Справа № 583/142/23
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

04 липня 2023 року Охтирський міськрайонний суд Сумської області в складі:

головуючого судді Ярошенко Т.О.

з участю секретаря судового засідання Алєксєєнко І.В.

представника відповідачки ОСОБА_1 - адвоката Розторгуєвої В.Б.

третьої особи ОСОБА_2

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в місті Охтирка цивільну справу за позовом ОСОБА_3 до ОСОБА_1 , ОСОБА_4 , третя особа ОСОБА_2 про визнання правочину удаваним та за зустрічною позовною заявою ОСОБА_4 до ОСОБА_3 , ОСОБА_1 , третя особа ОСОБА_2 про визнання правочину удаваним,

ВСТАНОВИВ:

12.01.2023 року представник позивачки адвокат Собина П.М. звернувся до суду з вказаним позовом, мотивуючи вимоги тим, що позивачці на підставі свідоцтва про право власності належала квартира за адресою АДРЕСА_1 . 01.09.2017 року укладено договір дарування квартири, за яким позивачка подарувала належну їй вищевказану квартиру ОСОБА_4 . На той час у його власності перебувала квартира за адресою АДРЕСА_2 . Цього ж дня 01.09.2017 року було укладено договір купівлі-продажу, за яким ОСОБА_4 продав свою квартиру ОСОБА_1 . Зазначає, що за домовленістю між позивачкою та ОСОБА_4 повинен був відбутися правочин міни, згідно якого ОСОБА_3 мала намір обміняти свою квартиру за адресою АДРЕСА_1 на квартиру за адресою АДРЕСА_2 . До укладення правочинів, 27.08.2017 року позивачка переїхала проживати за адресою АДРЕСА_3 , де її утримує та доглядає ОСОБА_2 . Позивачка стверджує, що укладення правочину дарування 01.09.2017 року є удаваним правочином, спрямованості її волі та ОСОБА_4 в правочині дарування були на встановлення інших цивільно-правових відносин, ніж ті, що зазначені в договорі даруванні від 01.09.2017 року, тобто відбулося приховування наміру вчинити правочин міни квартири, кожна із сторін мала намір отримати у власність нерухомість іншої сторони. У зв`язку з чим позивачка звернулася до суду з позовом та просить визнати удаваним правочин договору дарування, укладенений 01.09.2017 року між ОСОБА_3 та ОСОБА_4 .

Ухвалою Охтирського міськрайонного суду Сумської області від 18.01.2023 року позов залишено без руху та надано строк для усунення недоліків.

27.01.2023 року на виконання вищевказаної ухвали від представника позивачки надійшла заява разом з копією квитанції про доплату судового збору.

Ухвалою Охтирського міськрайонного суду Сумської області від 27.01.2023 року відкрито провадження у справі за правилами спрощеного позовного провадження без виклику сторін.

14.02.2023 року від представника відповідачки ОСОБА_1 адвоката Розторгуєвої В.Б. надійшов відзив на позовну заяву, в якому вона зазначає, що позов подано не до тієї особи, яка повинна бути відповідачем, а також подано поза межами строків позовної давності, не надано жодних доказів, що саме на момент укладення договору дарування сторонами умисно оформлявся інший правочин, між відповідачем та позивачем встановлені інші правовідносини, не передбачені договором дарування, і що цей правочин, вчинений під впливом помилки, обману, насильства, зловмисної домовленості представника однієї сторони з другою стороною або внаслідок впливу тяжкої обставини.

21.02.2023 року від ОСОБА_4 надійшла зустрічна позовна заява про визнання правочину удаваним, яку мотивує тим, що він був власником квартири за адресою АДРЕСА_4 на підставі свідоцтва про право на спадщину за заповітом. Зазначив, що він мав намір домовитися з ОСОБА_3 про обмін їх власними квартирами, тобто він мав стати власником квартири за адресою АДРЕСА_1 , а ОСОБА_3 була б власницею квартири за адресою АДРЕСА_4 . 01.09.2017 року укладено договір дарування квартири, за яким позивачка подарувала належну їй вищевказану квартиру ОСОБА_4 . Цього ж дня між ОСОБА_4 та ОСОБА_1 укладено договір купівлі продажу квартири за адресою АДРЕСА_4 . ОСОБА_4 зазначив, що в дійсності він мав намір укласти з ОСОБА_3 договір міни квартир, наміру продавати свою квартиру ОСОБА_1 у нього не було. При підписанні договору купівлі-продажу він не отримував від ОСОБА_1 коштів. Просить визнати удаваним договір купівлі-продажу укладений 01.09.2017 року між ОСОБА_4 як продавцем та ОСОБА_1 як покупцем, а також визнати, що 01.09.2017 року ОСОБА_4 та ОСОБА_3 уклали правочин міни, за яким ОСОБА_4 передав у власність ОСОБА_3 належну йому квартиру за адресою АДРЕСА_4 та ОСОБА_3 , передала у власність ОСОБА_4 належну їй квартиру за адресою АДРЕСА_1 .

В судове засідання призначене на 20.03.2023 року позивачка за первісним позовом ОСОБА_3 , її представник адвокат Собина П.М., позивач за зустрічним позовом (відповідач за первісним позовом) ОСОБА_4 та його представник ОСОБА_5 , будучи належним чином повідомленими про розгляд справи, про що в матеріалах справи містяться поштові повідомлення про вручення судової повістки (а.с.24-26), в судове засідання не з`явилися, в день судового засідання 20.03.2023 року від представника ОСОБА_4 адвоката Крамаренко І.В. надійшла заява про проведення судового засідання в режимі відеоконференції. Підготовче судове засідання було відкладено на 25.04.2023 року.

Ухвалою Охтирського міськрайонного суду від 20.03.2023 року зустрічну позовну заяву ОСОБА_4 до ОСОБА_3 , ОСОБА_1 , третя особа ОСОБА_2 про визнання правочину удаваним (справа № 583/733/23 2/583/329/23) прийнято до спільного розгляду з первісним позовом ОСОБА_3 до ОСОБА_1 , ОСОБА_4 , третя особа ОСОБА_2 про визнання правочину удаваним (справа № 583/142/23, 2/583/234/23), ухвалено про перехід до розгляду справи за правилами загального позовного провадження та підготовче судове засідання призначено на 25 квітня 2023 року.

03.04.2023 року від представника ОСОБА_1 адвоката Розторгуєвої В.Б. надійшов відзив на зустрічну позовну заяву, в якому зазначає, що зустрічний позов подано з пропуском строків позовної давності, у підтвердження поважності причин пропуску жодних доказів позивачем не надано, а також просить відмовити в позові.

24.04.2023 року від представника ОСОБА_4 адвоката Крамаренко І.В. надійшло на електронну адресу суду клопотання про відкладення розгляду справи.

В день судового засідання 25.04.2023 року від представника ОСОБА_3 адвоката Собини П.М. надійшло на електронну адресу суду клопотання про проведення судового засідання в режимі відеоконференції.

В судове засідання призначене на 25.04.2023 року позивачка за первісним позовом ОСОБА_3 та позивач за зустрічним позовом (він же відповідач за первісним позовом) ОСОБА_4 та їх представники, будучи належним чином повідомленими про розгляд справи, про що в матеріалах справи маються поштові повідомлення про вручення судової повістки (а.с. 70,72,74), в судове засідання не з`явилися, у зв`язку з чим підготовче судове засідання було відкладено на 08.05.2023 року, визнано обов`язковою явку в судове засідання позивача за первісним позовом ОСОБА_3 та позивача за зустрічним позовом ОСОБА_4 .

В судове засідання призначене на 08.05.2023 року позивачка за первісним позовом ОСОБА_3 та позивач за зустрічним позовом ОСОБА_4 та їх представники, будучи належним чином повідомленими про розгляд справи, про що в матеріалах справи маються розписки про вручення судової повістки про виклик до суду (а.с. 94а-94б,98), в судове засідання не з`явилися, в день судового засідання від представника ОСОБА_3 адвоката Собини П.М. надійшла на електронну адресу суду заява про відкладення розгляду справи, у зв`язку з чим підготовче судове засідання було відкладено на 15.05.2023 року, повторно визнано обов`язковою явку в судове засідання ОСОБА_3 та ОСОБА_4 для дачі особистих пояснень.

В судове засідання призначене на 15.05.2023 року позивачка за первісним позовом ОСОБА_3 та позивач за зустрічним позовом ОСОБА_4 та їх представники, будучи належним чином повідомленими про розгляд справи, про що в матеріалах справи маються розписки про вручення судової повістки про виклик до суду (а.с.104а, 105, 107,108), в судове засідання не з`явилися, 14.05.2023 року від представника ОСОБА_3 адвоката Собини П.М. надійшла на електронну адресу суду заява про відкладення розгляду справи, 15.05.2023 року від представника ОСОБА_4 адвоката Крамаренко І.В. надійшло на електронну адресу суду клопотання про відкладення розгляду справи, у зв`язку з чим підготовче судове засідання було відкладено на 19.06.2023 року, визнано обов`язковою явку в судове засідання ОСОБА_3 та ОСОБА_4 , направлено завчасно судові повістки про виклик до суду.

В судове засідання призначене на 19.06.2023 року позивачка за первісним позовом ОСОБА_3 та позивач за зустрічним позовом ОСОБА_4 та їх представники, будучи належним чином повідомленими про розгляд справи, про що в матеріалах справи маються розписки про вручення судової повістки про виклик до суду (а.с.117,118,119), в судове засідання не з`явилися, 16.06.2023 року від представника ОСОБА_4 адвоката Крамаренко І.В. надійшло на електронну адресу суду клопотання про відкладення розгляду справи, 19.06.2023 року від представника ОСОБА_3 адвоката Собини П.М. надійшла на електронну адресу суду заява про відкладення розгляду справи, у зв`язку з неявкою позивачки ОСОБА_3 та позивача за зустрічним позовом ОСОБА_4 підготовче судове засідання було відкладено на 28.06.2023 року.

В судове засідання призначене на 28.06.2023 року позивачка за первісним позовом ОСОБА_3 та позивач за зустрічним позовом ОСОБА_4 та їх представники, будучи належним чином повідомленими про розгляд справи, про що в матеріалах справи маються розписки про вручення судової повістки про виклик до суду (а.с.126,128,129), в судове засідання не з`явилися, в день судового засідання 28.06.2023 року від представника ОСОБА_4 адвоката Крамаренко І.В. та від представника ОСОБА_3 адвоката Собини П.М. надійшли на електронну адресу суду клопотання про відкладення розгляду справи, у зв`язку з чим підготовче судове засідання було відкладено на 04.07.2023 року, повторно визнано обов`язковою явку в судове засідання ОСОБА_3 та ОСОБА_4 , як позивачів для надання особистих пояснень та з`ясування їх позиції за позовами, у зв`язку з чим позивачу за первісним позовом та позивачу за зустрічним позовом вручено завчасно, а саме 29.06.2023 року, судову повістку про виклик до суду, про що в справі маються письмові розписки (а.с.141-142), а також повідомлені належним чином інші учасники справи.

В судове засідання призначене на 04.07.2023 року позивачка за первісним позовом ОСОБА_3 та позивач за зустрічним позовом ОСОБА_4 та їх представники, будучи належним чином повідомленими про розгляд справи, про що в матеріалах справи маються розписки про вручення судової повістки (139-142) в судове засідання не з`явилися, від позивачів жодних заяв до суду не надійшло. В день судового засідання від представника ОСОБА_4 адвоката Крамаренко І.В. та від представника ОСОБА_3 адвоката Собини П.М., в черговий раз надійшли на електронну адресу суду клопотання про відкладення розгляду справи.

Суд проаналізував матеріали справи, вислухавши думку третьої особи ОСОБА_2 та представника відповідачки ОСОБА_1 - адвоката Розторгуєвої В.Б., вважає, що первісний та зустрічний позов необхідно залишити без розгляду з таких підстав.

У статті 129 Конституції України однією із засад судочинства проголошено рівність усіх учасників судового процесу перед законом і судом.

Процесуальний порядок провадження у цивільних справах визначається ЦПК України та іншими законами України, якими встановлюється зміст, форма, умови реалізації процесуальних прав і обов`язків суб`єктів цивільно-процесуальних правовідносин та їх гарантій.

Ст. 210 ЦПК України передбачає строки розгляду справи по суті.

Ст. 198 ЦПК України визначає порядок проведення підготовчого засідання.

Учасники судового процесу зобов`язані повідомляти суд про причини неявки у судове засідання. У разі неповідомлення суду про причини неявки вважається, що учасники судового процесу не з`явилися в судове засідання без поважних причин (частина третя статті 131 ЦПК України).

У разі повторної неявки позивача в судове засідання без поважних причин або неповідомлення ним про причини неявки суд залишає позовну заяву без розгляду, крім випадку, коли від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності, і його нез`явлення не перешкоджає вирішенню спору (частина п`ята статті 223 ЦПК України).

Суд постановляє ухвалу про залишення позову без розгляду, якщо належним чином повідомлений позивач повторно не з`явився в судове засідання або не повідомив про причини неявки, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності і його нез`явлення не перешкоджає розгляду справи (пункт 3 частини першої статті 257 ЦПК України).

Умовою для залишення позовної заяви без розгляду з підстав, передбачених пунктом 3 частини першої статті 257 ЦПК України, є саме повторна неявка належним чином повідомленого про час і місце розгляду справи позивача.

Сторона, третя особа, а також особа, якій законом надано право звертатися до суду в інтересах іншої особи, може брати участь у судовому процесі особисто (самопредставництво) та (або) через представника (частина перша статті 58 ЦПК України).

Учасники судового процесу та їхні представники повинні добросовісно користуватися процесуальними правами; зловживання процесуальними правами не допускається (частина перша статті 44 ЦПК України).

Процесуальний закон не містить вимог про необхідність врахування судом поважності причин повторної неявки позивача до суду. Такі положення процесуального закону пов`язані із принципом диспозитивності цивільного судочинства, відповідно до змісту якого особа, яка бере участь у справі, самостійно розпоряджається наданими їй законом процесуальними правами.

Зазначені наслідки настають незалежно від причин повторної неявки, які можуть бути також й поважними. Тож, навіть маючи докази поважності причин неявки позивача, суд повинен залишати такий позов без розгляду.

Правове значення в такому випадку має лише факт належного повідомлення позивача про день та час розгляду справи, повторний характер неявки в судове засідання та неподання заяви про розгляд справи за відсутності позивача.

У рішенні від 7 липня 1989 року у справі «Alimentaria Sanders S. A. v. Spain» (заява № 11681/85) Європейський суд з прав людини зазначив, що заявник зобов`язаний демонструвати готовність брати участь на всіх етапах розгляду, що стосуються безпосередньо його, утримуватися від використання прийомів, які пов`язані із зволіканням у розгляді справи, а також максимально використовувати всі засоби внутрішнього законодавства для прискорення процедури слухання.

Європейський суд з прав людини у своїх рішеннях наголошує, що кожна сторона, яка задіяна в судовому розгляді, зобов`язана з розумним інтервалом часу сама цікавитися провадженням у справі, добросовісно користуватися належними їй процесуальними правами та неухильно виконувати процесуальні обов`язки.

У пункті 3 частини першої статті 257 ЦПК України поняття «може», «має право», «за власною ініціативою» та інші подібні за змістом законодавець не застосовує. Отже, процесуальним законом не передбачено можливість інших варіантів дій суду, окрім залишення позову без розгляду. З огляду на зазначене повноваження суду залишити позов без розгляду не є дискреційним, а відноситься до імперативних.

Отже, відповідно до пункту 3 частини першої статті 257 ЦПК України в разі повторної неявки позивача в судове засідання за умови, що він був належним чином повідомлений про час та місце розгляду справи та не надав заяви про розгляд справи за його відсутності, суд зобов`язаний залишити позов без розгляду.

Обов`язок швидкого здійснення правосуддя покладається першорядно на відповідні державні судові органи. Розумність тривалості судового провадження оцінюється в залежності від обставин справи та з огляду на складність справи, поведінку сторін, предмет спору. Нездатність суду ефективно протидіяти недобросовісно створюваним учасниками справи перепонам для руху справи є порушенням частини першої статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод (рішення Європейського суду з прав людини від 8 листопада 2005 року у справі «Смірнова проти України», заява № 36655/02).

Суд зобов`язаний припиняти недобросовісні дії позивача та залишати позов без розгляду у разі повторної неявки до суду належно повідомленого позивача, від якого не надійшло заяви про розгляд справи без його участі.

Зазначене забезпечує дотримання судом строків розгляду справи та балансу інтересів сторін спору, зокрема забезпечує захист інтересів відповідача, третьої особи, які вимушені витрачати час, кошти на свою чи представника явку в судові засідання.

Верховний Суд у постановах від 21 вересня 2020 року у справі № 658/1141/18, від 11 березня 2021 року у справі № 558/9/18 (провадження № 61-13892св20), від 22 травня 2019 року у справі № 310/12817/13 (провадження № 61-36375св18), від 7 серпня 2020 року у справі № 405/8125/15-ц (провадження № 61-4801св20), від 21 вересня 2020 року у справі № 658/1141/18 (провадження № 61-3617св19), від 22 вересня 2021 року у справі № 465/205/17 (провадження № 61-9536св21), від 28 жовтня 2021 року у справі № 465/6555/16-ц (провадження № 61-9020св21)зазначив, що законодавець диференціює необхідність урахування судом поважності/неповажності причин неявки позивача до суду залежно від того, якою є неявка: першою чи повторною. Така диференціація обумовлена як потребою забезпечити дотримання прав позивача на участь у судовому засіданні у разі першої неявки за належного його повідомлення про час та місце судового засідання та поважності причин неявки, так і необхідністю введення певних обмежень з метою дотримання процесуальних строків розгляду справи, прав та інтересів іншої сторони - відповідача, який притягнутий до участі у справі позивачем, а тому саме останній має продемонструвати свій інтерес у якнайшвидшому розгляді справи, а отже, зобов`язаний у розумні інтервали цікавитися провадженням у справі. Саме тому повторна неявка позивача в судове засідання, незалежно від поважності її причин, дає суду підстави залишити позов без розгляду, крім випадку, якщо від позивача надійшла заява про розгляд справи за його відсутності, і його неявка не перешкоджає вирішенню спору по суті.

Суд зазначає, що вищевказані норми дисциплінують позивача, як ініціатора судового розгляду, стимулюють його належно користуватися своїми правами та не затягувати розгляд справи. Якщо позивач не може взяти участь в судовому засіданні, він може подати заяву про розгляд справи за його відсутності. Така заява може бути подана на будь-якій стадії розгляду справи.

Встановивши, що позивачка за первісним позовом ОСОБА_3 та позивач за зустрічним позовом ОСОБА_4 належним чином повідомлені про дату, час та місце розгляду справи, в жодне судове засідання не з`явилися, будь-яких заяв від них не надійшло, їх явка в судове засідання неодноразово визнавалася судом обов`язковою для з`ясування обставин справи, надання особистих пояснень, їх представники також жодного разу не з`явилися в судове засідання, в черговий раз надіславши на електронну адресу суду заяви про відкладення розгляду справи, суд приходить до висновку про залишення позовних заяв без розгляду на підставі пункту 3 частини першої статті 257 ЦПК України.

Одночасно суд зауважує про те, що неможливість з`явлення в судове засідання представників позивачів за первісним і зустрічним позовом не є перешкодою для особистої участі позивачів в проведенні підготовчого судового засідання. При цьому суд зауважує, що і представники ОСОБА_3 та ОСОБА_4 жодного разу не з`явилися в судове засідання при тому, що справа перебуває в провадженні суду з 12.01.2023 року, що вказує на недобросовісне користування процесуальними правами та безпідставне затягування розгляду справи.

З огляду на викладене, враховуючи, що позивачка ОСОБА_3 та позивач за зустрічним позовом ОСОБА_4 , будучи повідомленими належним чином про розгляд справи, їх явка судом визнана обов`язковою для з`ясування обставин справи, жодного разу в судове засідання не з`явилися, від них не надійшли заяви про розгляд справи у їх відсутність, суд дійшов висновку про необхідність залишення позовів первісного та за зустрічного без розгляду.

На підставі викладеного, керуючись ст. 197, ст. 198, ст. 200, ст. 223, п. 3 ч.1 ст.257, 258, 260 ЦПК України, суд, -

УХВАЛИВ:

Позовну заяву ОСОБА_3 до ОСОБА_1 , ОСОБА_4 , третя особа ОСОБА_2 про визнання правочину удаваним та зустрічну позовну заяву ОСОБА_4 до ОСОБА_3 , ОСОБА_1 , третя особа ОСОБА_2 про визнання правочину удаваним - залишити без розгляду.

Ухвала суду може бути оскаржена безпосередньо до Сумського апеляційного суду шляхом подачі в п`ятнадцятиденний строк з дня проголошення ухвали апеляційної скарги. В разі проголошення вступної та резолютивної частини судового рішення або розгляду справи без повідомлення (виклику) учасників справи, в той же строк з дня складання повного судового рішення.

До початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи апеляційна скарга подається учасниками справи через Охтирський міськрайонний суд Сумської області.

Ухвала суду складена 04.07.2023 року.

Суддя Охтирського

міськрайонного суду: Т.О.Ярошенко