ЧЕРКАСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
Номер провадження 22-ц/821/725/23 Справа № 712/7085/21
УХВАЛА

17 квітня 2023 р. м. Черкаси

Суддя судової палати у цивільних справах Черкаського апеляційного суду Фетісова Т.Л., розглянувши апеляційну скаргу ОСОБА_1 на рішення Соснівського районного суду м. Черкаси від 27.02.2023 у цивільній справі за позовом ОСОБА_1 до слідчої Черкаського районного управління поліції ГУНП в Черкаській області Кощавки Віталії Анатоліївни, Головного управління Національної поліції в Черкаській області та до Державної казначейської служби України про захист честі та гідності у спосіб відшкодування моральної шкоди,

в с т а н о в и л а :

указаним рішенням суду першої інстанції відмовлено у задоволенні позовуу даній справі.

Позивач його оскаржив до апеляційного суду. Дослідивши зміст та форму поданої апеляційної скарги, апеляційний суд вважає, що відкривати за нею апеляційне провадження на даний момент не можливо, з урахуванням такого.

Завданням цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави. Суд та учасники судового процесу зобов`язані керуватися завданням цивільного судочинства, яке превалює над будь-якими іншими міркуваннями в судовому процесі (частини перша та друга статті 2 ЦПК України).

Повага до честі і гідності, рівність усіх учасників судового процесу перед законом та судом і неприпустимість зловживання процесуальними правами віднесено до основних засад (принципів) цивільного судочинства (пункти 2 та 11 частини третьої статті 2 ЦПК України).

Учасники справи зобов`язані виявляти повагу до суду та до інших учасників судового процесу (пункт 1 частини другої статті 43 ЦПК України).

Відповідно до частини першої статті 44 ЦПК України учасники судового процесу та їх представники повинні добросовісно користуватися процесуальними правами; зловживання процесуальними правами не допускається.

За змістом частини другої цієї статті перелік дій, що суперечать завданню цивільного судочинства та які залежно від конкретних обставин суд може визнати зловживанням процесуальними правами, не є вичерпним.

Відповідно до частини четвертої статті 263 ЦПК України при виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин суд враховує висновки щодо застосування відповідних норм права, викладені в постановах Верховного Суду.

У постанові Великої Палати Верховного Суду від 13.03.2019 у справі №199/6713/14-ц (провадження № 14-92цс19) зроблено висновок, що нецензурна лексика, образливі та лайливі слова чи символи, зокрема, для надання особистих характеристик учасникам справи, іншим учасникам судового процесу, їх представникам і суду (суддям) не можуть використовуватися ні у заявах по суті справи, заявах з процесуальних питань, інших процесуальних документах, ні у виступах учасників судового процесу та їх представників. Велика Палата Верховного Суду переконана, що використання одними учасниками судового процесу та їх представниками нецензурної лексики, образливих і лайливих слів чи символів у поданих до суду документах і у спілкуванні з судом (суддями), з іншими учасниками процесу та їхніми представниками, а також вчинення аналогічних дій є виявом очевидної неповаги до честі, гідності зазначених осіб з боку тих, хто такі дії вчиняє. Ці дії суперечать основним засадам (принципам) цивільного судочинства (пунктам 2 і 11 частини третьої статті 2 ЦПК України), а також його завданню, яке превалює над будь-якими іншими міркуваннями в судовому процесі (частини перша та друга вказаної статті). З огляду на це вчинення таких дій суд може визнати зловживанням процесуальними правами та застосувати, зокрема, наслідки, передбачені частиною третьою статті 44 ЦПК України.

Аналогічно Європейський суд з прав людини, застосовуючи підпункт «а» пункту 3 статті 35 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод оголошує неприйнятною будь-яку індивідуальну заяву, подану згідно зі статтею 34, якщо він вважає, що ця заява є зловживанням правом на її подання. Для прикладу, ЄСПЛ констатує зловживання правом на подання заяви, коли заявник під час спілкування з ЄСПЛ вживає образливі, погрозливі або провокативні висловлювання проти уряду-відповідача, його представника, органів влади держави-відповідача, проти ЄСПЛ, його суддів, Секретаріату ЄСПЛ або його працівників (див., ухвали щодо прийнятності у справах «Ржегак проти Чеської Республіки» від 14 травня 2004 року (Rehak v. theCzechRepublic, заява № 67208/01), «Дюрінже та Грандж проти Франції» від 4 лютого 2003 року (DuringerandGrunge v. France, заяви № 61164/00 і № 18589/02).

У поданій апеляційній скарзі позивач ОСОБА_1 неодноразово використовує образливі висловлювання на адресу судді Соснівського районного суду м. Черкаси та інших сторін у справі, що виходить за межі нормальної, коректної та легітимної критики та є неприпустимим при оформленні апеляційної скарги.

За таких обставин апеляційний суд визнає подання такої скарги виявом неповаги до суду та зловживанням процесуальними правами, у зв`язку із чим її слід залишити без руху з наданням скаржнику строку, який не може перевищувати десяти днів з дня отримання цієї ухвали, для приведення змісту поданої апеляційної скарги відповідно до норм цивільного процесуального законодавства та усунення вищенаведених недоліків.

Керуючись ст. 357 ЦПК України,

у х в а л и л а :

апеляційну скаргу ОСОБА_1 на рішення Соснівського районного суду м. Черкаси від 27.02.2023 у даній цивільній справі залишити без руху та надати скаржнику строк для усунення недоліків апеляційної скарги, про які зазначено в мотивувальній частині цієї ухвали, в строк, який не може перевищувати десяти днів з дня отримання копії цієї ухвали.

У разі неусунення зазначених недоліків апеляційної скарги вона буде повернута скаржнику.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя