Провадження № 22-ц/801/464/2023
Головуючий у суді 1-ї інстанції Венгрин О. О.
Доповідач:Копаничук С. Г.
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

06 квітня 2023 рокуСправа № 127/31994/21м. Вінниця

Вінницький апеляційний суд в складі колегії суддів судової палати у цивільних справах:

Головуючого: Копаничук С.Г.

Суддів: Медвецького С.К., Оніщука В.В.

за участю секретаря Литвина С.С.

учасники справи:

позивачі: ОСОБА_1 , ОСОБА_2

відповідачі: ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , Перший відділ державної виконавчої служби у місті Вінниці Центрально-Західного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Хмельницький);

третя особа: державне підприємство «Сетам»

розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Вінниці апеляційну скаргу ОСОБА_1 і ОСОБА_2 на рішення Вінницького міського суду Вінницької області від 31.10.2022 року, повний текст якого виготовлений 09.11.2022 року, постановленого у приміщенні того ж суду під головуванням судді Венгрин О.О., у цивільній справі за позовом ОСОБА_1 , ОСОБА_2 до ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , Першого відділу державної виконавчої служби у місті Вінниці Центрально-Західного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Хмельницький) за участю третьої особи - Державного підприємства «Сетам», про визнання електронних торгів недійсними, витребування земельних ділянок, -

В с т а н о в и в :

У 2021 року ОСОБА_1 і ОСОБА_2 звернулись до суду з позовом до ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , Першого ВДВС м. Вінниці Центрально-Західного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Хмельницький) за участю третьої особи ДП «Сетам», про визнання електронних торгів недійсними, витребування земельних ділянок. Вказали, що на підставі договору купівлі-продажу земельної ділянки з розстрочкою платежу від 06.02.2015 р. ОСОБА_4 продала їм по 1/2 частці земельної ділянки кожному, площею 0,1560 га, кадастровий номер: :01:001:0416, що розташована на території Вінницько-Хутірської сільської ради Вінницького району Вінницької області (зараз АДРЕСА_1 ). Вартість зазначеної земельної ділянки становила 97 000 грн, з яких до підписання договору вони сплатили ОСОБА_4 70 000 грн, а 27 000 грн повинні були сплатити до 06.05.2015 року. Право власності на земельну ділянку переходить до них як покупців після повного розрахунку та з моменту реєстрації прав на земельну ділянку на підставі зазначеного договору.

Зазначили, що 05.05.2015 року вони повністю розрахувались з ОСОБА_4 , але право власності на земельну ділянку не зареєстрували, оскільки 26.03.2015 р. на неї було накладено арешт ухвалою слідчого судді Вінницького міського суду Вінницької області від 25.03.2015 р. у справі №127/5317/15-к.

Вироком Вінницького міського суду Вінницької області від 11.07.2016 р. у справі №127/11849/15-к було задоволено цивільний позов ОСОБА_5 до ОСОБА_6 і з останньої на користь ОСОБА_5 стягнуто 199 400 грн матеріальної шкоди і 5 000 грн моральної шкоди.

Ухвалою Вінницького міського суду від 30.11.2020 року із вищевказаної земельної ділянки було знято арешт, а 10.12.2020 цю земельну ділянку ОСОБА_7 придбала на електронних торгах ,що призначались у виконавчому провадженні з примусового виконання виконавчого листа №127/11849/15-к про стягнення з ОСОБА_6 на користь ОСОБА_5 коштів в сумі 204 400 грн. В подальшому ОСОБА_3 розділила спірну земельну ділянку на дві земельні ділянки площами по 0,078 га кожна, з кадастровими номерами №:01:126:0154 і №:01:126:0153.

Посилаючись на те, що на вищевказаних електронних торгах відбулась реалізація земельної ділянки, право власності на яку згідно договору купівлі-продажу з розстрочкою платежу від 06.02.2015 належало позивачам , а не ОСОБА_4 , просили суд визнати недійсними електронні торги, що відбулися 06.05.2019 року, номер лота №344246 та витребувати земельні ділянки площами по 0,078 га кожна, з кадастровими номерами №:01:126:0154 і №:01:126:0153 із володіння ОСОБА_3 на їх користь.

Рішенням Вінницького міського суду Вінницької області від 31.10.2022 року у задоволенні позову відмовлено.

В апеляційній скарзі ОСОБА_1 і ОСОБА_2 просять рішення суду скасувати через порушення судом норм матеріального і процесуального права, а у справі постановити нове рішення про задоволення позовних вимог. Вказали, що висновок суду про недоведеність ними наявності у них права на спірні земельні ділянки є помилковим, оскільки нотаріально посвідченим договором купівлі-продажу з розстрочкою платежу від 06.02.2015 року підтверджено факт купівлі ними у ОСОБА_6 земельної ділянки, площею 0,1560 га з кадастровим номером :01:001:0416, розташованої та території Вінницько-Хутірської сільської ради Вінницького району (зараз м. вул. М. Яковченка, м. Вінниця). 06.05.2015 року вони повністю розрахувались із ОСОБА_6 за вказану земельну ділянку, однак не змогли зареєструвати своє право власності на цю земельну ділянку в зв`язку із накладеним на неї арештом ухвалою слідчого судді Вінницького міського суду Вінницької області від 25.03.2015 р. у справі №127/5317/15-к. Вказана земельна ділянка не була предметом кримінального провадження, яке проводилось відносно ОСОБА_6 за вчинення нею злочину, передбаченого ч. 3 ст. 190 КК України.

У відзиві на апеляційну скаргу ОСОБА_3 вважає рішення суду законним і обгрунтованим, а доводи апеляційної скарги безпідставними.

Заслухавши доповідача, осіб, що беруть участь в справі, перевіривши матеріали справи, рішення в межах доводів апеляційної скарги, колегія суддів вважає, що остання задоволенню не підлягає.

Відповідно до ч. 1, 4 ст. 367 ЦПК України суд апеляційної інстанції переглядає справу за наявними в ній і додатково поданими доказами та перевіряє законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги. Суд апеляційної інстанції не обмежений доводами та вимогами апеляційної скарги, якщо під час розгляду справи буде встановлено порушення норм процесуального права, які є обов`язковою підставою для скасування рішення, або неправильне застосування норм матеріального права.

Відповідно до ст. 263 ЦПК України судове рішення повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим. Законним є рішення, ухвалене судом відповідно до норм матеріального права із дотриманням норм процесуального права. Судове рішення має відповідати завданню цивільного судочинства, визначеному цим Кодексом. При виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин суд враховує висновки щодо застосування відповідних норм права, викладені в постановах Верховного Суду.

Обґрунтованим є рішення, ухвалене на підставі повно і всебічно з`ясованих обставин, на які сторони посилаються, як на підставу своїх вимог і заперечень, підтверджених тими доказами, які були досліджені в судовому засіданні.

Зазначеним вимогам рішення суду відповідає.

Суд першої інстанції встановив, що станом на 18.11.2013 року власником земельної ділянки площею 0,1560 га з кадастровим номером :01:001:0416, на території Вінницько-Хутірської сільської ради Вінницького району з цільовим призначенням для індивідуального садівництва, являлась ОСОБА_6 (т. 1 а.с. 11).

ОСОБА_6 станом на 29.11.2021 року носить прізвище ОСОБА_8 (т.1 а.с. 28).

На підставі договору купівлі-продажу земельної ділянки з розстрочкою платежу від 06.02.2015 р., посвідченого приватним нотаріусом Вінницького міського нотаріального округу Родіоновою Н.В., ОСОБА_4 продала ОСОБА_1 та ОСОБА_2 в рівних частках (по частці) вищевказану земельну ділянку (Т.1 а.с. 9).Пунктом 5 цього договору визначено, що продаж земельної ділянки вчиняється за домовленістю сторін за ціною 97 000 грн, з яких: 70 000 грн ОСОБА_6 отримала до підписання договору, а решту, в сумі 27 000 грн, ОСОБА_1 , ОСОБА_2 зобов`язались сплатити їй до 06.05.2015 р. (т. 1 а.с. 9 ). Право власності на зазначену земельну ділянку переходить до позивачів як покупців після повного розрахунку та з моменту реєстрації прав на земельну ділянку на підставі цього договору. (т. 1 а.с. 9 зворот)

Ухвалою Вінницького міського суду Вінницької області від 25.03.2015 р. у кримінальній справі №127/5317/15-к було накладено арешт на майно, належне підозрюваній ОСОБА_4 , в тому числі і на вищевказану земельну ділянку (т. 2 а.с. 4-6, 10-11)

Нотаріально посвідченою заявою від 05.05.2015 року ОСОБА_4 посвідчувала, що ОСОБА_1 і ОСОБА_2 сплатили їй , ОСОБА_4 ,17 000 грн в рахунок боргу у сумі 27 000 грн за договором купівлі-продажу земельної ділянки з розстрочкою платежу від 06.02.2015 р. та здійснили частковий розрахунок за умовами цього договору (т. 1 а.с.10).

Доказів про сплату позивачами відповідачці решти суми вартості вищевказаної земельної ділянки в розмірі 10 000 грн. матеріали справи не містять.

Вироком Вінницького міського суду від 11.07.2016 р. у кримінальній справі №127/11849/15-к ОСОБА_6 визнано винною у вчиненні злочину за ст. 190 ч. 3 КК України і призначено їй покарання у виді 5 років позбавлення волі ,а також задоволено позов потерпілої ОСОБА_5 і стягнуто із ОСОБА_6 на користь останньої грошові кошти у розмірі 204 400 грн. (т. 2 а.с.14-27).

Рішенням Вінницької міської ради №1140 від 30.03.2018 року вулицю ,на якій знаходиться спірна земельна ділянка, перейменовано на АДРЕСА_1 (т. 1 а.с. 14).

На виконанні в Центральному відділі ДВС м. Вінниці ГТУЮ у Вінницькій області знаходилось виконавче провадження №58568235 з виконання виконавчого листа №127/11849/15-к від 11.07.2016 року ,виданого Вінницьким міським судом 26.02.2019 р. про стягнення з ОСОБА_4 на користь ОСОБА_5 коштів в сумі 204 400 грн. (т. 2 а.с. 10-115).

05.03.2019 року ОСОБА_5 звернулась до Центрального відділу ДВС м. Вінниці ГТУЮ у Вінницькій області із заявою про відкриття виконавчого провадження та стягнення з ОСОБА_4 на її користь 204 400 грн матеріальної та моральної шкоди (т. 2 а.с. 2-3).

04.04.2019 р. старшим державним виконавцем здійснено опис та арешт майна боржника ОСОБА_4 , зокрема, спірної земельної ділянки (т. 2 а.с.48-50).

05.04.2019 р. у виконавчому провадженні №58568235 було призначено суб`єкта оціночної діяльності ТОВ Експертно-Консалтинговий центр для проведення незалежної оцінки майна зазначеної земельної ділянки (т. 2 а.с. 52-53).

Відповідно до звіту ТОВ Експертно-Консалтинговий центр вартість спірної земельної ділянки станом на 05.04.2019 року складає 232 955 грн (т.4 а.с. 54-65).

05.04.2019 року Центральний відділ ДВС м .Вінниці сформувало заявку Вінницькій філії підприємства «Сетам» на реалізацію з електронних торгів арештованої земельної ділянки ОСОБА_6 з вказівкою про відсутність обмежень на використання земельної ділянки відсутні і наявністю арешту накладеного на ділянку 25.03.2019 року згідно постанови про арешт ділянки від 21.03.2019 року.

При примусовому виконанні виконавчого листа №127/11849/15-к, старшим державним виконавцем Центрального ВДВС м. Вінниці Головного територіального управління юстиції у Вінницькій області Пращуком В.В., відповідно до ст. 61 Закону України «Про виконавче провадження», було передано на реалізацію спірну земельну ділянку (т. 1 а.с. 162-163 )

Згідно протоколу проведених ДП «СЕТАМ» електронних торгів від 06.05.2019 р. № 404091, переможцем торгів стала ОСОБА_3 , яка придбала земельну ділянку, що належала боржнику ОСОБА_6 , за 232 955 грн. (т. 2 а.с. 68-70 )

Набуття права власності ОСОБА_3 на вищевказану земельну ділянку підтверджується актом старшого державного виконавця Центрального ВДВС м. Вінниці Головного територіального управління у Вінницькій області від 21.05.2019 року (т. 2 а. с. 79-80).

Ухвалою Вінницького міського суду Вінницької області від 30.11.2020 р. у кримінальній справі №127/11849/15-к було скасовано арешт, накладений ухвалою Вінницького міського суду Вінницької області від 25.03.2015 р. на земельну ділянку у рамках кримінального провадження, відомості про які внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0009299 від 30.12.2014 р. ( т.1 а.с. 12-13 )

На підставі свідоцтва про придбання нерухомого майна з електронних торгів від 10.12.2020 р., виданого приватним нотаріусом Вінницького міського нотаріального округу Рудиком Л.В., ОСОБА_3 набула права власності на вищевказану земельну ділянку ,яке зареєструвала у Державному реєстрі речових прав на нерухоме майно та Реєстрі прав власності на нерухоме майно. (т. 1 а.с. 17.18).

Рішенням Вінницького міського суду від 30.07.2021 р. у іншій цивільній справі №127/6524/21 було відмовлено ОСОБА_1 , ОСОБА_2 у позові до ОСОБА_3 , ДП «СЕТАМ», Центрального ВДВС у місті Вінниці Центрально-Західного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Хмельницький), за участю третьої особи - ОСОБА_6 , про визнання електронних торгів недійсними. Відмовляючи у задоволенні позову у тій справі суд виходив із відсутності підстав для захисту прав споживачів шляхом визнання недійсними електронних торгів з реалізації вказаної ділянки, так як судом не встановлено істотних порушень законодавства України при проведенні електронних торгів, які б, свою чергу, вплинули на результати цих торгів та не встановлено порушення прав і законних інтересів позивачів, які оспорюють результати електронних торгів з реалізації земельної ділянки. ( т. 1 а.с. 172-182, 179 )

Постановою Вінницького апеляційного суду від 21.10.2021 р. вищевказане рішення було змінено в частині вирішення питання про відшкодування витрат на правничу допомогу, в іншій частині рішення залишено без змін. (т.1 а.с. 183-188)

Відмовляючи у задоволенні позову, суд виходив із того, що позивачами не було доведено наявність у них права власності на спірну земельну ділянку на час проведення електронних торгів ,оскільки умови договору купівлі-продажу цієї земельної ділянки з розстрочкою платежу від 06.02.2015 р. позивачами повністю не виконані, вартість земельної ділянки ОСОБА_4 повністю не сплачена (доказів протилежного суду не надано), а право власності на цю земельну ділянку за позивачами не зареєстровано в передбаченому законом порядку. Також позивачами не доведено, у чому саме полягала незаконність проведення електронних торгів ,так як ОСОБА_3 в передбаченому законом порядку стала переможцем торгів і є добросовісним набувачем цього майна; вимагаючи витребування земельних ділянок із іншими кадастровими номерами, не доведено того ,що спірна земельна ділянка була розділена ОСОБА_3 на дві земельні ділянки, площами по 0,078 га кожна, а тому відсутні підстави для витребування цих земельних ділянок від добросовісного набувача, яким є ОСОБА_3 , на користь позивачів.

Колегія суддів погоджується з такими висновками суду першої інстанції, оскільки суд вірно встановив обставини справи, які перевірив оціненими в порядку ст.89 ЦПК України доказами, правильно визначив спірні правовідносини та правову норму, що їх регулює та дійшов обгрунтованого висновку про відмову у задоволенні позовних вимог, з підстав їх недоведеності.

Підставами заявленого позову і основними доводами апеляційної скарги позивачів являлась та обставина, що торги були проведені протиправно ,оскільки право власності на спірну земельну ділянку на час проведення електронних торгів належало їм , а не ОСОБА_4 , оскільки вони повністю розрахувались із останньою за договором купівлі-продажу цієї земельної ділянки з розстрочкою платежу, не заслуговують на увагу.

Відповідно до ч. ч. 1,2, 4 ст. 202 ЦК України (у редакції, чинній на день укладення договору купівлі-продажу спірної земельної ділянки) правочином є дія особи, спрямована на набуття, зміну або припинення цивільних прав та обов`язків. Правочини можуть бути односторонніми та дво- чи багатосторонніми (договори).

Згідно із ч. 5 ст. 203 ЦК України правочин має бути спрямований на реальне настання правових наслідків, що обумовлені ним. Правочин може вчинятися усно або в письмовій формі.

Правочин вважається таким, що вчинений у письмовій формі, якщо він підписаний його сторонами (ч. 2 ст. 207 ЦК України)

Відповідно до ст. 655 ЦК України за договором купівлі-продажу одна сторона (продавець) передає або зобов`язується передати майно (товар) у власність другій стороні (покупцеві), а покупець приймає або зобов`язується прийняти майно (товар) і сплатити за нього певну грошову суму.

Згідно із ст. 662 ЦК України продавець зобов`язаний передати покупцеві товар, визначений договором купівлі-продажу. Продавець повинен одночасно з товаром передати покупцеві його приналежності та документи (технічний паспорт, сертифікат якості тощо), що стосуються товару та підлягають переданню разом із товаром відповідно до договору або актів цивільного законодавства.

Згідно ч. 1 ст. 663 ЦК України продавець зобов`язаний передати товар покупцеві у строк, встановлений договором купівлі-продажу.

06.02.2015 р між позивачами і ОСОБА_4 був укладений договір купівлі-продажу спірної земельної ділянки з розстрочкою платежу, що посвідчений приватним нотаріусом Вінницького міського нотаріального округу Родіоновою Н.В (Т.1 а.с. 9).

Пунктом 5 цього договору визначено, що продаж земельної ділянки вчиняється за домовленістю сторін за ціною 97 000 грн, з яких: 70 000 грн ОСОБА_6 отримала до підписання договору, а решту, в сумі 27 000 грн, ОСОБА_1 , ОСОБА_2 зобов`язались сплатити їй до 06.05.2015 р. (Т. 1 а.с. 9 ).

Відповідно до п. 19 договору право власності на зазначену земельну ділянку переходить до позивачів як покупців після повного розрахунку та з моменту реєстрації прав на земельну ділянку на підставі цього договору. (Т. 1 а.с. 9 зворот).

Доказів про проведення позивачами повного розрахунку із ОСОБА_4 за вказану земельну ділянку і державну реєстрацію права власності на неї за позивачами до передачі арештованого майна та проведення електронних торгів матеріали справи не містять.

Нотаріально посвідчена заява ОСОБА_6 від 05.05.2015 року про часткове в сумі 17 000 грн. погашення позивачами заборгованості за договором купівлі -продажу ділянки перед нею, що складала 27 000 грн., не свідчить про те, що на дату проведення електронних торгів позивачі за умовами договору набули право власності на спірну земельну ділянку ,що належала ОСОБА_6 і була реалізована на електронних торгах

За таких обставин, колегія суддів вважає висновки суду про недоведеність позивачами фактів набуття ними права власності на земельну ділянку до проведення електронних торгів і протиправної реалізації на торгах їх майна, а відтак, відсутності порушення прав позивачів, які оспорюють результати електронних торгів, і відмови на цій підставі у задоволенні позову , обгрунтованими .

В постанові Верховного Суду від 28.09.2022 р. у цивільній справі №128/1106/20 зазначено, що для визнання судом електронних торгів недійсними необхідним є: наявність підстав для визнання прилюдних торгів недійсними (порушення правил проведення електронних торгів); встановлення, чи порушується (не визнається або оспорюється) суб`єктивне цивільне право або інтерес особи, яка звернулася до суду. Підставою для пред`явлення позову про визнання прилюдних торгів недійсними є наявність порушення норм закону при проведенні торгів водночас із порушенням прав і законних інтересів особи, яка їх оспорює.

При вирішенні спору про визнання електронних торгів недійсними судам необхідно встановити, чи мало місце порушення вимог Тимчасового порядку та інших норм законодавства при проведенні електронних торгів; чи вплинули ці порушення на результати електронних торгів; чи мало місце порушення прав і законних інтересів позивачів, які оспорюють результати електронних торгів.

Процедура реалізації майна на прилюдних торгах полягає у забезпеченні переходу права власності на майно боржника, на яке звернено стягнення, до покупця-учасника прилюдних торгів за плату. Така процедура полягає в укладенні та виконанні договору купівлі-продажу. На підтвердження його укладення складається відповідний протокол, а на підтвердження виконання з боку продавця - акт про проведені прилюдні торги.

Акт про проведені електронні торги є документом, що підтверджує виникнення права власності на придбане майно у випадках, визначених законодавством. Тобто, вказаний акт є оформленням договірних відносин купівлі-продажу майна на прилюдних торгах, а отже, є договором.

До такого висновку дійшов Верховний Суд України у постановах від 06.04.2016 року у справі №3-242гс16, від 07.07.2020 року у справі №438/610/14-ц, від 05.06.2018 року у справі 910/856/17.

Реалізація арештованого майна здійснюється відповідно до Порядку реалізації арештованого майна, затвердженого Наказом Міністерства юстиції України 29.09.2016 р. №2831/5 (далі Порядок)

Відповідно до п.1 Розділу І Порядку ( у редакцій чинній на день проведення електронних торгів) електронні торги - продаж майна за допомогою функціоналу центральної бази даних системи електронних торгів, за яким його власником стає учасник, який під час торгів запропонував за нього найвищу ціну.

Організатор електронних торгів, торгів за фіксованою ціною (далі - Організатор) - суб`єкт господарювання, якого за результатами конкурсної процедури відбору організатора (далі - Конкурс), передбаченої цим Порядком, уповноважено на здійснення заходів із супроводження програмного та технічного забезпечення центральної бази даних системи електронних торгів, збереження та захисту даних, що містяться у ній, обслуговування цієї системи, забезпечення її постійної роботи та доступу користувачів до неї, публікації повідомлень про безоплатне передання нереалізованого конфіскованого майна, забезпечення збереження майна і виконання інших функцій, передбачених цим Порядком.

Організація електронних торгів (торгів за фіксованою ціною) - вчинення Організатором заходів із супроводження програмного та технічного забезпечення центральної бази даних системи електронних торгів, збереження та захисту даних, що містяться у ній, обслуговування цієї системи, забезпечення її постійної роботи та доступу користувачів до неї, публікації повідомлень про безоплатне передання нереалізованого конфіскованого майна, забезпечення збереження майна і виконання інших функцій, передбачених цим Порядком.

Згідно п. 1, 2, 3 Розділу ІІ Порядку ( у редакцій чинній на день проведення електронних торгів) реалізація майна здійснюється після визначення його вартості (оцінки) відповідно до ст. 57 Закону України «Про виконавче провадження». Організатор здійснює внесення до Системи інформації про арештоване майно (формування лота) за заявкою відділу державної виконавчої служби або приватного виконавця. Заявка на реалізацію арештованого майна подається державним виконавцем Організатору разом із такими документами (в електронній або паперовий формі): копія виконавчого документа, а в разі наявності зведеного виконавчого провадження довідка виконавця щодо загальної кількості виконавчих документів та суми, що підлягає стягненню за ними; копія постанови про опис та арешт майна боржника; копії документів, що підтверджують вартість (оцінку) майна (повідомлення сторін про визначення вартості майна, акт виконавця про визначення вартості майна або звіт суб`єкта оціночної діяльності суб`єкта господарювання про оцінку майна; копії документів, що підтверджують наявність (відсутність) чинних обтяжень майна.

Відповідно до п. 3 Розділу ІІІ Порядку Організатор вносить до Системи інформацію про майно та формує лот торгів (інформаційне повідомлення про електронні торги (торги за фіксованою ціною)) на підставі отриманої ним заявки не пізніше ніж на третій робочий день з дати її отримання. Лот вноситься за типом, найменуванням, категорією відповідно до класифікації, яка підтримується Системою, що забезпечує вільний та прямий пошук за відповідними пошуковими критеріями (вид майна, назва, модель, регіон зберігання, стартова ціна, номер виконавчого провадження згідно з автоматизованою системою виконавчого провадження тощо).

Якщо реалізації підлягає земельна ділянка, в інформації про майно додатково зазначаються: місце розташування земельної ділянки; розмір земельної ділянки; правовий режим земельної ділянки; цільове призначення земельної ділянки; кадастровий номер земельної ділянки; обмеження на використання земельної ділянки (установлені на підставі містобудівних та санітарних норм і правил, включаючи архітектурно-планувальні, технічні, екологічні умови); наявність комунікацій (п. 10 розділу ІІІ Порядку).

Згідно із п. п. 1,2 ,4,5,6 розділу V Порядку електронні торги розпочинаються у визначений в інформаційному повідомленні про електронні торги день. Електронні торги проводяться протягом одного робочого дня з 9-ї до 18-ї години. Усі учасники, що були зареєстровані Організатором, мають он-лайн доступ до перебігу електронних торгів. Учасники висувають свої цінові пропозиції щодо лота. Цінова пропозиція подається через Веб-сайт з кроком підвищення ставки, зазначеним у повідомленні про електронні торги. Перша цінова пропозиція має дорівнювати стартовій ціні лота. Кожна наступна цінова пропозиція може бути подана учасником лише після перевищення його цінової пропозиції іншим учасником та має містити ціну, що на встановлений Організатором крок вища за попередню. Моментом подання цінової пропозиції вважається зафіксований Системою момент отримання цінової пропозиції. Зареєстрований учасник може у будь-який момент електронних торгів зробити відповідну цінову пропозицію. Переможцем електронних торгів визнається учасник, від якого на момент завершення електронних торгів надійшла найвища цінова пропозиція (при звичайному перебігу торгів або через особливу ставку). Якщо один із учасників запропонував придбати майно за стартовою ціною і пропозицій щодо купівлі майна від інших учасників не надійшло, майно продається за стартовою ціною. Якщо до часу завершення електронних торгів не надійшло жодної цінової пропозиції, електронні торги вважаються такими, що не відбулися. Система забезпечує постійний та відкритий доступ спостерігачів електронних торгів до Веб-сайту з метою спостереження за проведенням електронних торгів.

Заявляючи позовну вимогу про визнання недійсними електронних торгів, позивачі взагалі не вказали на будь-які порушення з боку державної виконавчої служби порядку передачі арештованого майна на електронні торги, не оскаржували їх дії ,а також не вказали на порушення організатором торгів -ДП «Сетам» порядку їх проведення, що вплинуло на їх результати та не надали на підтвердження цього достатніх, допустимих і достовірних доказів, а тому відсутні підстави визнавати ці електронні торги недійсними.

Крім того, позивачами не надано належних і допустимих доказів того, що спірна земельна ділянка була розділена ОСОБА_3 на дві земельні ділянки площами по 0,078 га кожна, з кадастровими номерами №:01:126:0154 та №:01:126:0153.

За таких обставин, оскільки судом першої інстанції, з яким погоджується і суд апеляційної інстанції, встановлено дійсність результатів електронних торгів і набуття на підставі цих торгів права власності ОСОБА_3 на спірну земельну ділянку, позовні вимоги про витребування земельних ділянок у останньої на користь позивачів також задоволенню не підлягають.

Крім того, як вбачається з матеріалів справи, до суду апеляційної інстанції, вже після закінчення підготовчого провадження в справі, позивачами було надано клопотання про долучення до матеріалів справи доказів, серед яких нотаріально посвідчена заява ОСОБА_6 від 25.05.2015року про проведення позивачами з нею повного розрахунку; лист-повідомлення ДП "Вінницький науково-дослідний та проектний інститут землеустрою" №239 від 15.03.2023 року про те, що земельні ділянки з кадастровими номерами №:01:126:0154 та №:01:126:0153 були сформовані в результаті поділу земельної ділянки з кадастровим номером :01:001:0416.

Однак, колегія суддів не може прийняти та розцінювати надані документи в якості нових доказів, виходячи з положень ч. 3 ст. 367 ЦПК України, відповідно до якої докази, які не були подані до суду першої інстанції, приймаються судом лише у виняткових випадках, якщо учасник справи надав докази неможливості їх подання до суду першої інстанції з причин, що об`єктивно не залежали від нього.

Відповідно до ч. ч. 3,4 ст. 83 ЦПК України відповідач, третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору, повинні подати суду докази разом з поданням відзиву або письмових пояснень третьої особи. Якщо доказ не може бути поданий у встановлений законом строк з об`єктивних причин, учасник справи повинен про це письмово повідомити суд та зазначити: доказ, який не може бути подано; причини, з яких доказ не може бути подано у зазначений строк; докази, які підтверджують, що особа здійснила всі залежні від неї дії, спрямовані на отримання вказаного доказу.

Однак, в порушення вимог вищевказаної статті, позивачі не надали доказів та не вказали причини, з яких вони не могли подати вказані докази до суду першої інстанції та не надали доказів, що підтверджували б здійснення ними всіх залежних від них дій, спрямованих на отримання зазначених доказів.

Крім того, відповідно до ч. 1 ст. 365 ЦПК України суддя-доповідач у порядку підготовки справи до апеляційного розгляду, крім інших дій, зокрема, вирішує питання щодо поважності причин неподання доказів до суду першої інстанції та за клопотанням сторін та інших учасників справи вирішує питання, зокрема про витребування та приєднання до матеріалів справи доказів.

Як вбачається з матеріалів справи, надані позивачами до вищевказаного клопотання докази в матеріалах справи відсутні, скаржники не посилались на них у апеляційній скарзі, не приєднували їх до апеляційної скарги, а клопотання про їх приєднання подали до апеляційного суду вже після закінчення підготовчого провадження у справі.

Згідно із ч. 4 ст. 12 ЦПК України кожна сторона несе ризик настання наслідків, пов`язаних із вчиненням чи невчиненням нею процесуальних дій.

З огляду на вищевикладене, відповідно до вимог ч. 2 ст. 126 ЦПК України вказані докази не могли бути прийняті судом апеляційної інстанції і були повернуті позивачам.

Інші доводи апеляційної скарги правильні висновки суду не спростовують і не впливають на законність прийнятого судом рішення.

Європейський суд з прав людини вказав, що згідно з його усталеною практикою, яка відображає принцип, пов`язаний з належним здійсненням правосуддя, у рішеннях судів та інших органів з вирішення спорів мають бути належним чином зазначені підстави, на яких вони ґрунтуються. Хоча пункт 1 статті 6 Конвенції зобов`язує суди обґрунтовувати свої рішення, його не можна тлумачити як такий, що вимагає детальної відповіді на кожен аргумент. Міра, до якої суд має виконати обов`язок щодо обґрунтування рішення, може бути різною в залежності від характеру рішення (SERYAVIN AND OTHERS v. UKRAINE, № 4909/04, § 58, ЄСПЛ, від 10 лютого 2010 року).

Відповідно до суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а судове рішення без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права.

Оскільки підстави для висновку про незаконність чи необґрунтованість оскаржуваного судового рішення суду не наведені , рішення суду ухвалене з додержанням норм матеріального і процесуального права, а тому згідно ст. 375 ЦПК України апеляційна скарга підлягає залишенню без задоволення, а вказане рішення суду - без змін.

Колегія суддів вважає ,що у відповідності до ст.141 ЦПК України, сплачений позивачами судовий збір за подання апеляційної скарги підлягає залишенню за останніми.

На підставі викладеного, керуючись ст. ст. 367, 374, 375, 381, 382, 384 ЦПК України,-

П о с т а н о в и в:

Апеляційну скаргу ОСОБА_1 і ОСОБА_2 залишити без задоволення.

Рішення Вінницького міського суду Вінницької області від 31.10.2022 року залишити без змін.

Постанова набирає законної сили з моменту проголошення та може бути оскаржена в касаційному порядку до Верховного суду на протязі 30 днів з дня виготовлення повного тексту судового рішення.

Головуючий : Копаничук С.Г.

Судді: Медвецький С.К.

Оніщук В.В.