П О С Т А Н О В А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

12 квітня 2023 року місто Київ

справа № 757/41845/20-ц

провадження № 22-ц/824/6608/2023

Київський апеляційний суд у складі колегії суддів судової палати з розгляду цивільних справ: судді-доповідача - Шкоріної О.І., суддів - Поливач Л.Д., Стрижеуса А.М., за участю секретаря судового засідання - Онопрієнко К.С.,

сторони:

позивач - ОСОБА_1

відповідач - Держава Україна в особі Уряду - Кабінету Міністрів України

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м.Києві апеляційну скаргу ОСОБА_1

на ухвалу Печерського районного суду м.Києва від 30 листопада 2022 року, постановлену у складі судді Новака Р.В.,

у справі за позовом ОСОБА_1 до Держави України в особі Уряду - Кабінету Міністрів України, треті особи: Фонд гарантування вкладів фізичних осіб, Національний банк України про відшкодування шкоди, заподіяної із вини держави,-

В С Т А Н О В И В:

У вересні 2020 року позивач ОСОБА_1 звернувся до суду з позовом до Держави України в особі Уряду - Кабінету Міністрів України, треті особи: Фонд гарантування вкладів фізичних осіб, Національний банк України про відшкодування шкоди.

Ухвалою Печерського районного суду м. Києва від 30 листопада 2022 року залишено без розгляду позов ОСОБА_1 до Держави України в особі Уряду - Кабінету Міністрів України, треті особи: Фонд гарантування вкладів фізичних осіб, Національний банк України про відшкодування шкоди, заподіяної із вини Держави.

Не погоджуючись з такою ухвалою суду, позивач ОСОБА_1 подав апеляційну скаргу, в якій просить скасувати судове рішення, посилаючись на порушення судом першої інстанції норм процесуального права.

В апеляційній скарзі, посилається на те, що ухвала суду першої інстанції не ґрунтується на всебічному повному і об`єктивному з`ясуванні обставин справи, прийнята з порушенням принципу рівності учасників справи, а висновки суду не відповідають обставинам справи.

В апеляційній скарзі зазначає, що він та його представник не були належним чином повідомлені про день та час розгляду справи. Він отримав лише одне судове повідомлення про судове засідання призначене на 18 жовтня 2021 року. При цьому у позові він заявляв клопотання про розгляд справи за правилами спрощеного позовного провадження, без виклику сторін, суд же зайняв іншу позицію, але в подальшому судові засідання не призначав. Жодних повідомлень про призначені судові засідання йому не надходило.

Крім цього, суд помилково зазначає в оскаржуваній ухвалі про те, що він, як позивач в період з січня 2022 року по 30 листопада 2022 року (фактично в період воєнного стану) не цікавиться провадженням у справі, а також зазначає про втрату актуальності справи для позивача. Разом з тим, таке твердження є безпідставним, оскільки починаючи з вересня 2020 року по 30 листопада 2022 року ним та його представником направлялись до суду безліч документів, які аж ніяк не можуть свідчити про втрату актуальності справи для нього.

Учасники справи своїм процесуальним правом на подання відзиву на апеляційну скаргу не скористалась.

В судовому засіданні представник третьої особи Національного Банку України - Донченко О.Г. заперечував проти доводів апеляційної скарги, просив відмовити у задоволенні апеляційної скарги, ухвалу суду залишити без змін.

Інші учасники справи в судове засідання не з`явилися, будучи повідомленими про день та час розгляду справи в установленому законом порядку, що підтверджується зворотними повідомленнями про вручення поштових відправлень /а.с. 189, 190, 191, 192/. Представник Кабінету Міністрів України подав до суду клопотання про відкладення розгляду справи. В обґрунтування клопотання зазначив про те, що у зв`язку з воєнним станом запровадженим на території України, перебування на території м.Києва є небезпечним для життя та здоров`я людини через наявність загроз ракетних ударів. З метою уникнення загрози життю і здоров`ю учасників справи та забезпечення їх прав передбачених ЦПК України, а також враховуючи обмежений штат працівників, що унеможливлює забезпечення належного представництва в судах, просив відкласти розгляд справи.

Суд вважає, що клопотання задоволенню не підлягає, виходячи з наступного.

Відповідно до ст.240 ЦПК України, суд відкладає розгляд справи у випадках, встановлених ст. 223 цього Кодексу.

Відповідно до п.5 ч.2 ст.223 ЦПК України суд відкладає розгляд справи в судовому засіданні в межах встановленого цим Кодексом строку якщо суд визнає потрібним, щоб сторона, яка подала заяву про розгляд справи за її відсутності, дала особисті пояснення.

Згідно з п. 2 ч.1 ст. 43 ЦПК України учасники справи мають право, зокрема, брати участь у судових засіданнях, якщо інше не визначено законом.

Законом України від 24 лютого 2022 року №2102-IX «Про затвердження Указу Президента України «Про введення воєнного стану в Україні»» затверджено Указ Президента України від 24 лютого 2022 року №64/2022 «Про введення воєнного стану в Україні», яким у зв`язку з військовою агресією Російської Федерації проти України введено в Україні воєнний стан із 05 години 30 хвилин 24 лютого 2022 року, який в подальшому неодноразово продовжувався.

Згідно зі статтею 1 Закону України від 12 травня 2015 року №389-VIII «Про правовий режим воєнного стану» воєнний стан - це особливий правовий режим, що вводиться в Україні або в окремих її місцевостях у разі збройної агресії чи загрози нападу, небезпеки державній незалежності України, її територіальній цілісності та передбачає надання відповідним органам державної влади, військовому командуванню, військовим адміністраціям та органам місцевого самоврядування повноважень, необхідних для відвернення загрози, відсічі збройної агресії та забезпечення національної безпеки, усунення загрози небезпеки державній незалежності України, її територіальній цілісності, а також тимчасове, зумовлене загрозою, обмеження конституційних прав і свобод людини і громадянина та прав і законних інтересів юридичних осіб із зазначенням строку дії цих обмежень.

Відповідно до частини першої статті 10 Закону №389-VIII у період дії воєнного стану не можуть бути припинені повноваження Президента України, Верховної Ради України, Кабінету Міністрів України, Національного банку України, Уповноваженого Верховної Ради України з прав людини, судів, органів прокуратури, органів, що здійснюють оперативно-розшукову діяльність, досудове розслідування, розвідувальних органів та органів, підрозділи яких здійснюють контррозвідувальну діяльність.

Частинами першою та четвертою статті 26 Закону №389-VIII встановлено, що правосуддя на території, на якій введено воєнний стан, здійснюється лише судами. На цій території діють суди, створені відповідно до Конституції України. Створення надзвичайних та особливих судів не допускається.

Рада суддів України у рішенні від 24 лютого 2022 року №9 звернула увагу всіх суддів України на те, що навіть в умовах воєнного або надзвичайного стану робота судів не може бути припинена, тобто не може бути обмежено конституційне право людини на судовий захист.

Справа розглядається судом апеляційної інстанції за правилами, встановленими для розгляду справи в порядку спрощеного позовного провадження, з особливостями, встановленими цією главою (ч.1 ст. 368 ЦПК України).

Відповідно ч.2 до ст. 372 ЦПК України неявка сторін або інших учасників справи, належним чином повідомлених про дату, час і місце розгляду справи, не перешкоджає розгляду справи.

За таких обставин, наведені представником КМУ причини для відкладення розгляду справи суд визнав неповажними.

Представник позивача ОСОБА_1 подав на електронну адресу суду клопотання про розгляд справи за відсутності позивача та його представника.

Зважаючи на зміст апеляційної скарги ОСОБА_1 та судового рішення, що оскаржується, з урахуванням обставин даної справи, її складності, мотивованим викладенням позиції позивача в апеляційній скарзі та відсутністю потреби у наданні усних пояснень учасника справи, явка якого до апеляційного суду є необов`язковою, колегія суддів вважала можливим розглянути справу у відсутність ОСОБА_1 , який не з`явився в судове засідання (ч.2 ст. 372 ЦПК України).

Інші учасники справи причини неявки суду не повідомили, а тому колегія суддів вважала за можливе розглянути справу у їх відсутність відповідно до вимог ч.2 ст.372 ЦПК України.

Заслухавши доповідь судді Шкоріної О.І., вислухавши пояснення представника позивача, перевіривши законність і обґрунтованість ухваленого у справі судового рішення, суд апеляційної інстанції дійшов висновку, що апеляційна скарга підлягає задоволенню, з наступних підстав.

У вересні 2020 року позивач ОСОБА_1 звернувся до суду з позовом до Держави України в особі Уряду - Кабінету Міністрів України, треті особи: Фонд гарантування вкладів фізичних осіб, Національний банк України про відшкодування шкоди.

Ухвалою Печерського районного суду м.Києва від 29 вересня 2020 року відкрито провадження у справі за правилами позовного спрощеного провадження з повідомленням (викликом) сторін. Розгляд справи призначений на 29 жовтня 2021 року /а.с. 44/.

29 жовтня 2021 року справа знята з розгляду у зв`язку з перебуванням судді на лікарняному, що підтверджується довідкою секретаря судового засідання /а.с.112/. Розгляд справи перепризначений на 27 січня 2022 року, про що учасники справи, зокрема і ОСОБА_1 повідомлені шляхом направлення судового повідомлення /а.с.113/.

27 січня 2022 року справа знята з розгляду у зв`язку з перебуванням судді на лікарняному, що підтверджується довідкою секретаря судового засідання /а.с.129/. Розгляд справи перепризначений на 13 квітня 2022 року, про що учасники справи, зокрема і ОСОБА_1 повідомлені шляхом направлення судового повідомлення /а.с.141/.

13 квітня 2022 року у зв`язку з неявкою в судове засідання всіх осіб, які беруть участь у справі, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснювалось /а.с.142/.Розгляд справи перепризначений на 30 листопада 2022 року, про що учасники справи, зокрема і ОСОБА_1 повідомлені шляхом направлення судового повідомлення /а.с.146/.

Ухвалою Печерського районного суду м.Києва від 30 листопада 2022 року залишено без розгляду позовну заяву ОСОБА_1 до Держави України в особі Уряду - Кабінету Міністрів України, треті особи: Фонд гарантування вкладів фізичних осіб, Національний банк України про відшкодування шкоди, заподіяної із вини Держави.

Залишаючи позовну заяву без розгляду, суд першої інстанції виходив із того, що позивач ОСОБА_1 та представник позивача, будучи належним чином повідомленим про дату, час та місце розгляду справи, повторно не з`явися в судове засідання, клопотання про розгляд справи за їх відсутності не надали.

Суд апеляційної інстанції не може погодитись з таким висновком суду, з огляду на наступне.

Згідно з п. 3 ч. 1 ст. 257 ЦПК України, суд постановляє ухвалу про залишення заяви без розгляду, якщо належним чином повідомлений позивач повторно не з`явився в судове засідання або не повідомив про причини неявки, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності і його нез`явлення не перешкоджає розгляду справи.

За змістом ч.5 ст.223 ЦПК України у разі повторної неявки позивача в судове засідання без поважних причин або неповідомлення ним про причини неявки суд залишає позовну заяву без розгляду, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності, і його нез`явлення не перешкоджає вирішенню спору.

Тобто правом на залишення заяви без розгляду суд наділений лише в разі повторної неявки позивача, який належним чином повідомлений про розгляд справи, якщо від нього не надійшла заява про розгляд справи за його відсутності.

Отже, умовами залишення позовної заяви без розгляду у випадку повторної неявки в судове засідання позивача є: - повторна, тобто друга поспіль неявка позивача в судове засідання; - повідомлення позивача про судове засідання належним чином; - відсутність поважних причин неявки позивача в судове засідання, або неповідомлення позивачем про причини його неявки в судове засідання; - нез`явлення в судове засідання позивача перешкоджає вирішенню спору; - від позивача не надходила заява про розгляд справи за його відсутності.

За змістом пункту 1 статті 6 Конвенції кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом.

Європейський суд з прав людини, розглядаючи справи щодо порушення права на справедливий судовий розгляд, тлумачить вказану статтю як таку, що не лише містить детальний опис гарантій, надаваних сторонам у цивільних справах, а й захищає у першу чергу те, що дає можливість практично користуватися такими гарантіями, - доступ до суду.

Крім цього, складовою частиною визначеного статтею 6 Конвенції права на справедливий суд є принцип рівності сторін, який передбачає, що кожній стороні має бути надана можливість представляти справу і докази в умовах, що не є суттєво гіршими за умови опонента.

У рішеннях від 27 червня 2017 року у справі «Лазаренко та інші проти України» і від 03 жовтня 2017 року у справі «Віктор Назаренко проти України» Європейський суд з прав людини зазначив, що національне законодавство містить спеціальні норми щодо забезпечення інформування сторін про ключові процесуальні дії і дотримання, таким чином, принципу рівності сторін, та зберігання відповідної інформації. Відповідні норми вимагають, щоб у випадку надсилання судових документів поштою вони надсилались рекомендованою кореспонденцією. Більше того, особа, яка вручає документ, має повернути до суду розписку про одержання, а національне законодавство чітко вимагає, щоб таку розписку було долучено до матеріалів справи.

Разом з тим, матеріали справи містять лише копії судових повідомлень про призначені судові засідання на 29 жовтня 2021 року, 27 січня 2022 року, 13 квітня 2022 року та 30 листопада 2022 року, при цьому будь яких належних доказів отримання судових повідомлень позивачем ОСОБА_1 (розписки, зворотні повідомлення про вручення поштових відправлень, тощо) матеріали справи не містять, а тому у суду були відсутні підстави вважати, що позивач був у встановленому законом порядку повідомлений про розгляд справи.

Враховуючи наведене колегія суддів дійшла висновку, що ухвала суду першої інстанції про залишення позову без розгляду як така, що постановлена з порушенням норм процесуального права, - підлягає скасуванню, а справа направленню до суду першої інстанції для продовження її розгляду.

Керуючись ст. ст. 259, 268, 367, 374, 379, 381-384, 390 ЦПК України,

суд, -

П О С Т А Н О В И В:

Апеляційну скаргу ОСОБА_1 задовольнити.

Ухвалу Печерського районного суду м.Києва від 30 листопада 2022 року скасувати, справу направити до суду першої інстанції для продовження розгляду.

Постанова апеляційного суду набирає законної сили з дня її прийняття, але може бути оскаржена в касаційному порядку шляхом подання касаційної скарги до Верховного Суду протягом тридцяти днів з дня складання повної постанови.

Повна постанова складена 13 квітня 2023 року.

Суддя-доповідач: О.І. Шкоріна

Судді: Л.Д. Поливач

А.М. Стрижеус