Провадження № 2/761/8883/2023
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

12 вересня 2023 року суддя Шевченківського районного суду міста Києва Романишена І.П., дослідивши матеріали позовної заяви ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання договору між батьками про проживання дітей та про участь у вихованні та визначення місця проживання дитини,

ВСТАНОВИВ:

У липні 2023 року преставник позивача звернувся до Шевченківського районного суду м. Києва з вказаним позовом.

Відповідно до протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 31.07.2023р. справу передано під головуванням судді Роминешеної І.П.

Ухвалами Шевченківського районного суду м. Києва від 04.08.2023 року відмовлено у відкритті провадження в справі, в частині позовної вимоги про визначення місця проживання неповнолітньої дитини ОСОБА_3 та залишено без руху позовну заяву в частині вимоги про розірвання договору між батьками про проживання дітей та про участь у вихованні, встановивши позивачу десятиденний строк з дня отримання ухвали для усунення недоліків позовної заяви.

Вищезазначені ухвали суду направлені на електронну адресу представника позивача 05.08.2023р., зазначену в позовній заяві, про що свідчать наявні в матеріалах справи докази.

Суд вважає, що направлення ухвали суду про залишення позовної заяви на електронну адресу є належним повідомленням, що узгоджується з ч.5 ст.14, ч.5 ст.272 ЦПК України.

Станом на 12.09.2023р., з урахування строку поштового обігу документів на виконання ухвали суду від 04.08.2023р. від позивача та його представника на адресу суду не надходило, та із заявою про поновлення (продовження) строку на усунення недоліків позовної заяви позивач та його представник до суду не звертався.

Суд, враховує рішення Європейського суду з прав людини у справах "Осман проти Сполученого королівства" від 28 жовтня 1998 року та "Креуз проти Польщі" від 19 червня 2001 року, в яких ЄСПЛ вкотре було підкреслено, що право на суд не є абсолютним та вказано, що "якщо законом визначений порядок для вчинення певних дій, такий порядок в силу вимог вітчизняного та Європейського законодавства повинен дисциплінувати осіб, що звертаються до суду та не допустити перетворити судовий процес у безладний рух, так як право на суд не є абсолютним".

У своїх рішеннях ЄСПЛ визначає правові підходи щодо розуміння порушення права особи на участь у судовому розгляді як з точки зору принципу процесуальної рівності ,так й самої процесуальної поведінки сторони провадження ,та наголошує, що сторони в розумні інтервали часу мають вживати заходів, щоб дізнатись про стан відомого їм судового провадження («Олександр Шевченко проти України», «Трух проти України», «Пономарьов проти України»).

Відповідно до ч.3 ст. 185 ЦПК України, суддя повертає позовну заяву у разі якщо позивач у встановлений судом строк не усунув недоліки позовної заяви.

Відтак, оскільки ухвала про залишення без руху позовної заяви, позивачем не виконана, приходжу до переконання, що позовну заяву слід вважати неподаною та повернути позивачу.

Відповідно до ч.7 ст. 185 ЦПК України, повернення позовної заяви не перешкоджає повторному зверненню із заявою до суду, якщо перестануть існувати обставини, що стали підставою для повернення позовної заяви.

Керуючись ст.ст. 175, 185, 259-261, 353 ЦПК України, суд,

УХВАЛИВ:

Позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , в частині вимоги про розірвання договору між батьками про проживання дітей та про участь у вихованні, - вважати неподаною та повернути позивачу.

Ухвалу може бути оскаржено до Київського апеляційного суду шляхом подання апеляційної скарги протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення. У разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення. Учасник справи, якому повна ухвала суду не була вручена у день її проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

СУДДЯ І.П. РОМАНИШЕНА