Справа № 752/8894/19
Провадження № 2-з/752/212/23
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

10 липня 2023 року Голосіївський районний суд м. Києва в складі:

головуючого - судді - Машкевич К.В.

за участю секретаря - Гненик К.П.

розглянувши заявою представника позивача за зустрічним позовом - адвоката Величка Михайла Михайловича про забезпечення зустрічного позову в цивільній справі за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про поділ майна подружжя та за зустрічний позов ОСОБА_2 до ОСОБА_1 про визнання права особистої приватної власності на спірне майно, суд

В С Т А Н О В И В:

В провадженні Голосіївського районного суду м. Києва знаходиться цивільна справа за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про поділ майна подружжя.

Ухвалою суду від 09 лютого 2023 року прийнято зустрічний позов, з урахуванням його уточнення, ОСОБА_2 до ОСОБА_1 про визнання права особистої приватної власності на спірне майно до спільного розгляду з первісним позовом.

Ухвалою суду від 04 липня 2023 року відмовлено у прийнятті заяви представника позивача за зустрічним позовом - адвоката Величка М. М. про уточнення раніше заявлених позовних вимог.

04 липня 2023 року до суду надійшло клопотання від представника позивача за зустрічним позовом - адвоката Величка М.М.про забезпечення зустрічного позову, відповідно до якого просить:

- накласти арешт на предмет позову - корпоративні права, які з 01 червня 2021року належать ОСОБА_3 в розмірі частки що складає 34,68 відсотка, номінальна вартість якої становить 24 769 246,10 грн., яка їх отримала 01 червня 2021року від ОСОБА_1 за правочином, який оспорюється ОСОБА_2 у даній с праві;

- заборонити ОСОБА_3 реалізовувати право власності на спірне майно, корпоративні права в розмірі частки, що складає 34,68 відсотка, номінальна вартість якої становить 24 769 246,10 грн. та вчиняти дії щодо його обтяжування за будь-якими цивільноправовими угодами, вносити в якості частки до статутного капіталу третіх юридичних осіб тощо;

- заборонити державним реєстраторам та іншим уповноваженим на вчинення реєстраційних дій юридичним та фізичним особам вчиняти будь-які реєстраційні дії з приводу реєстрації, перереєстрації права власності, обтяжень тощо щодо спірного майна - корпоративних прав в розмірі частки 34,68 відсотка, номінальна вартість якої становить 24 769 246,10 грн.

В обгрунтування клопотання про забезпечення зустрічного позову посилається на те, що під час шлюбу, за власні кошти ним було оформлено на дружину - ОСОБА_1 корпоративні права в статутному капіталі ТОВ «Естет Прайм Буд» в розмірі 34,68%, номінальна вартість яких становить 24 769 246,10 грн. 01 червня 2021 року відповідач ОСОБА_1 відчужила ОСОБА_3 право власності на спірну частку у статутному капіталі ТОВ «Естет Прайм Буд», внаслідок чого частка останньої становила 50 329 511,10 грн, що складає 63,78 % статутного капіталу Товариства.

Станом на 04 липня 2023року частка ОСОБА_3 у статутному капіталі ТОВ «Естет Прайм Буд» становить 36,1 %.

Зазначає, що ОСОБА_1 станом на 01 червня 2021року перебувала у зареєстрованому шлюбі з ОСОБА_2 , тобто не мала права розпоряджатися цим активом без отримання згоди свого чоловіка, який такої згоди не давав, тим більш знаючи, що данні корпоративні права є предметом зустрічного позову.

Виходячи з цього, просить задовольнити заяву.

Відповідно до ч.1 ст.153 ЦПК України сторони в судове засідання не викликалися.

Дослідивши матеріали справи, суд не знаходить підстав для задоволення заяви, виходячи з наступного.

Відповідно до ч. 1 ст. 149 ЦПК України суд за заявою учасника справи має право вжити передбачених статтею 150 цього Кодексу заходів забезпечення позову.

Статтею 150 ЦПК України визначено перелік видів забезпечення позову, зокрема, позов забезпечується накладенням арешту на майно та (або) грошові кошти, що належать або підлягають передачі або сплаті відповідачеві і знаходяться у нього чи в інших осіб; забороною вчиняти певні дії.

За змістом ч. 2 ст. 149 ЦПК України забезпечення позову допускається як до пред`явлення позову, так і на будь-якій стадії розгляду справи, якщо невжиття таких заходів може істотно ускладнити чи унеможливити виконання рішення суду або ефективний захист, або поновлення порушених чи оспорюваних прав або інтересів позивача, за захистом яких він звернувся або має намір звернутися до суду.

Тобто, однією з причин, в зв`язку з якими потрібно забезпечити позов, може бути припущення особи щодо обставин, що несуть загрозу невиконання або утруднення виконання можливого рішення суду.

З точки зору закону значення цих заходів полягає в тому, що ними захищаються законні інтереси (права) позивача на той випадок, коли відповідач буде діяти недобросовісно або коли невжиття заходів може призвести до невиконання судового рішення.

В той же час, відповідно до п. 4 постанови Пленуму ВСУ №9 від 22 грудня 2006 року «Про практику застосування судами цивільного процесуального законодавства при розгляді заяв про забезпечення позову» розглядаючи заяву про забезпечення позову, суд має з урахуванням доказів, наданих позивачем на підтвердження своїх вимог, пересвідчитися, зокрема, в тому, що між сторонами дійсно виник спір та існує реальна загроза невиконання чи утруднення виконання можливого рішення суду про задоволення позову; з`ясувати обсяг позовних вимог, дані про особу відповідача, а також відповідність виду забезпечення позову, який просить застосувати особа, котра звернулася з такою заявою, позовним вимогам.

Забезпечення позову є цивільно-процесуальним заходом, що вживається судом та направлений на охорону матеріально-правових інтересів позивача, що гарантують за його позовом реальне виконання судового рішення.

При цьому під забезпеченням позову слід розуміти сукупність процесуальних дій, які гарантують виконання рішення суду у разі задоволення позовних вимог.

Відповідно до ч. 3 ст. 152 ЦПК України види забезпечення позову повинні бути співмірними з заявленими позивачем вимогами.

Вирішуючи питання про забезпечення позову, суд має брати до уваги інтереси не тільки позивача, а й інших осіб, права яких можуть бути порушені у зв`язку із застосуванням відповідних заходів.

Співмірність при цьому передбачає врахування судом співвідношення негативних наслідків від вжиття заходів до забезпечення позову з тими негативними наслідками, які можуть настати в результаті невжиття цих заходів, з урахуванням права чи законного інтересу, за захистом яких заявник звертається до суду, та майнових наслідків заборони відповідачу здійснювати певні дії.

Вбачається, що заявник звернувся з зустрічним позовом до відповідача про визнання права особистої приватної власності на спірне майно. Серед інших позовних вимог, позивач просить визнати за ним право особистої власності на частку у статутному капіталі ТОВ «Естет Прайм Буд» в розмірі 34,68 %, номінальною вартістю 24 769 246, 10 грн.

В той же час, відповідач за зустрічним позовом- ОСОБА_1 не є власником корпоративних прав ТОВ «Естет Прайм Буд».

Власником корпоративних прав ТОВ «Естет Прайм Буд» у розмірі 36,48% є ОСОБА_3 . З точки зору закону заходи забезпечення позову визначаються виходячи із засад розумності, співмірності та враховуючи конкретні обставини конкретної справи.

Відповідно до правового висновку Верховного Суду України, викладеного в постанові № 6-605 цс16 від 25 травня 2016 року забезпечення позову по суті - це обмеження суб`єктивних прав, свобод та інтересів відповідача або пов`язаних з ним інших осіб в інтересах забезпечення реалізації в майбутньому актів правосуддя і задоволених вимог позивача (заявника).

Зазначені обмеження встановлюються ухвалою суду, вони діють до заміни судом виду забезпечення позову або скасування заходів забезпечення позову.

Метою забезпечення позову, згідно з вказаною постановою, є вжиття судом, у провадженні якого знаходиться справа, заходів щодо охорони матеріально-правових інтересів позивача від можливих недобросовісних дій з боку відповідача з тим, щоб забезпечити позивачу реальне та ефективне виконання судового рішення, якщо воно буде прийняте на користь позивача, в тому числі задля попередження потенційних труднощів у подальшому виконанні такого рішення.

Підстави набуття корпоративних прав ОСОБА_3 , в статутному капіталі ТОВ «Естет Прайм Буд» не є предметом спору сторін, а тому відсутні підстави для задоволення заяви.

У зв`язку з наведеним та враховуючи викладене вище, предмет спору, співмірність вимог позивача з заявленими ним заходами забезпечення позову, суд приходить до висновку про відсутність підстав для задоволення заяви.

Керуючись ст. ст. 149-154 ЦПК України, суд

У Х В А Л И В:

У задоволенні заяви представника позивача за зустрічним позовом - адвоката Величка Михайла Михайловича про забезпечення зустрічного позову, відмовити.

Апеляційна скарга на ухвалу суду подається протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення до Київського апеляційного суду через суд першої інстанції.

Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Суддя: К.В.Машкевич