Справа № 201/8652/19
Провадження № 2/201/502/2023
УХВАЛА

18 квітня 2023 року м. Дніпро

Жовтневий районний суд м. Дніпропетровська у складі:

головуючого судді Демидової С.О.,

з секретарем судового засідання Галко С.Д.

за участі:

представника позивача ОСОБА_1

представника відповідачів ОСОБА_2

представника третьої особи Тесля А.М.

розглянувши у підготовчому судовому засіданні питання про прийняття позовної заяви третьої особи з самостійними вимогами ОСОБА_3 до спільного провадження з позовної заявою ОСОБА_4 до ОСОБА_5 , ОСОБА_6 і ОСОБА_7 , треті особи державний реєстратор Чумаківської сільської ради Дніпровського району Дніпропетровської області Третяк Тетяна Василівна, ОСОБА_8 , ОСОБА_3 про витребування майна з чужого незаконного володіння, визнання права власності на нерухоме майно, скасування запису про державну реєстрацію, -

ВСТАНОВИВ:

В провадженні Жовтневого районного суду м. Дніпропетровська перебуває цивільна справа за ОСОБА_4 до ОСОБА_5 , ОСОБА_6 і ОСОБА_7 , треті особи державний реєстратор Чумаківської сільської ради Дніпровського району Дніпропетровської області Третяк Тетяна Василівна, ОСОБА_8 , ОСОБА_3 про витребування майна з чужого незаконного володіння, визнання права власності на нерухоме майно, скасування запису про державну реєстрацію.

27 березня 2023 року на адресу суду надійшла позовна заява ОСОБА_3 - третьої особи, яка заявляє самостійні вимоги на предмет спору в порядку ст. 52 ЦПК України, в якій просив встановити факт відсутності підстав для проведення державної реєстрації за ОСОБА_4 права власності на квартиру АДРЕСА_1 , встановити факт відсутності підстав для проведення державної реєстрації за ОСОБА_4 права власності на квартиру АДРЕСА_2 , встановити факт відсутності підстав для проведення державної реєстрації за ОСОБА_4 права власності на квартиру АДРЕСА_3 , судові витрати покласти на відповідача.

Представник третьої особи Тесля А.М. просила прийняти до спільного провадження вищезазначену позовну заяву.

Представник позивача ОСОБА_1 заперечував проти прийняття такої позовної заяви, в підготовчому засіданні подав письмові пояснення щодо позовної заяви третьої особи, яка заявляє самостійні вимоги на предмет спору в порядку ст. 52 ЦПК України.

Представник відповідачів ОСОБА_2 вважала за можливе прийняти вищезазначену позовну заяву.

Суд, вислухавши сторін підготовчого судового засідання, розглянувши матеріали цивільної справи, всебічно і повно з`ясувавши всі фактичні обставини, приходить до таких висновків.

Відповідно до ч. 1 ст. 52 ЦПК України треті особи, які заявляють самостійні вимоги щодо предмета спору, можуть вступити у справу до закінчення підготовчого провадження або до початку першого судового засідання, якщо справа розглядається в порядку спрощеного позовного провадження, подавши позов до однієї або декількох сторін.

Згідно з ч.3, 4 ст. 52 ЦПК України треті особи, які заявляють самостійні вимоги щодо предмета спору, користуються усіма правами і несуть усі обов`язки позивача. Після вступу у справу третьої особи, яка заявила самостійні вимоги щодо предмета спору, справа за клопотанням учасника справи розглядається спочатку.

Як роз`яснено у п.15 Постанови Пленуму Верховного Суду України від 12 червня 2009 року за №2 «Про застосування норм цивільного процесуального законодавства при розгляді справ в суді першої інстанції», судам слід мати на увазі, що, оскільки від належного вирішення питання про прийняття зустрічного позову, позову третьої особи із самостійними вимогами та об`єднання і роз`єднання позовів залежить своєчасний і правильний розгляд заявлених вимог, то ці процесуальні дії необхідно провадити у точній відповідності з правилами, встановленими статтями 123 - 126 ЦПК.

Позовні вимоги кількох осіб до одного й того ж відповідача або позивача до кількох відповідачів можуть бути об`єднані в одне провадження, якщо ці вимоги є однорідними, зокрема такі, які нерозривно пов`язані між собою, або від вирішення однієї з них залежить вирішення інших, таке об`єднання не допускається, коли відсутня спільність предмета позову.

До позовів третіх осіб, які заявляють самостійні вимоги щодо предмета спору у справі, у якій відкрито провадження, застосовуються положення статей 193 і 194 ЦПК України, тобто як до вимог щодо подачі зустрічного позову.

Відповідно до ч.ч. 1-3 ст. 193 ЦПК України відповідач має право пред`явити зустрічний позов у строк для подання відзиву. Зустрічний позов приймається до спільного розгляду з первісним позовом, якщо обидва позови взаємопов`язані і спільний їх розгляд є доцільним, зокрема, коли вони виникають з одних правовідносин або коли задоволення зустрічного позову може виключити повністю або частково задоволення первісного позову. Вимоги за зустрічним позовом ухвалою суду об`єднуються в одне провадження з первісним позовом.

Зустрічний позов приймається до спільного розгляду з первісним позовом, якщо обидва позови взаємопов`язані і спільний їх розгляд є доцільним. Недоцільно розглядати первісний позов і зустрічний позов, якщо це затягне розгляд справи, істотно розширить предмет доказування.

Таким чином, для того, щоб набути статус третьої особи, яка заявляє самостійні вимоги щодо предмету спору повинно бути дотримано декілька критеріїв:

1) матеріально-правовий (наявність єдиного предмету спору);

2) суб`єктний (позовні вимоги можуть бути пред`явлені як одній стороні, так і декільком сторонам );

3) часовий (вступ у справу відбувається до закінчення підготовчого провадження або до початку першого судового засідання, якщо справа розглядається в порядку спрощеного позовного провадження).

Зважаючи на це, саме дотримання цих критеріїв підлягає оцінці при прийнятті рішення щодо вступу у справу третьої особи із самостійними вимогами.

Ознаками зустрічного позову є його взаємопов`язаність із первісним позовом і доцільність його спільного розгляду з первісним позовом, зокрема коли позови виникають з одних правовідносин або коли задоволення зустрічного позову може виключити повністю або частково задоволення первісного позову. Вимоги за зустрічним позовом можуть різнитися з вимогами первісного позову, але вони об`єднуються в одне провадження з первісним позовом ухвалою суду.

Взаємна пов`язаність зустрічного та первісного позовів може виражатись у підставах цих позовів або поданих доказах, вимоги за зустрічним і первісним позовами можуть зараховуватись. Водночас подання зустрічного позову, задоволення якого виключатиме повністю або частково задоволення первісного позову, має на меті довести відсутність у позивача матеріально-правової підстави на задоволення первісного позову через відсутність матеріальних правовідносин, з яких випливає суб`єктивне право позивача за первісним позовом.

Аналогічний правовий висновок викладений у Постановах Великої Палати Верховного Суду у справах від 13.03.2019 № 916/3245/17 та від 12.06.2019 № 916/542/18.

З аналізу наведених норм процесуального закону та відповідних роз`яснень Постанови пленуму Верховного суду України від 12.06.2009 року №2 «Про застосування норм цивільного процесуального законодавства при розгляді справ у суді першої інстанції», слідує, що процесуальний закон вказує на певні умови прийняття судом позову третьої особи із самостійними вимогами щодо предмету позову: 1) взаємний зв`язок первісного позову та позову третьої особи; 2) однорідність вимог та нерозривна пов`язаність вимог між собою; 3) від вирішення однієї вимоги залежить вирішення інших; 4) доцільність спільного розгляду цих позовів.

Також, Велика палата Верховного суду у справах від 13.03.2019 № 916/3245/17 та від 12.06.2019 № 916/542/18 дійшла висновку про те, що позов третьої особи, поданий, згідно приписів ст. 52 ЦПК України, може бути прийнятий судом до розгляду у процесі, що вже розпочався, у тому випадку, коли така самостійна вимога заявлена саме щодо предмета спору, що вже виник між сторонами. А вимога, спрямована на те, що знаходиться поза цим предметом, чи спрямована до третіх осіб, не може бути розглянута судом як вимога третьої особи в розумінні наведеної вище статті. Водночас така позовна вимога може бути заявлена у самостійному позові.

Аналізуючи вказану норму закону, слід зробити висновок, що для набуття статусу третьої особи із самостійними вимогами щодо предмета спору, повинен мати місце такий критерій, як наявність єдиного предмету спору, що не було дотримано третьою особою з самостійними вимогами ОСОБА_3 , адже предметом позовних вимог первісного позову є витребування майна та скасування реєстраційних дій державного реєстратора щодо позбавлення права власності, при цьому позовні вимоги третьої особи, яка заявляє самостійні вимоги щодо предмета спору полягають у встановленні фактів відсутності підстав для проведення державної реєстрації на майно.

Таким чином, на відміну від зустрічного позову, який повинен бути лише взаємопов`язаним з первісним, позовна заява третьої особи, в силу ч. 1 ст. 52 ЦПК України, повинна містити самостійні вимоги саме щодо предмета спору у справі.

Проаналізувавши позов, що перебуває в провадженні суду та поданий позов третьої особи, яка заявляє самостійні вимоги щодо предмета спору, суд приходить до висновку, що ці позови не є взаємопов`язаними та не поєднані спільним предметом спору, а відтак з огляду на викладене суд вважає а можливе відмовити в прийняті заяви третьої особи з самостійними вимогами ОСОБА_3 до спільного провадження з позовної заявою ОСОБА_4 до ОСОБА_5 , ОСОБА_6 і ОСОБА_7 , треті особи державний реєстратор Чумаківської сільської ради Дніпровського району Дніпропетровської області Третяк Тетяна Василівна, ОСОБА_8 , ОСОБА_3 про витребування майна з чужого незаконного володіння, визнання права власності на нерухоме майно, скасування запису про державну реєстрацію та повернути позовну заяву третьої особи, яка заявляє самостійні вимоги щодо предмета спору.

Керуючись ст.52, 212, 353 Цивільного процесуального кодексу України, суддя, -

ПОСТАНОВИВ:

Відмовити в прийняті заяви третьої особи з самостійними вимогами ОСОБА_3 до спільного провадження з позовної заявою ОСОБА_4 до ОСОБА_5 , ОСОБА_6 і ОСОБА_7 , треті особи державний реєстратор Чумаківської сільської ради Дніпровського району Дніпропетровської області Третяк Тетяна Василівна, ОСОБА_8 , ОСОБА_3 про витребування майна з чужого незаконного володіння, визнання права власності на нерухоме майно, скасування запису про державну реєстрацію.

Позовну заяву ОСОБА_3 повернути та роз`яснити право звернутися до суду з цими позовними вимогами в загальному порядку.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Повний текст ухвали виготовлено 19 квітня 2023 року

Суддя С.О. Демидова