Справа № 2322/395/11
У Х В АЛ А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

13 квітня 2023 року смт Чорнобай

Чорнобаївський районний суд Черкаської області у складі:

головуючого судді - Романової О.Г.,

за участі секретаря судового засідання - Данілової О.С.,

скаржника - ОСОБА_1 ,

розглядаючи у відкритому судовому засіданні у приміщенні Чорнобаївського районного суду Черкаської області скаргу ОСОБА_1 на дії приватного виконавця виконавчого округу Черкаської області Недоступа Дмитра Миколайовича у виконавчому провадженні щодо оцінки нерухомого майна - земельної ділянки

ОСОБА_1 та на постанову приватного виконавця виконавчого округу Черкаської області Недоступа Дмитра Миколайовича від 04.11.2022 про призначення суб`єкта оціночної діяльності, -

в с т а н о в и в:

ОСОБА_1 звернувся до Чорнобаївського районного суду Черкаської області із скаргою на дії приватного виконавця виконавчого округу Черкаської області Недоступа Д.М. у виконавчому провадженні щодо оцінки нерухомого майна - земельної ділянки

ОСОБА_1 та на постанову приватного виконавця виконавчого округу Черкаської області Недоступа Д.М. від 04.11.2022 про призначення суб`єкта оціночної діяльності.

Ухвалою Чорнобаївського районного суду Черкаської області від 03 січня 2023 року залучено до участі у справі у якості заінтересованих осіб стягувача у виконавчому провадженні № 69665291 з примусового виконання виконавчого листа № 2322/395/11 від 06.11.2014 - ПАТ АБ «Укргазбанк» та суб`єкта оціночної діяльності - ПП «Ажіо».

13 квітня 2023 року до Чорнобаївського районного суду Черкаської області надійшла заява скаржника ОСОБА_1 про відвід головуючої судді Романової О.Г. у цивільній справі № 2322/395/11 від усіх проваджень по скаргам ОСОБА_1 на постанови приватного виконавця Недоступа Д.М.

Так, скаржник ОСОБА_1 просить суд відвести головуючого суддю Романову О.Г. від розгляду всіх скарг ОСОБА_1 на підставі п. 5 ч. 1 ст. 36 ЦПК України. Мотивуючи свою заяву, скаржник ОСОБА_1 підставами для відводу судді вказує на ті обставини, що суддя Романова О.Г., на його думку, під час розгляду даної справи виносить неправомірні рішення, у зв`язку з чим майно скаржника у виконавчому провадженні було реалізовано. Крім цього, ще однією підставою для відводу судді Романової О.Г., скаржник ОСОБА_1 вказує на те, що головуючий суддя не забезпечує судовий контроль над виконанням судових рішень, зокрема Чорнобаївським відділом державної виконавчої служби у Золотоніському районі Черкаської області Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Київ) не в повній мірі були виконанні ухвали суду про витребування доказів. Також, вказує на те, що під час розгляду іншої скарги ОСОБА_1 , яка перебуває у провадженні судді Романової О.Г., він звернувся до суду із заявою про роз`яснення судового рішення, проте суддя Романова О.Г. таку заяву безпідставно, на думку скаржника, залишила без руху, оскільки ним не було сплачено судовий збір.

У судовому засіданні скаржник ОСОБА_1 заяву про відвід головуючої судді Романової О.Г. у цивільній справі № 2322/395/11 від усіх проваджень по скаргам

ОСОБА_1 на постанови приватного виконавця Недоступа Д.М. підтримав та просив задовольнити.

У судове засідання представник заінтересованої особи ПП «Ажіо» не з`явився, про дату, час та місце розгляду справи повідомлений належним чином, жодних заяв чи клопотань на адресу суду не направив, причини неявки суду не відомі.

У судове засідання приватний виконавець виконавчого округу Черкаської області Недоступ Д.М. не з`явився, матеріали справи містять заяву, у якій останній просить розгляд даної справи проводити за його відсутності.

У судове засідання представник заінтересованої особи ПАТ АБ «Укргазбанк» не з`явився, матеріали справи містять заяву, у якій останній просить розгляд даної справи проводити за його відсутності.

Відповідно до ч. 2 ст. 450 ЦПК України неявка стягувача, боржника, державного виконавця або іншої посадової особи органу державної виконавчої служби, приватного виконавця, які належним чином повідомлені про дату, час і місце розгляду скарги, не перешкоджають її розгляду.

Дослідивши матеріали справи, заслухавши пояснення скаржника, суд приходить до наступних висновків.

Пунктом 3 ч. 1 ст. 43 ЦПК України передбачено, що учасники справи мають право подавати заяви та клопотання, надавати пояснення суду, наводити свої доводи, міркування щодо питань, які виникають під час судового розгляду, і заперечення проти заяв, клопотань, доводів і міркувань інших осіб.

Відповідно до положень ч. 1 ст. 40 ЦПК України питання про відвід (самовідвід) судді може бути вирішено як до, так і після відкриття провадження у справі.

Частинами 2, 3 ст. 40 ЦПК України передбачено, що питання про відвід судді вирішує суд, який розглядає справу. Суд задовольняє відвід, якщо доходить висновку про його обґрунтованість. Якщо суд доходить висновку про необґрунтованість заявленого відводу і заява про такий відвід надійшла до суду за три робочі дні (або раніше) до наступного засідання, вирішення питання про відвід здійснюється суддею, який не входить до складу суду, що розглядає справу, і визначається у порядку, встановленому частиною першою статті 33 цього Кодексу. Такому судді не може бути заявлений відвід.

Якщо заява про відвід судді надійшла до суду пізніше ніж за три робочі дні до наступного засідання, така заява не підлягає передачі на розгляд іншому судді, а питання про відвід судді вирішується судом, що розглядає справу.

Положеннями ч. 7 ст. 40 ЦПК України передбачено, що питання про відвід вирішується невідкладно. Вирішення питання про відвід суддею, який не входить до складу суду, здійснюється протягом двох робочих днів, але не пізніше призначеного засідання по справі. У разі розгляду заяви про відвід суддею іншого суду - не пізніше десяти днів з дня надходження заяви про відвід. Відвід, який надійшов поза межами судового засідання, розглядається судом у порядку письмового провадження.

Судом встановлено, що, вцілому, причинами для відводу судді Романової О.Г. являється незгода скаржника ОСОБА_1 з процесуальними рішеннями прийнятими як під час розгляду даної скарги, так і під час розгляду інших справ, у яких ОСОБА_1 являється учасником.

Відповідно до положень ч. 1 ст. 36 ЦПК України суддя не може розглядати справу і підлягає відводу (самовідводу), якщо:

1) він є членом сім`ї або близьким родичем (чоловік, дружина, батько, мати, вітчим, мачуха, син, дочка, пасинок, падчерка, брат, сестра, дід, баба, внук, внучка, усиновлювач чи усиновлений, опікун чи піклувальник, член сім`ї або близький родич цих осіб) сторони або інших учасників судового процесу, або осіб, які надавали стороні або іншим учасникам справи правничу допомогу у цій справі, або іншого судді, який входить до складу суду, що розглядає чи розглядав справу;

2) він брав участь у справі як свідок, експерт, спеціаліст, перекладач, представник, адвокат, секретар судового засідання або надавав стороні чи іншим учасникам справи правничу допомогу в цій чи іншій справі;

3) він прямо чи побічно заінтересований у результаті розгляду справи;

4) було порушено порядок визначення судді для розгляду справи;

5) є інші обставини, що викликають сумнів в неупередженості або об`єктивності судді.

Відповідно до положень ч. 4 ст. 36 ЦПК України, незгода сторони з процесуальними рішеннями судді, рішення або окрема думка судді в інших справах, висловлена публічно думка судді щодо того чи іншого юридичного питання, не може бути підставою для відводу.

Крім цього, суд вважає за необхідне зазначити, що ч. 1 ст. 376 ЦПК України визначені підстави для скасування судового рішення повністю або частково, а саме:

1) неповне з`ясування обставин, що мають значення для справи;

2) недоведеність обставин, що мають значення для справи, які суд першої інстанції визнав встановленими;

3) невідповідність висновків, викладених у рішенні суду першої інстанції, обставинам справи;

4) порушення норм процесуального права або неправильне застосування норм матеріального права.

Пунктом 10 Постанови Пленуму Верховного Суду України № 8 від 13 червня

2007 року «Про незалежність судової влади» визначено, що процесуальні дії судді, законність і обґрунтованість рішень суду можуть бути предметом розгляду лише в апеляційному та касаційному порядку, визначеному процесуальним законом. А тому, відповідно, незгода сторони з винесеним суддею судовим рішенням, а так само прийняття суддею процесуальних рішень, розгляд суддею клопотань сторін по справі, не може бути підставою для відводу судді, а має наслідком право сторони на апеляційне та касаційне оскарження судового рішення.

Таким чином, суд вкотре звертає увагу скаржника ОСОБА_1 на ту обставину, що незгода сторони провадження з процесуальними рішеннями які приймаються суддею не можуть слугувати підставою для відводу головуючого судді у справі.

Крім цього, при розгляді даної скарги на дії приватного виконавця виконавчого округу Черкаської області Недоступа Дмитра Миколайовича у виконавчому провадженні щодо оцінки нерухомого майна - земельної ділянки ОСОБА_1 та на постанову приватного виконавця виконавчого округу Черкаської області Недоступа Дмитра Миколайовича від 04.11.2022 про призначення суб`єкта оціночної діяльності скаржником три рази було заявлено відводи судді Романовій О.Г., які були мотивовані незгодою скаржника із процесуальними рішеннями судді.

У задоволенні заявлених скаржником відводів головуючому судді було відмовлено. Також, заявнику неодноразово наголошувалось та повідомлялось, що така незгода не є підставою для відводу судді.

Стаття 2 ЦПК України визначає завданням цивільного судочинства справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави.

Відповідно до п. 11 ч. 3 ст. 2 ЦПК України однією з основних засад (принципів) цивільного судочинства є неприпустимість зловживання процесуальними правами.

У відповідності до ч. 1 ст. 42 ЦПК України у справах позовного провадження учасниками справи є сторони, треті особи.

Частинами 1, 2 ст. 43 ЦПК України передбачено, що учасники судового процесу та їхні представники повинні добросовісно користуватися процесуальними правами; зловживання процесуальними правами не допускається. Залежно від конкретних обставин суд може визнати зловживанням процесуальними правами дії, що суперечать завданню цивільного судочинства, зокрема: подання скарги на судове рішення, яке не підлягає оскарженню, не є чинним або дія якого закінчилася (вичерпана), подання клопотання (заяви) для вирішення питання, яке вже вирішено судом, за відсутності інших підстав або нових обставин, заявлення завідомо безпідставного відводу або вчинення інших аналогічних дій, що спрямовані на безпідставне затягування чи перешкоджання розгляду справи чи виконання судового рішення.

В Постанові Великої Палати Верховного Суду від 14 березня 2019 року, справа

№ 9901/34/19, зроблений висновок про те, що: «На переконання Великої Палати Верховного Суду, нецензурна лексика, образливі та лайливі слова, символи, зокрема, для надання особистих характеристик учасникам справи, іншим учасникам судового процесу, їх представникам і суду не можуть використовуватися ні у заявах по суті справи, заявах з процесуальних питань, інших процесуальних документах, ні у виступах учасників судового процесу та їх представників.

Використання учасниками судового процесу та їх представниками нецензурної лексики, образливих і лайливих слів, символів у поданих до суду документах і у спілкуванні з судом, з іншими учасниками процесу, їхніми представниками, а також вчинення інших аналогічних дій свідчать про очевидну неповагу до честі, гідності цих осіб з боку осіб, які такі дії вчиняють. Ці дії суперечать основним засадами (принципами) адміністративного судочинства, а також його завданню. З огляду на це вчинення таких дій суд може визнати зловживанням процесуальними правами та застосувати, зокрема, наслідки, передбачені частиною третьою статті 45 КАС».

Використання скаржником в процесуальних документах (заявах про відвід) вищезазначених висловів та обґрунтування такими висловами свого клопотання суд розцінює як недобросовісне використання права на подачу клопотань, тобто зловживання процесуальними правами, а також як невиконання процесуального обов`язку виявляти повагу до суду та інших учасників судового процесу.

Враховуючи вищевикладене, зокрема неодноразове звернення скаржника із заявами про відвід із одних і тих же самих мотивів, образливе виловлювання на адресу суду та інших осіб, суд вважає неприпустимою поведінкою.

Учасники справи зобов`язані виявляти повагу до суду та до інших учасників судового процесу (пункт 1 частини 2 статті 43 ЦПК України).

Суд зобов`язаний вживати заходів для запобігання зловживанню процесуальними правами. У випадку зловживання процесуальними правами учасником судового процесу суд застосовує до нього заходи, визначені цим Кодексом.

Згідно ч. 1 ст. 143 ЦПК України заходами процесуального примусу є процесуальні дії, що вчиняються судом у визначених цим Кодексом випадках з метою спонукання відповідних осіб до виконання встановлених у суді правил, добросовісного виконання процесуальних обов`язків, припинення зловживання правами та запобігання створенню протиправних перешкод у здійсненні судочинства.

Відповідно до п. 5 ч. 1 ст. 144 ЦПК України заходами процесуального примусу є, зокрема, штраф.

Відповідно до п. 3 ч. 1 ст. 148 ЦПК України суд може постановити ухвалу про стягнення в дохід державного бюджету з відповідної особи штрафу у сумі до від 0,3 до трьох розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб у випадках, зокрема, зловживання процесуальними правами, вчинення дій або допущення бездіяльності з метою перешкоджання судочинству.

Таким чином, судом встановлено, що скаржник зловживає процесуальними правами, тобто вживає дії, що спрямовані на перешкоджання розгляду справи, а тому до

ОСОБА_1 слід застосувати заходи процесуального примусу у виді штрафу у розмірі двох розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що становить 5368,00 грн.

Керуючись ст.ст. 42, 43, 44, 143, 144, 148, 260, 261, 353, 354 ЦПК України, суд, -

п о с т а н о в и в:

У задоволенні заяви ОСОБА_1 про відвід головуючої судді Романової О.Г. у цивільній справі № 2322/395/11 від усіх проваджень по скаргам

ОСОБА_1 на постанови приватного виконавця Недоступа Д.М. - відмовити.

Застосувати відносно ОСОБА_1 заходи процесуального примусу у виді штрафу.

Стягнути з ОСОБА_1 на користь держави в особі Державної судової адміністрації України (вул. Липська, 18/5, м. Київ, 01601, ) штраф у розмірі двох розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що становить 5368,00 грн.

Платіжні реквізити для сплати судового збору: стягувач - Державна судова адміністрація України; отримувач коштів: ГУК у м.Києві/Печерс.р-н/21081100; код отримувача (код за ЄДРПОУ): 37993783; банк отримувача: Казначйство України (ЕАП); рахунок отримувача: UA0026007; код класифікації доходів бюджету: 21081100, призначення платежу: *;101;_________(код клієнта за ЄДРПОУ для юридичних осіб (доповнюється зліва нулями до восьми цифр, якщо значущих цифр менше 8), реєстраційний номер облікової картки платника податків - фізичної особи (завжди має 10 цифр) або серія та номер паспорта громадянина України, в разі якщо платник через свої релігійні переконання відмовився від прийняття реєстраційного номера облікової картки платника податків та повідомив про це відповідний орган Міністерства доходів і зборів України і має відповідну відмітку у паспорті);Штраф (як засіб процесуального примусу) накладений на ___________ (ПІБ чи назва установи, організації з якої стягується штраф), за рішенням №_/_/__(номер рішення про стягнення штрафу).

Ухвала про стягнення штрафу є виконавчим документом та має відповідати вимогам до виконавчого документа, встановленим законом.

Дані про боржника: ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , адреса: АДРЕСА_1 , реєстраційний номер облікової картки платника податків у матеріалах справи відсутній.

Строк пред`явлення ухвали до виконання три місяці з дня набрання ухвалою законної сили.

Ухвала суду, в частині вирішення питання про відвід головуючого судді, набирає законної сили з моменту її підписання та оскарженню не підлягає.

Ухвала суду, в частині застосування заходів процесуального примусу у виді штрафу, набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги ухвала, якщо її не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Апеляційна скарга на ухвалу суду подається протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення.

Апеляційна скарга подається безпосередньо до Черкаського апеляційного суду.

Учасник справи, якому повне судове рішення не було вручено у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.

Оскарження ухвали не перешкоджає розгляду справи.

Повний текст судового рішення виготовлено 13 квітня 2023 року.

Суддя О.Г. Романова