ЗАПОРІЗЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
Провадження № 22-ц/807/778/23 Суддя-доповідач: Маловічко С.В.

П О С Т А Н О В А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

12 квітня 2023 року м. Запоріжжя

Запорізький апеляційний суд у складі колегії суддів судової палати з розгляду цивільних справ:

Головуючого: Маловічко С.В.

суддів Гончар М.С.

Подліянової Г.С.

за участі секретаря: Остащенко О.В.

розглянувши у відкритому судовому засіданні у режимі відеоконференції апеляційну

скаргу ОСОБА_1 у особі представника - адвоката Шульженка Дениса Юрійовича на рішення Орджонікідзевського районного суду м. Запоріжжя від 13 січня 2023 року у справі за позовом ОСОБА_1 до Приватного акціонерного товариства «Українська акціонерна страхова компанія «АСКА» про стягнення страхового відшкодування,

В С Т А Н О В И В:

У жовтні 2021 року ОСОБА_1 звернувся до суду з позовом до Приватного акціонерного товариства «Українська акціонерна страхова компанія «АСКА» про стягнення страхового відшкодування.

В обґрунтування позову ОСОБА_1 зазначив, що між ним та ПРАТ "УАСК АСКА" укладений договір добровільного страхування наземного транспортного засобу на умовах програми «Автоформула» від 27.10.2020 № AF-609352 «Повне КАСКО + Розумна ціна».

22.07.2021 відбувся страховий випадок, про який він вчасно повідомив страхову компанію. А саме, 22.07.2021 приблизно о 18.30 сталася дорожньо-транспортна пригода за участю застрахованого автомобіля BMW Х5, державний номер НОМЕР_1 , рік випуску 2015, по вулиці Горького в м. Бердянську Запорізької області. При русі в умовах сильної зливи автомобіль потрапив у калюжу на дорозі (проїздній частині), внаслідок чого заглох двигун, у зв`язку із чим був викликаний евакуатор.

27.07.2021 страховиком був проведенийц огляд транспортного засобу, за наслідками якого складений акт його технічного огляду, відповідно до якого встановлено: сліди залиття радіатора, повітряний фільтр заповнений водою, присутній слід попадання води в турбіну, свічка накалу має сліди корозії. 28.07.2021 проведений додатковий огляд ТЗ та складений додатковий акт, в якому зазначено, що при додатковому огляді транспортного

засобу було встановлено наявність та попадання води в блок циліндрів, зміна положення

1-го поршня, наявність води на поршнях, корозія стінок блоку циліндра.

Ним відповідачу була подана заява про страхове відшкодування. Однак у відповіді-

повідомленні вих. № 764 від 02.08.2021 ПРАТ "УАСК АСКА" зазначило, що на підставі пп. 20.3.12 п. 20.3 договору йому відмовлено у виплаті страхового відшкодування, оскільки не підлягають відшкодуванню збитки, що виникли за вищезазначених обставин: пошкодження Т3, що виникли внаслідок гідроудару (тобто, пошкодження двигуна внаслідок попадання рідини в робочі циліндри двигуна).

Зазначене рішення про відмову у виплаті страхового відшкодування позивач вважає безпідставним виходячи з наступного.

Положеннями пп. 20.3.12 п. 20.3 договору дійсно визначено, що гідроудар не є страховим випадком. Водночас, згідно з п.п.19.2.1 цей договір страхування укладається на випадок настання таких страхових ризиків: стихійних лих (бурі, урагану, смерчу, сильного вітру або шквалу, землетрусу, зсуву осідання ґрунту, гірського обвалу, каменепаду, повені, селю, граду). На його думку, дійсна причина пошкодження його автомобілю - це ДТП, яка, у свою чергу, викликана такою первинною причиною, як конкретне стихійне лихо у місті Бердянську 22 липня 2021 року, що є загальновідомою обставиною. Так, у протоколі комісії з питань техногенно-екологічної безпеки та надзвичайних ситуацій № 11 від 23.07.2021 зазначено, що 22.07.2021 о 17.20 на території Бердянської міської територіальної громади почався дощ, який о 17.40 переріс у сильну зливу, яка закінчилася о 19.30; за цей час випало 126 мм осадків, при вітрі «західний» та «південно-західний» 8-16 м/с, при місячній нормі за липень 36 мм.

Вказує, що у п.п. 20.3.17 договору встановлене єдине виключення, коли збитки внаслідок стихійних лих не відшкодовуються, а саме, якщо територія, на якій ТЗ постраждав від стихійного лиха, була оголошена зоною стихійного лиха до моменту укладання договору страхування. Між тим, до укладення договору страхування територія, на якій сталась ДТП з його ТЗ, у розумінні підпункті 20.3.17 договору не була оголошена зоною стихійного лиха.

Вартість матеріального збитку, заподіяного власнику КТ3 марки BMW X5, реєстраційний номер НОМЕР_1 , внаслідок ДТП в цінах станом на час завершення виконання висновку експерта становить 604 069 грн. 70 коп. Відповідно до п. 10.1 договору страхування загальна страхова сума становить 1 000 000 грн. З огляду на те, що автомобіль пошкоджено внаслідок стихійного лиха, і тому випадок слід вважати страховим, просив стягнути з відповідача суму необґрунтовано невиплаченого страхового відшкодування у розмірі 604 069 грн. 70 коп.

Рішенням Орджонікідзевського районного суду м. Запоріжжя від 13 січня 2023 року позов залишено без задоволення.

Не погоджуючись із рішенням суду першої інстанції ОСОБА_1 у особі представника - адвоката Шульженка Д.Ю. подав апеляційну скаргу, в якій, посилаючись на порушення судом першої інстанції норм процесуального та матеріального права, просить рішення суду скасувати та постановити нове рішення, яким задовольнити позовні вимоги.

В обґрунтування апеляційної скарги зазначено, що ОСОБА_1 не погоджується із мотивом суду, що протокол комісії з питань техногенно-екологічної безпеки та надзвичайних ситуацій № 11 від 23.07.2021 не підтверджує стихійне лихо у місті Бердянськ 22 липня 2021 року у вигляді зливи, як це передбачено п.п. 25.1.12 п. 25 догово-

ру страхування. Вважає, що гідроудар стався як наслідок попадання ТЗ у зливу, та не є

першопричиною завданих пошкоджень автомобілю. Дійсна причина це ДТП, яка, у свою

чергу, викликана такою первинною причиною як конкретне стихійне лихо у м. Бердянську

22 липня 2021 року, що є загальновідомою обставиною, оскільки зазначена злива буда ши-

роко освітлена у ЗМІ із чисельними фото- та відеоматеріалами. Тому слід було застосову-

вати п. 19.2.1 договору страхування щодо пошкодження ТЗ внаслідок стихійного лиха.

Крім того, судом не враховано, що у підпункті 20.3.17 договору встановлене єдине виключення, коли збитки внаслідок стихійних лих не відшкодовуються. Так, згідно п.п. 20.3.17 договору не підлягають відшкодуванню збитки, спричинені внаслідок стихійних лих, якщо територія, на якій ТЗ постраждав від стихійного лиха, була оголошена зоною стихійного лиха до моменту укладання договору страхування. Але до укладання договору страхування територія, на якій його ТЗ постраждав від стихійного лиха, у розумінні підпункту 20.3.17 договору не була оголошена зоною стихійного лиха.

Також апелянт звертає увагу суду на правило contra proferentem, згідно з яким, якщо умови договору, висунуті однією зі сторін, є неясними, то перевага надається тлумаченню, яке протилежно інтересам цієї сторони. Тобто, будь-який сумнів чи двозначність умови договору мають вирішуватися не на користь особи, котра хоче захиститися цією умовою. «Сontra Рroferentem» - це правовий принцип, який використовується при тлумаченні неоднозначних договірних умов, який передбачає, що при виникненні будь-якого сумніву чи двозначності у розумінні умови договору, ця умова повинна тлумачитися не на користь сторони, яка підготовила проект договору чи включила її в договір.

Відзиву на апеляційну скаргу від відповідача не надійшло.

До судового засідання апеляційного суду 12 квітня 2023 року під`єднались в режимі відеоконференції представники сторін: позивача ОСОБА_1 адвокат Шульженко Д.Ю., відповідача адвокат Біла Р.В.

Заслухавши у судовому засіданні суддю-доповідача, пояснення представників сторін, кожен з яких підтримав свою позицію, перевіривши законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції та обставини справи в межах доводів апеляційної скарги, колегія суддів вважає, що апеляційна скарга не підлягає задоволенню за таких підстав.

Судом першої інстанції встановлено, що 27.10.2020р. між позивачем ОСОБА_1 та відповідачем - приватним акціонерним товариством «Українська акціонерна страхова компанія АСКА» укладений договір добровільного страхування наземного транспорту на умовах програми "АВТОФОРМУЛА"№ AF-608352, повне каско+розумна ціна, на підставі якого застраховано транспортний засіб BMW X5, НОМЕР_2 , рік випуску 2015. Під час укладання договору сторонами погоджено предмет договору, умови страхування, права та обов`язки, порядок визначення розміру страхового відшкодування, підстави для виплати/відмови у виплаті страхового відшкодування.

Згідно із свідоцтвом про реєстрацію транспортного засобу НОМЕР_3 , власником автомобіля BMW X5, НОМЕР_2 , є ТОВ «МЕТПРОМСЕРВІС».

Згідно з договором оренди легкового автомобіля від 03.01.2017, укладеного між ТОВ «МЕТПРОМСЕРВІС» та ОСОБА_1 , товариство передало останньому в оренду легковий автомобіль марки BMW X5, номерний знак НОМЕР_2 , рік випуску 2015.

За поясненнями позивача, 22.07.2021р. під час руху по вул. Горького в м. Бердянськ Запорізької області о 18-30 год. транспортний засіб BMW X5 НОМЕР_2 , рік

випуску 2015, потрапив в воду під час дощу, що викликало зупинку двигуна.

24.07.2021р. ОСОБА_1 звернувся до ПрАТ «УАСК АСКА» з заявою, в якій зазначив, що 22.07.2021 о 18-30 по вул. Горького в м. Бердянськ Запорізької області його автомобіль попав в воду під час дощу, внаслідок чого заглух двигун.

23.07.2021р. відповідачем від ТОВ "АФЦ Баварія", що знаходиться за адресою: м. Запоріжжя вул. Олімпійська 7, був отриманий наряд-замовлення № R, відповідно до якого в результаті попередньої діагностики виявлено попадання води в двигун, систему впуска і випуска, інтеркулер транспортного засобу, внаслідок чого потрібно замінити турбонагрівач та сажевий фільтр, а також інші складові транспортного засобу BMW X5 АР 77304Х рік, у зв`язку з попаданням води в двигун. В наряді-замовленні також вказано «зі слів клієнта, авто попало під сильну зливу, заїзд в воду по фари, двигун заглох, здійснювались спроби завести знову двигун, який не заводився, авто перебувало близько чотирьох годин в воді, до приїзду евакуатора».

27.07.2021р. страховиком був проведений огляд транспортного засобу BMW X5 AP1730АХ, рік випуску 2015, у результаті чого складений акт технічного огляду колісного транспортного засобу, відповідно до якого встановлено: сліди залиття радіатора, повітряний фільтр заповнений водою, присутні сліди попадання води в турбіну, свічка накалу має сліди корозії.

28.07.2021р. страховиком був проведений додатковий огляд транспортного засобу BMW X5 НОМЕР_4 , рік випуску 2015, у результаті чого складений додатковий акт технічного огляду колісного транспортного засобу, яким встановлено наявність та попадання води в блок циліндрів, зміна положення 1-го поршня, наявність води на поршнях, корозія стінок блоку циліндрів (двигуна).

Відповідно до звіту СПД ОСОБА_2 № 10/08/21 від 11.08.2021 про оцінку вартості майнової шкоди, завданої власнику КТЗ, вартість відновлювального ремонту автомобіля BMW X5, НОМЕР_2 , становить 420 877,72 грн. з ПДВ на замінні складові.

Відповідно до висновку есперта з автотоварознавчого дослідження № 07/09 від 07.09.2021, вартість матеріального збитку, заподіяного власнику КТЗ марки BMW X5, реєстраційний номер НОМЕР_2 , складає 604 069 грн.70 коп.

За протоколом місцевої комісії з питань техногенно-екологічної безпеки та надзви-

чайних ситуацій виконавчого комітету Бердянської міської ради Запорізької області № 11 від 23.07.2021 встановлено, що 22.07.2021 о 17-30 на території Бердянської міської територіальної громади почався дощ, який у 17-40 переріс у сильну зливу, яка закінчилась о 19-30; за цей час випало 126 мм осадків, при вітрі «західний» і «південно-західний» 8-16 м/с, при місячній нормі осадків за липень 36 мм.

Листом за вих. № 796 від 12.08.2021 ПрАТ «УАСК АСКА» позивачу відмовлено у визнанні заявленої події страховим випадком та здійсненні виплати страхового відшкодування на підставі пп. 20.3.12 п. 20.3 договору, згідно з яким не підлягають відшкодуванню збитки щодо пошкодження транспортного засобу, що виникли внаслідок гідроудару (тобто пошкодження двигуна внаслідок попадання рідини в робочі циліндри

двигуна).

Позивач вважав неправомірною таку відмову страховика, оскільки в даному випадку, на його думку, слід було застосовувати пункт п.п. 19.2.1 договору страхування, оскільки гідроудар став наслідком саме стихійного лиха, а не через власні дії водія.

Відмовляючи в задоволенні позову, суд першої інстанції виходив із того, що позивач не підтвердив належними і допустимими доказами сам факт стихійного лиха, з яким він пов`язував спричинення пошкоджень його автомобілю. Щодо доводів про розбіжність у договорі страхування, а саме, у змісті пп. 19.2.1 та пп. 20.3.12, яка за правилом contra proferentem має тлумачитись проти сторони, яка є розробником договору, то суд в цій частині визнав їх необгрунтованими, оскільки не виявив будь-яких розбіжностей. У зв`язку із цим суд визнав, що пошкодження у вигляді гідроудару підпадають під дію п.п. 20.3.12 п. 20.3 договору страхування, згідно з яким гідроудар не є страховим випадком. Враховуючи це, суд дійшов висновку про правомірність відмови відповідача у здійсненні страхової виплати, а тому відсутність підстав для стягнення страхового відшкодування зі страховика на користь позивача.

Колегія наголошує на наступному.

Свобода договору є однією із загальних засад цивільного законодавства (пункт 3 частини першої статті 3 ЦК України).

Статтею 627 ЦК України передбачено, що відповідно до статті 6 цього Кодексу сторони є вільними в укладенні договору, виборі контрагента та визначенні умов договору з урахуванням вимог цього Кодексу, інших актів цивільного законодавства, звичаїв ділового обороту, вимог розумності та справедливості.

Зміст договору становлять умови (пункти), визначені на розсуд сторін і погоджені ними, та умови, які є обов`язковими відповідно до актів цивільного законодавства (частина перша статті 628 ЦК України).

За правилами статті 1 Закону України "Про страхування" страхування - це вид цивільно-правових відносин щодо захисту майнових інтересів фізичних осіб та юридичних осіб у разі настання певних подій (страхових випадків), визначених договором страхування або чинним законодавством, за рахунок грошових фондів, що формуються шляхом сплати фізичними особами та юридичними особами страхових платежів (страхових внесків, страхових премій) та доходів від розміщення коштів цих фондів.

Відповідно до статті 979 ЦК України за договором страхування одна сторона (страховик) зобов`язується у разі настання певної події (страхового випадку) виплатити другій стороні (страхувальникові) або іншій особі, визначеній у договорі, грошову суму (страхову виплату), а страхувальник зобов`язується сплачувати страхові платежі та виконувати інші умови договору.

Згідно з частиною другою статті 8 Закону України "Про страхування" страховий випадок - це подія, передбачена договором страхування або законодавством, яка відбулася і з настанням якої виникає обов`язок страховика здійснити виплату страхової суми (страхового відшкодування) страхувальнику, застрахованій або іншій третій особі.

За частиною першою статті 16 Закону України "Про страхування" договір страхування - це письмова угода між страхувальником і страховиком, згідно з якою страховик бере на себе зобов`язання у разі настання страхового випадку здійснити страхову виплату страхувальнику або іншій особі, визначеній у договорі страхування страхувальником, на користь якої укладено договір страхування (подати допомогу, вико-

нати послугу тощо), а страхувальник зобов`язується сплачувати страхові платежі у визначені строки та виконувати інші умови договору.

Відповідно до пункту 3 частини першої статті 988 ЦПК України, пункту 3 частини

першої статті 20 Закону України "Про страхування" страховик зобов`язаний при настанні страхового випадку здійснити страхову виплату або виплату страхового відшкодування у передбачений договором строк.

Згідно із частиною першою статті 25 Закону України "Про страхування" здійснення страхових виплат і виплата страхового відшкодування проводиться страховиком згідно з договором страхування на підставі заяви страхувальника (його правонаступника або третіх осіб, визначених умовами страхування) і страхового акта (аварійного сертифіката), який складається страховиком або уповноваженою ним особою (аварійним комісаром) у формі, що визначається страховиком.

Обов`язок страховика здійснити виплату страхового відшкодування страхувальнику виникає у разі, якщо такий страховий випадок прямо передбачений умовами договору страхування.

Відповідно до ч. 4 статті 16 ЗУ «Про страхування» договір страхування має містити необхідні істотні умови: назву документа;назву та адресу страховика;прізвище, ім`я, по батькові або назву страхувальника та застрахованої особи, їх адреси та дати народження;прізвище, ім`я, по батькові, дату народження або назву вигодонабувача та його адресу;зазначення предмета договору страхування;розмір страхової суми за договором страхування іншим, ніж договір страхування життя;розмір страхової суми та (або) розміри страхових виплат за договором страхування життя;перелік страхових випадків;розміри страхових внесків (платежів, премій) і строки їх сплати;страховий тариф (страховий тариф не визначається для страхових випадків, для яких не встановлюється страхова сума);строк дії договору;порядок зміни і припинення дії договору;умови здійснення страхової виплати;причини відмови у страховій виплаті;права та обов`язки сторін і відповідальність за невиконання або неналежне виконання умов договору;інші умови за згодою сторін.

З вказаної норми слідує, що сторони можуть узгодити між собою й інші умови, зокрема, розширити перелік страхових випадків.

В ході апеляційного розгляду апеляційним судом встановлено та не заперечується сторонами, що ними узгоджені всі істотні умови страхування шляхом укладення договору добровільного страхування наземного транспорту на умовах програми "АВТО-ФОРМУЛА" № AF-608352, повне каско+розумна ціна, на підставі якого застраховано транспортний засіб BMW X5, НОМЕР_2 , рік випуску 2015.

У підпункті 19.2.1 пункту 19 вказаного договору страхування сторони з урахуван-ням принципу свободи договору, вільно, на власний розсуд, визначили, що «збиток» пошкодження застрахованого ТЗ або його частин внаслідок, в тому числі «стихійних лих (бурі, урагану, смерчу, сильного вітру або шквалу, землетрусу, зсуву, осідання грунту, гірського обвалу, повені, селю, граду)».

Відповідно до пп. 25.1.12 п.25 договору, у разі пошкодження застрахованого ТЗ внаслідок стихійних лих документом, що підтверджує настання страхового випадку є довідка, видана метеорологічною або сейсмологічною службою, ТПП або іншими компетентними органами щодо підтвердження факту настання, часу, місця та характеристик стихійного лиха.

Згідно з пп. 20.3.12 п. 20.3 договору не підлягають відшкодуванню збитки, щодо пошкодження транспортного засобу, що виникли внаслідок гідроудару (тобто, пошкодже-

ння двигуна внаслідок попадання рідини в робочі циліндри двигуна).

Позивач описував подію, за якої двигун його автомобілю перестав працювати, заїздом 22.07.2021р. внаслідок сильної зливи у калюжу, де він простояв чотири години,

очікуючи на евакуатор.

Позивач надав страховику разом із заявою про виплату страхового відшкодування протокол місцевої комісії з питань техногенно-екологічної безпеки та надзвичайних ситуацій виконавчого комітету Бердянської міської ради Запорізької області № 11 від 23.07.2021, згідно з яким 22.07.2021 о 17-30 на території Бердянської міської територіальної громади почався дощ, який у 17-40 переріс у сильну зливу, яка закінчилась о 19-30; за цей час випало 126 мм осадків, при вітрі «західний» і «південно-західний» 8-16 м/с, при місячній нормі осадків за липень 36 мм.

Цей документ судом було оцінено критично як такий, що не відповідає приписам пп. 25.1.12 п.25 договору, але колегія вказує, що цей протокол є належним доказом, оскільки в цьому пункті договору йдеться про те, що страхувальником має бути надана довідка компетентного органу щодо підтвердження факту настання, часу, місця та характеристик стихійного лиха.

Відповідно до Регламенту засвідчення форс-мажорних обставин, який затверджено Рішенням Президії ТПП від 15.07.2014 № 40(3), для визначення події як форс-мажорної (стихійне лихо відносено) необхідно подати, серед інших документів, оригінали докумен-

тів компетентних державних органів, що підтверджують факт обставин, на які посилається заявник, день їх настання. Такими документами можуть бути: довідки ГМЦ про погодні умови, протоколи (рішення) комісії з питань техногенно-екологічної безпеки та надзвичайних ситуацій при обласній (районній) державній адміністрації, що визнають події та їх наслідки надзвичайною ситуацією.

Стихійне лихо явище природи надзвичайного характеру, наслідком якого є порушення життєдіяльності людей, знищення матеріальних цінностей і загибелі людей. Надзвичайні ситуації природного характеру виникають внаслідок прояву небезпечних природних явищ подій природного походження, які за своєю інтенсивністю, масштабом поширення і тривалістю можуть впливати на життєдіяльність населення.

З протоколу № 11 від 23.07.2021р. слідує, що дощову зливу, що сталась 22.07.2021р. з 17.20 по 19.00 год. в м. Бердянську, визначено надзвичайною подією (ситуацією).

Між тим, документального підтвердження того факту, що пошкодження ТЗ позивача відбулось саме через ці обставини, матеріали цивільної справи не містять, а лише в наряді-замовленні № R від 23.07.2021р. до ТОВ "АФЦ Баварія" на проведення попередньої діагностики зазначено, що «зі слів клієнта, авто попало під сильний ливень, заїзд в воду по фари, двигун заглух, здійснювались спроби завести знову двигун, двигун не заводився, авто перебувало близько чотирьох годин в воді, до приїзду евакуатора».

Тобто позивачем працівники поліції, органів МВС або ДСНС не викликались для фіксування даної події, відтак дана подія фактично належним чином не зафіксована, хоча такий обов`язок покладено на страхувальника пунктом 23.1.2 договору страхування та п. 7.3.2 Правил добровільного страхування наземного транспорту у ПрАТ «УАСК «АСКА». Не містять матеріли справи також світлин з місця події або будь-якого іншого підтвердження обставин отримання пошкодження автомобілем, що є необхідним відповідно до приписів пункту 25 договору страхування.

Вказуючи, що його автомобіль перебував у калюжі чотири години (що не під-тверджено жодним доказом), позивач не спромігся викликати, крім евакуатора, вище вказані компетентні органи для фіксації події. Те, що, на думку позивача, є очевидним фактом (потужна злива), для страховика та третіх осіб (зокрема, для суду в судовій справі) не створює доказової бази, що саме від цього був пошкоджений його ТЗ, оскільки подія має бути належним чином зафіксована одним із вище наведених компетентних органів, зокрема, місце знаходження автомобілю під час зливи та його стан.

Як встановлено в ході огляду ТЗ позивача відповідачем, його пошкодження виникли внаслідок гідроудару.

Однак підпункт 20.3.12 договору страхування однозначно визначає, що збитки, що виникли внаслідок гідроудару, не підлягають відшкодуванню. При цьому, цей пункт не

передбачає будь-яких критеріїв, від яких залежить можливість відшкодування таких пошкоджень, зокрема, якщо гідроудар стався через стихійне лихо у будь-якому прояві. Тому колегія вважає, що з урахуванням його категоричного і однозначного змісту, збитки від пошкодження ТЗ внаслідок гідроудару в будь-якому випадку не відшкодовуються страховиком, як правильно встановив суд.

В апеляційній скарзі позивача зазначається, що судом безпідставно у спірних правовідносинах не застосовано правило сontra proferentem для тлумачення договору страхування щодо суперечностей у пп. 19.2.1 та пп. 20.3.12.

Колегія в цій частині виходить із такого.

Якщо аналіз змісту будь-якого договору свідчить, що правила, встановлені статтею 213 ЦК України, не дозволяють визначити зміст відповідної умови договору, не дають можливості визначити справжній її зміст, є підстави для застосування тлумачення сontra proferentem.

Contra proferentem (лат. verba chartarum fortius accipiuntur contra proferentem - слова договору повинні тлумачитися проти того, хто їх написав). Особа, яка включила ту або іншу умову в договір, повинна нести ризик, пов`язаний з неясністю такої умови. Це правило застосовується не тільки в тому випадку, коли сторона самостійно розробила відповідну умову, але й тоді, коли сторона скористалася стандартною умовою, що була розроблена третьою особою. Це правило підлягає застосуванню не тільки щодо умов, які "не були індивідуально узгоджені" (no individually negotiated), але також щодо умов, які хоча і були індивідуально узгоджені, проте були включені в договір "під переважним впливом однієї зі сторін" (under the diminant sinfluence of the party).

В той же час, колегія зазначає, що доводи позивача про те, що слід застосувати в даному випадку тлумачення сontra proferentem в тій частині, що до події, що сталася з його ТЗ 22.07.2021р., слід застосовувати пп. 19.2.1 договору страхування, а не пп. 20.3.12, є неспроможними.

Так, кожен із зазначених пунктів договору є зрозумілим, їх тлумачення не потребується, зокрема, у спосіб сontra proferentem, оскільки пп. 19.2.1 є загальним, яким визначені ризики, а пп. 20.3.12 є спеціальним, який визначає конкретну обставину, наявність якої виключає відшкодування збитків.

Отже, суд першої інстанції правильно визнав, що підстав для застосування тлумачення сontra proferentem у даній справі не мається.

При цьому, посилання апелянта у скарзі на незастосування правової позиції, висловленої у постанові Верховного Суду від 18.04.2018 у справі № 753/11000/14-ц, про стягнення заборгованості за договором купівлі-продажу квартири, де тлумаченню в судовому порядку підлягали пункти договору щодо оплати вартості квартири, які в дійсності мали суперечності щодо проведення розрахунку, є безпідставним, оскільки в тій справі правовідносини не є тотожними із правовідносинами в цій цивільній справі, що переглядається апеляційним судом.

Така ж ситуація і у справі № 336/4734/19, переглянутій касаційним судом 15.09.2021р., у якій, правовідносини хоча й виникли з договору страхування, але встановлені інші фактичні обставини, а саме, відмова у виплаті страхового відшкодування через відсутність права на укладення договору абандону.

Подібність правовідносин означає, зокрема, тотожність об`єкта та предмета правового регулювання, а також умов застосування правових норм. Зміст правовідносин з метою з`ясування їх подібності в різних рішеннях судів визначається обставинами кожної конкретної справи. При цьому під судовими рішеннями у справах зі спорів, що виникли з

подібних правовідносин, необхідно розуміти, зокрема такі, де аналогічними є предмет спору, підстави позову, зміст позовних вимог та встановлені фактичні обставини, а також має місце однакове матеріально-правове регулювання спірних відносин.

Такі висновки викладені у постанові Верховного Суду від 26 березня 2018 року у справі № 583/1033/17 (провадження № 61-3440св18).

Таким чином, позивач посилається на нерелевантну судову практику, помилково вважаючи підібрані ним справи подібними до цієї.

За підсумками апеляційного розгляду колегія зазначає, що та обставина, що суд не взяв до уваги як доказ надзвичайної ситуації (дощова злива), яка сталась 22.07.2021р. у м. Бердянську, протокол № 11 від 23.07.202р. місцевої комісії з питань техногенно-екологічної безпеки та надзвичайних ситуацій виконавчого комітету Бердянської міської ради Запорізької області, не призвів до неправильного вирішення справи, оскільки суд в остаточних своїх висновках правильно визнав, що пп. 20.3.12 договору страхування не надає можливості за будь-яких умов відшкодовувати збитки, які виникли внаслідок гідроудару.

Позивач підписав договір страхування саме на таких умовах, сплативши саме за такі умови певний розмір страхового платежу, а тому мав розуміти, що таке пошкодження не тягне за собою виплату страхового відшкодування, незалежно від обставин, за яких це сталось. Ознайомившись із умовами договору страхування за повним КАСКО у ПрАТ «УАСК «АСКО», позивач мав можливість або узгодити ці обставини іншим чином, або укласти договір з іншим страховиком, оскільки у деяких страхових компаніях повне КАСКО включає таку обставину у страховий випадок.

Беручи до уваги все вище викладене, колегія не вбачає підстав для скасування оскаржуваного рішення та задоволення вимог позивача, тому відповідно до приписів статті 375 ЦПК України залишає скаргу без задоволення, а рішення суду першої інстанції без змін.

Керуючись ст.ст. 367, 374, 375, 381-384, 389, 390 ЦПК України, апеляційний суд

ПОСТАНОВИВ:

Апеляційну скаргу ОСОБА_1 у особі представника адвоката Шульженка Дениса Юрійовича залишити без задоволення.

Рішення Орджонікідзевського районного суду м. Запоріжжя від 13 січня 2023 року у

цій справі залишити без змін.

Постанова набирає законної сили з дня її прийняття, проте може бути оскаржена до Верховного Суду протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення.

Повний текст постанови складений 17 квітня 2023 року.

Головуючий: С.В. Маловічко

Судді: М.С. Гончар

Г.С. Подліянова