Номер провадження по справі 2/387/120/23
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

16 березня 2023 року смт Добровеличківка

Добровеличківський районний суд Кіровоградської області, в складі :

головуючого судді Майстер І. П.

за участю секретаря судового засідання Ірхи Т.О.

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі судових засідань Добровеличківського районного суду Кіровоградської області цивільну справу за позовом представника позивача ОСОБА_1 в інтересах позивача ОСОБА_2 до ОСОБА_3 про повернення завдатку, -

В С Т А Н О В И В :

І. Описова частина

Стислий зміст позовних вимог позивача та позиції відповідача

До Добровеличківського районного суду Кіровоградської області 20.01.2023 надійшла позовна заява, в якій представник позивача просить з ОСОБА_3 на користь ОСОБА_2 завдаток у розмірі 20 000 гривень.

В обґрунтування позову представник позивача зазначає, що в червні 2022 ОСОБА_2 вирішив придбати у власність житло. Будинок продавався без документів. Під розписку передано ОСОБА_4 20000 гривень 00 копійок та в серпні місяці мали передати іншу суму. В кінці липня ОСОБА_4 телефонувала і просила віддати решту суми коштів. Під час зустрічі ОСОБА_4 та ОСОБА_2 вирішено, що відповідачка зробить документи на будинок, а він віддасть решту коштів, проте після виготовлення документації на будинок вона повідомила, що будинок тепер буде коштувати 90 000 гривень, а не 40 000 гривень, як було на початку, що спонукало сторону позивача звернутися до суду з позовною вимогою про повернення завдатку.

Позивач та представник позивача в судове засідання не з`явилися, будучи належним чином повідомленими про час та місце його проведення. Подали заяву про розгляд справи за їх відсутності, позовні вимоги підтримують повністю.

Відповідач в судове засідання не з`явилася, про час та місце розгляду справи повідомлена належним чином, надала до суду заяву згідно якої позовні вимоги визнає повністю.

Ухвалою судді Добровеличківського районного суду Кіровоградської області від 10..02.2023 відкрито провадження у справі та призначено судове засідання.

Згідно з ч. 2 ст.247 ЦПК України фіксування судового засідання за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.

ІІ. Мотивувальна частина

Фактичні обставини, встановлені судом, та зміст спірних правовідносин, з посиланням на докази, на підставі яких встановлені відповідні обставини.

Суд вивчив та дослідив матеріали справи, а також з`ясував всі фактичні обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги, об`єктивно оцінив докази, які мають юридичне значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, отже суд доходить до висновку, що позов підлягає до задоволення з таких підстав.

З розписки від 20.06.2022 з`ясовано, що ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , жителька АДРЕСА_1 отримала від ОСОБА_2 , грошові кошти у сумі 20000 гривень (повна сума 40 000 гривень) за продану домівку за адресою АДРЕСА_2 . Оплата проведена в половину суми. Претензій до ОСОБА_2 не має . Розписка написана в присутності свідків ОСОБА_5 та ОСОБА_6 .

Норми права, які застосував суд, та мотиви їх застосування.

На підставі ч. 1 ст. 570 Цивільного кодексу України завдатком є грошова сума або рухоме майно, що видається кредиторові боржником у рахунок належних з нього за договором платежів, на підтвердження зобов`язання і на забезпечення його виконання.

Відповідно до ст. 571 ЦК якщо порушення зобов`язання сталося з вини боржника, завдаток залишається у кредитора. Якщо ж порушення зобов`язання сталося з вини кредитора, він зобов`язаний повернути боржникові завдаток та додатково сплатити суму у розмірі завдатку або його вартості. При цьому сторона, винна у порушенні зобов`язання, має відшкодувати другій стороні збитки в сумі, на яку вони перевищують розмір (вартість) завдатку, якщо інше не встановлено договором.

Натомість, за ч. 2 ст. 570 ЦК, якщо не буде встановлено, що сума, сплачена в рахунок належних з боржника платежів, є завдатком, вона вважається авансом.

За змістом наведених норм ЦК України завдаток є доказом існування зобов`язання, виконує платіжну функцію та є способом забезпечення виконання зобов`язання.

Згідно з положеннями статей 546, 548 ЦК України завдатком може бути забезпечене лише дійсне зобов`язання, яке випливає із договору, укладеного сторонами.

Відповідно до частини першої статті 635 ЦК України попереднім є договір, сторони якого зобов`язуються протягом певного строку (у певний термін) укласти договір в майбутньому (основний договір) на умовах, встановлених попереднім договором. Попередній договір укладається у формі, встановленій для основного договору, а якщо форма основного договору не встановлена, -у письмовій формі.

Згідно зі статтею 657 ЦК України договір купівлі-продажу земельної ділянки, єдиного майнового комплексу, житлового будинку (квартири) або іншого нерухомого майна укладається у письмовій формі і підлягає нотаріальному посвідченню, крім договорів купівлі-продажу майна, що перебуває в податковій заставі.

Оскільки договору купівлі-продажу, який би за своєю формою та змістом відповідав вимогам законодавства між сторонами укладено не було, а вони лише домовилися укласти такий договір у майбутньому, то передана позивачем грошова сума у загальному розмірі 20 000 грн є авансом, який підлягає поверненню, а не завдатком.

Суд зазначає, що сума, яка передана відповідачці фактично є авансом, оскільки сторонами не дотримано умов, визначених статтею 570 ЦК України, а саме не укладено договору купівлі-продажу на виконання якого передано кошти.

Зазначене узгоджується з правовим висновком, викладеними Верховним Судом України у постановах: від 25 вересня 2012 року у справі № 6-82цс13 та від 13 лютого 2013 року у справі № 6-176цс12 та Верховним Судом у постанові від 30 січня 2019 року № 461/5297/16-ц (провадження № 61-22017св18).

Натомітсь, суд з`ясував, що відповідачка свого зобов`язання перед позивачем не виконала, оскільки не вчинили правочину з відчуження належного їй нерухомого майна будинку за адресою АДРЕСА_2 .

Відповідно до ч. 1 ст. 509 ЦК України зобов`язанням є правовідносини, в яких одна сторона (боржник) зобов`язана вчинити на користь другої сторони (кредитора) певну дію (передати майно, виконати роботу, надати послугу, сплатити гроші тощо) або утриматися від певної дії, а кредитор має право вимагати від боржника виконання його обов`язку.

За ст. 526 ЦК зобов`язання має виконуватися належним чином відповідно до умов договору та вимог ЦК, інших актів цивільного законодавства, а за відсутності таких умов та вимог - відповідно до звичаїв ділового обороту або інших вимог, що звичайно ставляться.

На підставі ст. 610, ч. 1 ст. 612 ЦК України порушенням зобов`язання є його невиконання або виконання з порушенням умов, визначених змістом зобов`язання (неналежне виконання), а боржник вважається таким, що прострочив, якщо він не приступив до виконання зобов`язання або не виконав його у строк, встановлений договором або законом.

Згідно із ч. 1 ст. 530 ЦК України, якщо у зобов`язанні встановлений строк (термін) його виконання, то воно підлягає виконанню у цей строк (термін). Зобов`язання, строк (термін) виконання якого визначений вказівкою на подію, яка неминуче має настати, підлягає виконанню з настанням цієї події.

Відповідно до ч. 2 ст. 530 ЦК якщо строк (термін) виконання боржником обов`язку не встановлений або визначений моментом пред`явлення вимоги, кредитор має право вимагати його виконання у будь-який час. Боржник повинен виконати такий обов`язок у семиденний строк від дня пред`явлення вимоги, якщо обов`язок негайного виконання не випливає із договору або актів цивільного законодавства.

Отже суд дійшов до висновку, що ОСОБА_3 повинна повернути ОСОБА_2 отриману нею від позивача суму авансу в загальному розмірі 20 000 гривень.

При цьому суд зазначає, що відповідач не надала суду доказів на підтвердження повернення позивачу грошових коштів, отриманих нею в рахунок авансу за належний відповідачкі будинок.

Суд встановив, що позивачем було сплачено судовий збір при зверненні до суду із цим позовом у розмірі 1073 гривні 60 копійок.

Таким чином згідно із ст. 141 ЦПК понесені позивачем витрати на оплату судового збору підлягають стягненню з відповідача на користь позивача.

Також представник позивача просить стягнути витрати пов`язані з наданням правової допомоги в сумі 2500 гривень.

Стосовно вимоги про стягнення витрат на правничу допомогу, суд дійшов до таких висновків.

Як видно із матеріалів позову, позивач просить стягнути з відповідача витрати на правничу допомогу в сумі 2500 гривень 00 копійок.

Відповідно до п. 1 ч. 3 ст. 133 ЦПК України до витрат, пов`язаних з розглядом справи, належать витрати на професійну правничу допомогу.

Відповідно до ст. 30 Закону України "Про адвокатуру", гонорар є формою винагороди адвоката за здійснення захисту, представництва та надання інших видів правової допомоги клієнту. Порядок обчислення гонорару (фіксований розмір, погодинна оплата), підстави для зміни розміру гонорару, порядок його сплати, умови повернення тощо визначаються в договорі про надання правової допомоги. При встановленні розміру гонорару враховуються складність справи, кваліфікація і досвід адвоката, фінансовий стан клієнта та інші істотні обставини. Гонорар має бути розумним та враховувати витрачений адвокатом час.

Згідно зі ст. 137 ЦПК України витрати, пов`язані з правничою допомогою адвоката, несуть сторони, крім випадків надання правничої допомоги за рахунок держави.

За результатами розгляду справи витрати на правничу допомогу адвоката підлягають розподілу між сторонами разом із іншими судовими витратами. Для цілей розподілу судових витрат: 1) розмір витрат на правничу допомогу адвоката, в тому числі гонорару адвоката за представництво в суді та іншу правничу допомогу, пов`язану зі справою, включаючи підготовку до її розгляду, збір доказів тощо, а також вартість послуг помічника адвоката визначаються згідно з умовами договору про надання правничої допомоги та на підставі відповідних доказів щодо обсягу наданих послуг і виконаних робіт та їх вартості, що сплачена або підлягає сплаті відповідною стороною або третьою особою; 2) розмір суми, що підлягає сплаті в порядку компенсації витрат адвоката, необхідних для надання правничої допомоги, встановлюється згідно з умовами договору про надання правничої допомоги на підставі відповідних доказів, які підтверджують здійснення відповідних витрат.

Для визначення розміру витрат на правничу допомогу з метою розподілу судових витрат учасник справи подає детальний опис робіт (наданих послуг), виконаних адвокатом, та здійснених ним витрат, необхідних для надання правничої допомоги.

Розмір витрат на оплату послуг адвоката має бути співмірним із: 1) складністю справи та виконаних адвокатом робіт (наданих послуг); 2) часом, витраченим адвокатом на виконання відповідних робіт (надання послуг); 3) обсягом наданих адвокатом послуг та виконаних робіт; 4) ціною позову та (або) значенням справи для сторони, в тому числі впливом вирішення справи на репутацію сторони або публічним інтересом до справи.

У рішенні Європейського суду з прав людини у справі "Лавентс проти Латвії" зазначено, що відшкодовуються лише витрати, які мають розумний розмір.

Саме такий висновок випливає з правової позиції ВС/КГС у справі №922/1163/18 від 06.03.2019 р.

Крім того, при визначенні суми відшкодування суд має виходити з критерію реальності адвокатських витрат (встановлення їхньої дійсності та необхідності), а також критерію розумності їхнього розміру, виходячи з конкретних обставин справи та фінансового стану обох сторін. Ті самі критерії застосовує Європейський суд з прав людини, присуджуючи судові витрат на підставі ст. 41 Конвенції. Зокрема, згідно з його практикою заявник має право на компенсацію судових та інших витрат, лише якщо буде доведено, що такі витрати були фактичними і неминучими, а їхній розмір - обґрунтованим (рішення у справі "East/West Alliance Limited" проти України", заява N 19336/04).

Вище вказане в повній мірі відповідає правовій позиції ВС/КГС викладеній в додатковій постанові від 24.01.2019 р. у справі №922/15944/17.

Відповідно до постанови КМУ від 27.04.2006 року № 590 Про граничні розміри компенсації витрат, пов`язаних з розглядом цивільних, адміністративних та господарських справ, і порядок їх компенсації за рахунок держави вбачається, що витрати не можуть перевищувати 50 відсотків розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб за сукупність дій, необхідних для розгляду справи.

Як видно з матеріалів справи, адвокатом представником позивача Урсаленко Б.О. було надано правничу допомогу про що свідчить договір про надання правничої ( правової) допомоги № 168 від 14.01.2023, додаток до договору №168 від 14.01.2023 розрахунок гонорару за професійну правничу ( правову) допомогу у зв`язку з чим, суд доходить до висновку, що необхідно стягнути з відповідач на користь позивача судові витрати, пов`язані з правничою допомогою у розмірі 2500 гривень 00 копійок.

Враховуючи викладене, суд дійшов до висновку про стягнення з ОСОБА_3 користь позивача 2500 гривень 00 копійок витрат на професійну правничу допомогу.

Керуючись ст.4-5,13,19,76-81,89, 133-141, 258-259,263,265 ЦПК, -

У Х В А Л И В :

Позов представника позивача ОСОБА_1 в інтересах позивача ОСОБА_2 до ОСОБА_3 про повернення завдатку - задовольнити.

Стягнути з ОСОБА_3 на користь ОСОБА_2 грошові кошти в розмірі 20 000 ( двадцять тисяч) гривень.

Стягнути з ОСОБА_3 на користь ОСОБА_2 судовий збір в сумі 1073 ( одна тисяча сімдесят три) гривні 60 копійок.

Стягнути з ОСОБА_3 на користь ОСОБА_2 витрати на професійну правничу допомогу в розмірі 2500 ( дві тисячі п`ятсот гривень 00 копійок).

В порядку п.4. ч.5 ст.265 ЦПК України зазначаються такі реквізити сторін та інших учасників справи :

позивач ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , уродженець смт Новгородка Новгородківського району Кіровоградської області, жителя АДРЕСА_3 , ідентифікаційний номер в матеріалах справи відсутній;

відповідач ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженка с.Новомар`ївка Братського району Миколаївської області та жителька АДРЕСА_1 , ідентифікаційний номер НОМЕР_1 .

Апеляційна скарга на рішення суду може бути подана до Кропивницького апеляційного суду протягом тридцяти днів з дня проголошення рішення або з дня складання повного судового рішення у разі оголошення вступної та резолютивної частини рішення або розгляду справи без повідомлення (виклику) учасників справи.

Учасник справи, якому повне рішення суду не були вручені у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження рішення суду якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.

З інформацією щодо тексту судового рішення учасники справи можуть ознайомитися за веб-адресою Єдиного державного реєстру судових рішень: http://www.reyestr.court.gov.ua.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Суддя

Добровеличківського районного суду

Кіровоградської області Майстер І.П.