14.04.2023 227/737/23
УХВАЛА

І

14 квітня 2023 року м. Добропілля

Добропільський міськрайонний суд Донецької області в складі:

головуючого судді Левченка А.М.,

присяжних Скиба Г.В., Скрипник І.В.

за участю:

секретаря судового засідання Черкасової О.В.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні, в порядку окремого провадження матеріали цивільної справи за заявою ОСОБА_1 , в інтересах якого діє адвокат Чумак Ірина Миколаївна, заінтересована особа: Орган опіки та піклування Білозерської міської ради Покровського району Донецької області про визнання фізичної особи недієздатною, встановлення опіки та призначення опікуна, -

ВСТАНОВИВ

30 березня 2023 року заявник, в інтересах якого діє адвокат Чумак Ірина Миколаївна, звернувся до суду із заявою про визнання фізичної особи недієздатною, встановлення опіки та призначення опікуна.

В обґрунтування заявлених вимог зазначено, що ОСОБА_1 перебуває у родинних відносинах з підопічною ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , інвалідом ІІ групи з дитинства, яка є бабусею його дружини ОСОБА_3 . У грудні 2022 року ОСОБА_2 перенесла ішемічний інсульт внаслідок якого, перебуває у стані середньої важкості: немобільна, не усвідомлює своїх дій, не впізнає рідних, порушена мова та координація рухів. Проходить лікування у лікаря психіатра у зв`язку із чим судом може бути визнана недієздатною.

Ухвалою Добропільського міськрайонного суду Донецької області від 30 березня 2023 року по вказаній справі було відкрито провадження, призначено слухання справи.

Згідно ч. 3 ст. 294 ЦПК України, справи окремого провадження розглядаються судом з додержанням загальних правил, встановлених цим Кодексом, за винятком положень щодо змагальності та меж судового розгляду.

Отже заяви у справах окремого провадження повинні відповідати як загальним правилам щодо змісту і форми позовної заяви, встановленим статтями 175, 177 ЦПК України, так і спеціальним нормам процесуального законодавства, що врегульовують порядок вирішення судом порушеного питання, зокрема у справах за заявами про обмеження цивільної дієздатності фізичної особи, визнання фізичної особи недієздатною та поновлення цивільної дієздатності фізичної особи, встановленого статтями 295-299 ЦПК України.

Відповідно до ч. 9 ст. 10 ЦПК України якщо спірні відносини не врегульовані законом, суд застосовує закон, що регулює подібні за змістом відносини (аналогія закону), а за відсутності такого - суд виходить із загальних засад законодавства (аналогія права).

Згідно ч. 11 ст. 187 ЦПК України суддя, встановивши, після відкриття провадження у справі, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175,177 цього Кодексу, постановляє ухвалу не пізніше наступного дня, в якій зазначаються підстави залишення заяви без руху, про що повідомляє позивача і надає йому строк для усунення недоліків, який не може перевищувати пяти днів з дня вручення позивачу ухвали.

Після відкриття провадження, судом встановлено, що заява підлягає залишенню без руху, оскільки подана без додержання вимог ст.ст.175, 177 ЦПК України.

Так, за правилами ч. 5 ст. 177 ЦПК України, позивач зобов`язаний додати до позовної заяви всі наявні в нього докази, що підтверджують обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги (якщо подаються письмові чи електронні докази позивач може додати до позовної заяви копії відповідних доказів).

Відповідно до ч. 3 ст. 297 ЦПК України, у заяві про визнання фізичної особи недієздатною мають бути викладені обставини, що свідчать про хронічний, стійкий психічний розлад, внаслідок чого особа не здатна усвідомлювати значення своїх дій та (або) керувати ними.

Предметом доказування в даній категорії справ є: наявність хронічного, стійкого психічного розладу; факти, що підтверджують, що особа не може розуміти значення своїх дій та керувати ними; причинний зв`язок між психічним розладом і тим, що особа не здатна усвідомлювати значення своїх дій, керувати ними; інші обставини.

Усі доводи щодо предмету доказування мають бути чітко і детально викладені заявником у поданій заяві.

Разом із тим, заявник в обґрунтування своїх вимог не зазначив та не надав суду доказів, що свідчать про наявність у ОСОБА_2 хронічного, стійкого психічного розладу, який діагностовано лікарями та існує станом на дату звернення до суду з даною заявою (висновок лікаря-психіатра про наявність психічного розладу; виписки із історії хвороби психіатричних закладів; довідки про знаходження, перебування на обліку особи у психіатричних лікувальних закладах; медичні обстеження, тощо).

Крім того, відповідно до вимог ч. 1 ст. 299 ЦПК України справи про обмеження цивільної дієздатності фізичної особи чи визнання фізичної особи недієздатною суд розглядає за участю заявника, особи, щодо якої розглядається справа про визнання її недієздатною, та представника органу опіки та піклування. З урахуванням стану здоров`я особи, щодо якої розглядається справа про визнання її недієздатною, її участь у розгляді справи може відбуватися у режимі відеоконференції з психіатричного чи іншого лікувального закладу, в якому перебуває така особа, про що суд зазначає в ухвалі про відкриття провадження у справі.

Питання про виклик фізичної особи, щодо якої розглядається справа про визнання її недієздатною, вирішується в кожному випадку судом із урахуванням стану її здоров`я.

Для визначення фактичної можливості такої особи з`явитися в судове засідання, а також про можливість особисто дати пояснення по суті справи у разі необхідності суд може призначити відповідну експертизу.

Конституційний Суд України у Рішенні від 1 червня 2016 року у справі № 2-рп/2016 зазначив, що недієздатним особам мають надаватися правові можливості для задоволення індивідуальних потреб, реалізації та захисту їх прав і свобод; хоча за станом здоров`я недієздатні особи не спроможні особисто реалізовувати окремі конституційні права і свободи, у тому числі право на свободу та особисту недоторканність, вони не можуть бути повністю позбавлені цих прав і свобод, тому держава зобов`язана створити ефективні законодавчі механізми та гарантії для їх максимальної реалізації.

Зокрема, відповідно до ч. 3 ст. 25 Закону України «Про психіатричну допомогу» особи, яким надається психіатрична допомога, мають право на особисту участь у судових засіданнях, висловлення своєї думки щодо висновків лікарів-психіатрів у судовому засіданні при вирішенні питань, пов`язаних із наданням їм психіатричної допомоги та обмеженням у зв`язку з цим їх прав.

Таким чином, особа, щодо якої розглядається справа окремого провадження про визнання її недієздатною, має право на участь у слуханні справи та на справедливий розгляд своєї справи. Зокрема, така особа повинна бути повідомлена про розгляд справи, їй має бути роз`яснено її права, вона повинна мати можливість за бажання скористатися безоплатною правовою допомогою і брати участь у судових засіданнях. Навіть у разі наявності реальних, доведених застережень щодо небезпеки безпосередньої участі цієї особи у розгляді справи для інших осіб або для неї самої суд повинен, принаймні, мати візуальний контакт із такою особою, а краще опитати її (за необхідності дистанційно, у режимі відеоконференції). Якщо на момент розгляду справи особа позбавлена волі як психічно хвора, суд має перевірити законність підстав позбавлення волі такої особи, щоб гарантувати права людини на свободу та справедливий суд.

Розгляд справи за заявою про визнання особи недієздатною за відсутності особи щодо якої розглядається справа про визнання її недієздатною є грубим порушенням вимог процесуального закону, зокрема статті 299 ЦПК України, подібний висновок висловлено у постанові Верховного Суду від 16 вересня 2020 року у справі №756/6838/17 (провадження №61-10584св20).

В порушення ч 1 ст. 299 ЦПК України, заявником у заяві про визнання особи недієздатною, встановлення над нею опіки та призначення опікуна не залучено до розгляду справи особу, щодо якої розглядається питання про визнання її недієздатною.

Враховуючи викладене, заявнику необхідно вжити заходів щодо усунення вищезазначених недоліків: зазначити у заяві обставини, що свідчать про хронічний, стійкий психічний розлад, внаслідок чого особа не здатна усвідомлювати значення своїх дій та (або) керувати ними; додати до заяви докази на підтвердження обставин, що свідчать про хронічний, стійкий психічний розлад, внаслідок чого особа не здатна усвідомлювати значення своїх дій та (або) керувати ними; уточнити коло суб`єктів учасників процесу, з наданням копії заяви та доданих матеріалів для них.

Відповідно до ч.ч.12, 13 ст. 187 ЦПК України якщо позивач усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, суд продовжує розгляд справи, про що постановляє ухвалу не пізніше наступного дня з дня отримання інформації про усунення недоліків. Якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, позовна заява залишається без розгляду.

Особа, позов якої залишено без розгляду, після усунення умов, що були підставою для залишення заяви без розгляду, має право звернутися до суду повторно.

При постановленні данного рішення судом враховано прецедентну практику Європейського суду з прав людини, яка виходить з того, що реалізуючи п.1 ст.6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод щодо доступності правосуддя та справедливого судового розгляду, кожна держава-учасниця цієї Конвенції вправі встановлювати правила судової процедури, в тому числі й процесуальні заборони і обмеження, зміст яких - не допустити судовий процес у безладний рух. Право на суд не є абсолютним. Воно може бути піддане обмеженням, дозволеним за змістом, тому що право на доступ до суду за самою своєю природою потребує регулювання з боку держави.

З цього приводу прецедентними є рішення ЄСПЛ у справах "Осман проти Сполученого королівства" та "Креуз проти Польщі". У вказаних рішеннях також зазначено, що право на суд не є абсолютним, воно може бути піддане обмеженням, дозволеним за змістом, тому що право на доступ до суду за самою своєю природою потребує регулювання з боку держави.

Обов`язком заінтересованої сторони є прояв особливої старанності при захисті своїх інтересів (рішення ЄСПЛ від 04.10.2001 року у справі «Тойшлер проти Німеччини»).

У зв`язку з наведеним, вимога суду про усунення недоліків позовної заяви не є порушенням права на справедливий судовий захист.

Крім того, як наголошує у своїх рішеннях ЄСПЛ, сторона, яка задіяна в ході судового розгляду, зобов`язана добросовісно користуватись належними їй процесуальними правам та неухильно виконувати процесуальні обов`язки.

На підставі викладеного, керуючись ст. ст. 175, 177, 187, 257, 260, 297, 299 Цивільного процесуального кодексу України, суд

ПОСТАНОВИВ:

заяву ОСОБА_1 , в інтересах якого діє адвокат Чумак Ірина Миколаївна, заінтересована особа: Орган опіки та піклування Білозерської міської ради Покровського району Донецької області про визнання фізичної особи недієздатною, встановлення опіки та призначення опікуна - залишити без руху.

Надати заявнику строк для усунення зазначених у даній ухвалі недоліків - 5 (п`ять) днів з дня отримання копії ухвали.

Роз`яснити заявнику, що у разі невиконання ухвали суду у встановлений судом строк, заява, відповідно до ч.13 ст.187 ЦПК України, буде залишена без розгляду.

Ухвала суду оскарженню не підлягає.

Суддя А.М. Левченко

Присяжні Г.В. Скиба

І.В. Скрипник