_________________________________________________________________________________________________________________________
Провадження № 2/947/2011/23
УХВАЛА

про повернення позовної заяви

03.04.2023

Суддя Київського районного суду м. Одеси Бескровний Я.В., розглянувши матеріали позовної заяви ОСОБА_1 , який діє в інтересах ОСОБА_2 до Першого Київського відділу Державної виконавчої служби у місті Одеса Південного міжрегіонального управління юстиції м. Одеса про зняття арешту з нерухомого майна, -

ВСТАНОВИВ:

28 березня 2023 року до Київського районного суду м. Одеси надійшов позов від ОСОБА_1 , який діє в інтересах ОСОБА_2 до Першого Київського відділу Державної виконавчої служби у місті Одеса Південного міжрегіонального управління юстиції м. Одеса про зняття арешту з нерухомого майна.

Вирішуючи питання щодо можливості відкриття провадження у справі, дослідивши матеріали позовної заяви, суддя дійшов до наступного.

Відповідно до ч. 1 ст. 58 ЦПК України передбачено, що сторона, третя особа, а також особа, якій законом надано право звертатися до суду в інтересах іншої особи, може брати участь у судовому процесі особисто (самопредставництво) та (або) через представника.

Згідно з ч. 1 ст. 60 ЦПК України представником у суді може бути адвокат або законний представник.

Відповідно до частини четвертої статті 62 ЦПК України повноваження адвоката, як представника, підтверджуються довіреністю або ордером, виданим відповідно до Закону України «Про адвокатуру і адвокатську діяльність».

Відповідно до пункту 2 частини першої статті 20 Закону України від 05 липня 2012 року №5076-VI «Про адвокатуру та адвокатську діяльність» (далі - Закон №5076-VI) під час здійснення адвокатської діяльності адвокат має право вчиняти будь-які дії, не заборонені законом, правилами адвокатської етики та договором про надання правової допомоги, необхідні для належного виконання договору про надання правової допомоги, зокрема: представляти і захищати права, свободи та інтереси фізичних осіб, права та інтереси юридичних осіб у суді, органах державної влади та органах місцевого самоврядування, на підприємствах, в установах, організаціях незалежно від форми власності, громадських об`єднаннях, перед громадянами, посадовими і службовими особами, до повноважень яких належить вирішення відповідних питань в Україні та за її межами.

Дана позовна заява в інтересах ОСОБА_2 підписана її представником - адвокатом Шалару Олексієм Іллічем. На підтвердження повноважень до матеріалів позовної заяви адвокатом був доданий ордер №1070016 від 16 серпня 2022 року.

Згідно із частиною першою статті 26 Закону №5076-VI адвокатська діяльність здійснюється на підставі договору про надання правової допомоги. Документами, що посвідчують повноваження адвоката на надання правової допомоги, можуть бути: 1) договір про надання правової допомоги; 2) довіреність; 3) ордер; 4) доручення органу (установи), уповноваженого законом на надання безоплатної правової допомоги.

Ордером є письмовий документ, що у випадках, установлених цим Законом та іншими законами України, посвідчує повноваження адвоката на надання правової допомоги. Ордер видається адвокатом, адвокатським бюро або адвокатським об`єднанням і повинен містити підпис адвоката. Рада адвокатів України затверджує типову форму ордера (частина друга статті 26 Закону №5076-VI).

Рада адвокатів України рішенням від 17 грудня 2012 року №36 затвердила Положення про ордер на надання правової допомоги та порядок ведення реєстру ордерів.

Рішенням Ради адвокатів України від 12.04.2019 №41 затверджено Положення про ордер на надання правничої (правової) допомоги у новій редакції.

Підпунктом 12.4 пункту 12 Положення про ордер на надання правничої (правової) допомоги, затвердженого рішенням Ради адвокатів України від 12.04.2019 №41, встановлено, що ордер повинен містити реквізити щодо назви органу, у якому надається правова допомога адвокатом, із зазначенням, у випадку необхідності, виду адвокатської діяльності відповідно до статті 19 Закону України "Про адвокатуру та адвокатську діяльність".

Системний аналіз наведених норм дає підстави для висновку, що законодавець чітко зазначив про обов`язок адвоката вказувати в ордері судові органи, в яких він надає правову допомогу, зокрема в графі «Назва органу, у якому надається правова допомога».

Отже, у разі надання адвокатом правової допомоги в суді ордер має містити назву суду, в якому адвокат надає правову допомогу.

Вищезазначене відповідає правовій позиції, викладеній в постановах Верховного Суду від 17.07.2019 у справі №826/6166/17, від 30.09.2019 у справі № 420/5275/18, від 20.12.2019 у справі №280/2426/19, від 30.11.2020р. у справі № 200/5106/20-а.

З доданого до позовної заяви адвокатом Шалару Олексієм Іллічем ордеру №1070016 від 16 серпня 2022 року на представництво інтересів ОСОБА_2 , вбачається, що у рядку "назва органу, у якому надається правова допомога" зазначено «у підприємствах, установах і організаціях не залежно від форм власності судах усіх інстанцій», що не може підтверджувати повноваження адвоката на здійснення представництва прав, свобод та інтересів особи, якій надається правова допомога, саме в Київському районному суді м. Одеса.

Відтак, такий ордер не можна визнати документом, що посвідчує повноваження адвоката Шалару Олексія Ілліча на надання правової допомоги ОСОБА_2 у Київському районному суді м. Одеса.

Аналогічний правовий висновок викладено в постанові Великої Палати Верховного Суду від 05 червня 2019 року у справі №9901/847/18, Велика Палата Верховного Суду зазначила, що звернення до суду з використанням правничої допомоги інших осіб, зокрема, адвоката, при реалізації права на справедливий суд передбачає надання до суду належних доказів дійсної волі особи, що є учасником справи, на уповноваження іншої особи на право надання правничої допомоги. Такі докази повинні виключати будь-які сумніви стосовно справжності та чинності такого уповноваження на момент вчинення певної процесуальної дії (докази повинні бути в оригіналі або у формі копії, якісно оформленої особою, що є учасником справи, із зазначенням назви судового органу, у якому надається правова допомога позивачу), а також стосовно охоплення такої дії дійсним колом повноважень представника, що делеговані йому особою, що реалізує право на справедливий суд. Представник повинен демонструвати повагу до суду, підтверджуючи наявність повноважень на представництво, а також не позбавляти довірителя права знати про дії представника.

У іншій постанові Великої Палати Верховного Суду від 03 липня 2019 року у справі №9901/939/18 зроблено висновок про те, що якщо в ордері не зазначено конкретної назви суду, у якому адвокат надає правову допомогу, такий ордер не можна визнати документом, що посвідчує повноваження адвоката на надання правової допомоги. При цьому в ордері, який був предметом розгляду справи №9901/939/18, зазначено, що адвокат надає правову допомогу у всіх органах, установах, організаціях та підприємствах, а також судах у всіх без винятку справах.

Згідно сформульованих висновків Великої Палати Верховного Суду, в разі надання адвокатом правової допомоги в суді в ордері має бути зазначено не абстрактний орган державної влади, а конкретна назва такого органу, зокрема суду.

З огляду на викладене, у даному випадку позовну заяву від імені ОСОБА_2 підписано особою, право якої на вчинення таких дій не підтверджено у встановленому законом порядку.

Відповідно до п. 1 ч. 4 ст. 185 ЦПК України позовна заява повертається у випадку, коли заяву подано особою, яка не має процесуальної дієздатності, не підписано або підписано особою, яка не має права її підписувати, або особою, посадове становище якої не вказано.

На підставі викладеного, позовна заява підлягає поверненню.

Керуючись статтями175, 182, 185, 260, 261, 353 Цивільного процесуального кодексу України, суд, -

УХВАЛИВ:

Позовну заяву ОСОБА_1 , який діє в інтересах ОСОБА_2 до Першого Київського відділу Державної виконавчої служби у місті Одеса Південного міжрегіонального управління юстиції м. Одеса про зняття арешту з нерухомого майна - повернути позивачеві.

Роз`яснити позивачу, що повернення позовної заяви не позбавляє права повторного звернення до суду в порядку, встановленому законом.

Ухвала може бути оскаржена шляхом подання апеляційної скарги до Одеського апеляційного суду протягом п`ятнадцяти днів з дня її складання. Учасник справи, якому ухвала суду не була вручена у день її складання, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Суддя Бескровний Я. В.