Справа № 185/4153/23
Провадження № 2-о/185/164/23
У Х В А Л А

14 квітня 2023 року суддя Павлоградського міськрайонного суду Дніпропетровської області Болдирєва У.М., ознайомившись із заявою ОСОБА_1 , заінтересована особа орган опіки та піклування в особі Межиріцької сільської ради, ОСОБА_2 про визнання фізичної особи недієздатною, встановлення над нею опіки та призначення опікуна,

В С Т А Н О В И В:

27 березня 2023 року ОСОБА_1 звернувся з заявою в порядку окремого провадження.

31 березня 2023 року здійснено автоматизований розподіл судової справи між суддями.

Заявник просить визнати недієздатним свого діда ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , встановити над дідом опіку, призначити його опікуном.

Заявник посилається на те, що ОСОБА_2 перебуває на обліку в КНП «Павлоградська центральна районна лікарня» у лікаря психіатра з діагнозом F.002 (деменція при хворобі Альцгеймера). Через хворобу дід не може розуміти значення своїх дій та керувати ними, не спроможний самостійно забезпечити собі нормальне життя. Через порушення пам`яті він може загубитись, не пам`ятає своє ім`я, адресу, не впізнає оточуючих.

Ухвалою від 04 квітня 2023 року заява була залишена без руху з наступних підстав.

1. До заяви не додано документів, що підтверджують сплату судового збору, в розмірі, визначеному Законом України «Про судовий збір».

01 вересня 2015 року набув чинності Закон України «Про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо сплати судового збору» відповідно до якого виключено пункт 9 частини 2 статті 3 Закону України «Про судовий збір», згідно якого судовий збір не справлявся за подання до суду заяви про обмеження цивільної дієздатності фізичної особи, визнання фізичної особи недієздатною та поновлення цивільної дієздатності фізичної особи.

Відповідно до частини 2 статті 299 ЦПК судові витрати, пов`язані з провадженням справи про визнання фізичної особи недієздатною або обмеження цивільної дієздатності фізичної особи, відносяться на рахунок держави.

Статтею 133 ЦПК України передбачено, що судові витрати складаються з судового збору та витрат, пов`язаних з розглядом справи. Розмір судового збору, порядок його сплати, повернення і звільнення від сплати встановлюються законом. До витрат, пов`язаних з розглядом справи, належать витрати: на професійну правничу допомогу; пов`язані із залученням свідків, спеціалістів, перекладачів, експертів та проведенням експертизи; пов`язані з витребуванням доказів, проведенням огляду доказів за їх місцезнаходженням, забезпеченням доказів; пов`язані з вчиненням інших процесуальних дій, необхідних для розгляду справи або підготовки до її розгляду.

За змістом частини 2 статті 299 ЦПК України на рахунок держави у справах про визнання фізичної особи недієздатною відносяться саме витрати пов`язані із розглядом справи.

Натомість Законом України «Про судовий збір» не передбачено звільнення від сплати судового збору за подання до суду заяви про визнання фізичної особи недієздатною та призначення опікуна.

Таким чином за подання до суду заяви в порядку окремого провадження про визнання фізичної особи недієздатною підлягає сплаті судовий збір у розмірі, передбаченому пунктом 1.4 частини 2 статті 4 Закону України «Про судовий збір» - 0,2 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що на день звернення заявника до суду складає 536 грн 80 коп.

2. Заявник просить призначити його опікуном ОСОБА_2 .

Згідно з частиною 1 статті 60 Цивільного кодексу України, суд встановлює опіку над фізичною особою у разі визнання її недієздатною і призначає опікуна за поданням органу опіки та піклування.

Таким чином для вирішення судом питання про призначення опікуна є обов`язковою наявність відповідного подання органу опіки та піклування. До заяви ОСОБА_1 не додано такого подання.

13 квітня 2023 року надійшла уточнена заява про визнання громадянина недієздатним, в якій ОСОБА_1 заявляє відвід судді Болдирєвій У.М. з тих підстав, що орган опіки та піклування може надати подання про призначення опікуна лише після його затвердження на найближчій сесії, яка відбудеться 27 квітня 2023 року. Вимога суду надати подання органу опіки та піклування про призначення опікуна на думку заявника суперечить положенням частини 3 статті 296 ЦПК України та незаконно обежує доступ особи до правосуддя. Крім того заявник вважає, що за подання заяви про визнання фізичної особи недієздатною судовий збір не справляється.

Відповідно до частини 2 статті 40 ЦПК України, питання про відвід судді вирішує суд, який розглядає справу. Суд задовольняє відвід, якщо доходить висновку про його обґрунтованість.

Згідно пункту 5 частини 1 статті 36 ЦПК України, суддя не може розглядати справу і підлягає відводу (самовідводу), у разі існування обставин, що викликають сумнів у неупередженості або об`єктивності судді.

Ухвала про залишення без руху заяви ОСОБА_1 є належним чином мотивованою із посиланням на норми діючого законодавства. Заява ОСОБА_1 містить вимогу про призначення опікуна недієздатній особі, вирішити це питання судом можливо лише за наявності відповідного подання органу опіки та піклування, як чітко визначено частиною 1 статті 60 Цивільного кодексу України. Залишення заяви без руху за наявності в ній певних недоліків жодним чином не перешкоджає у доступі до правосуддя, оскільки заявник має можливість усунути ці недоліки. Суд не несе відповідальності за те, що найближча сесія сільської ради відбудеться лише 27 квітня 2023 року.

За змістом заяви ОСОБА_1 процесуальне рішенні судді у справі викликає у нього сумнів у неупередженості та об`єктивності судді і на його думку свідчить про те, що «або суддя навмисно перешкоджає психічно хворій особі мати захист опікуна або суд не має відповідної кваліфікації».

Як визначено частиною 4 статті 36 ЦПК України, незгода сторони з процесуальними рішеннями судді, думка судді щодо того чи іншого юридичного питання не може бути підставою для відводу.

Відповідно до практики Європейського Суду з прав людини, п.1 ст.6 Конвенції судді зобов`язані викликати довіру в учасників судового розгляду, а тому будь-який суддя, стосовно якого є підстави для підозри у недостатній неупередженості, повинен брати самовідвід або бути відведений.

У статті 15 Кодексу суддівської етики та п.2.5 Бангалорських принципів діяльності судді, затверджених резолюцією Економічної та Соціальної Ради ООН від 27 липня 2006 року, зазначено, що суддя повинен взяти самовідвід від участі в будь-якому процесі, коли для нього неможливе винесення неупередженого рішення у справі або коли сторонньому спостерігачеві може видатись, що суддя не здатен винести неупереджене рішення.

Тобто, у разі переконання судді у наявності обставин, які унеможливлюють винесення ним об`єктивного рішення або обґрунтовано викликають сумнів у стороннього спостерігача в його упередженості, він зобов`язаний заявити самовідвід.

Згідно роз`яснень ЄСПЛ у справах «Мікаллеф проти Мальти», «Мезнарич проти Хорватії», в демократичному суспільстві суди повинні вселяти довіру. Тому кожен суддя, у відношенні якого маються щонайменші сумніви в неупередженості, зобов`язаний вийти з процесу. Правила, що регулюють відвід суддів, є спробою забезпечення неупередженості судді шляхом усунення будь-яких сумнівів у учасників цивільного процесу. Ці правила направлені на усунення будь-яких ознак необ`єктивності судді та слугують зміцненню довіри, яку суди повинні асимілювати в демократичному суспільстві.

Заява ОСОБА_1 про відвід судді свідчить про те, що заявник критично ставиться до можливості розгляду його заяви об`єктивним та неупередженим судом, незважаючи на те, що визначені законом підстави для відводу відсутні.

Тому з метою усунення будь-яких сумнівів у неупередженості суду є доцільним задоволення заяви про відвід судді і передання справи для визначення іншого судді в порядку статті 33 ЦПК України.

Керуючись статтями 40-41 ЦПК України, суд

У Х В А Л И В:

Задовольнити заяву ОСОБА_1 про відвід судді.

Передати заяву ОСОБА_1 , заінтересовані особи орган опіки та піклування в особі Межиріцької сільської ради, ОСОБА_2 про визнання фізичної особи недієздатною, встановлення над нею опіки та призначення опікуна для визначення іншого судді в порядку статті 33 ЦПК України.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання і не підлягає оскарженню окремо від рішення суду. Заперечення на ухвалу включаються до апеляційної скарги на рішення суду.

Cуддя У.М. Болдирєва