Єдиний унікальний номер 448/1189/20
Провадження № 2/448/12/23
У Х В А Л А

12.09.2023 року Мостиський районний суд Львівської області в складі:

головуючого судді Кічака Ю.В.,

при секретарі судового засідання Керницькій Л.М.,

з участю представника позивачки ОСОБА_1 адвоката Голубінки Л.В.

та представника відповідача ОСОБА_2 адвоката Борисенка В.В.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду м.Мостиська цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до Судововишнянської міської ради Яворівського району Львівської області та ОСОБА_2 , треті особи, які не заявляють самостійних вимог щодо предмета спору, - Мостиська державна нотаріальна контора Львівської області, Головне управління Держгеокадастру у Львівській області, державний реєстратор Мостиського районного управління юстиції Львівської області Поліщак Марія Василівна, про визнання незаконним та скасування державного акту на право приватної власності на землю, визнання недійсним свідоцтва про право на спадщину за заповітом та скасування державної реєстрації права на земельну ділянку,

В С Т А Н О В И В:

В провадженні суду перебуває вказана цивільна справа.

Ухвалою суду від 27.12.2022р. закрито підготовче провадження у даній цивільній справі, справу призначено до судового розгляду по суті.

В судовому засіданні представник позивачки ОСОБА_1 адвокат Голубінка Л.В. заявила клопотання про повернення на стадію підготовчого провадження з метою вирішення ряду питань в частині доказування, зокрема подання додаткових доказів, а також з метою забезпечення всебічності, повноти та об`єктивності вирішення спору. Вважає, що неможливість подання стороною позивача зазначених доказів обумовлена поважними причинами, обґрунтування яких викладене ними у письмовому клопотанні від 12.09.2023р.

Представник відповідача ОСОБА_2 адвокат Борисенко В.В. в судовому засіданні заперечив щодо заявленого стороною позивача клопотання про повернення на стадію підготовчого провадження. Вважає, що у даному випадку відсутні підстави для повернення в попередню стадію провадження.

Заслухавши думку учасників справи, проаналізувавши доводи заявленого клопотання, суд приходить наступного висновку.

Відповідно до ч.ч.1, 2 ст.2 ЦПК України, завданням цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави.

Суд та учасники судового процесу зобов`язані керуватися завданням цивільного судочинства, яке превалює над будь-якими іншими міркуваннями в судовому процесі.

Згідно із ч.1 ст.197 ЦПК України, для виконання завдання підготовчого провадження в кожній судовій справі, яка розглядається за правилами загального позовного провадження, проводиться підготовче засідання.

Згідно ст.189 ЦПК України завданнями підготовчого провадження є: 1) остаточне визначення предмета спору та характеру спірних правовідносин, позовних вимог та складу учасників судового процесу; 2) з`ясування заперечень проти позовних вимог; 3) визначення обставин справи, які підлягають встановленню, та зібрання відповідних доказів; 4) вирішення відводів; 5) визначення порядку розгляду справи; 6) вчинення інших дій з метою забезпечення правильного, своєчасного і безперешкодного розгляду справи по суті.

Згідно із ч.2 ст.189 ЦПК України, підготовче провадження починається відкриттям провадження у справі і закінчується закриттям підготовчого засідання.

Главою 3 Розділу ІІІ Цивільного процесуального кодексу України не врегульовано питання щодо повернення суду першої інстанції до стадії підготовчого провадження після його закриття.

У пункті 30 постанови Верховного Суду від 03.10.2019р. у справі № 902/271/18 сформульовано такий правовий висновок:

" Верховний Суд звертається до власної практики, зокрема, постанови від 02.10.2019 у справі № 916/2421/18, у якій Верховний Суд погодився з судами першої та апеляційної інстанцій у питанні можливості повернення до стадії підготовчого провадження після його закриття у випадку, якщо судом встановлено замовчування відповідачем важливого питання, яке мало б бути вирішено саме на стадії підготовчого провадження. На думку Верховного Суду, стадія підготовчого провадження з огляду на її мету є не формальною, а реальною запорукою здійснення ефективного правосуддя на стадії розгляду справи по суті, тож належне та добросовісне ставлення до стадії підготовчого провадження як з боку суду, так і з боку всіх учасників справи, є таким, що у повній мірі відповідає засадам справедливого правосуддя. На важливість дотримання строку на подання доказів звертав свою увагу Верховний Суд й раніше у постановах від 06.02.2019 у справі № 916/3130/17, від 03.04.2019 у справі № 913/317/18".

Верховний Суд (постанова від 16.12.2021р. у справі № 910/7103/21) зазначив, що суди першої інстанції за наявності певних обставин можуть прийняти рішення про повернення до стадії підготовчого провадження після його закриття для вчинення тих чи інших процесуальних дій, які можуть бути реалізовані лише на стадії підготовчого провадження. Такі обставини мають бути вагомими, оскільки можливість повернення до стадії підготовчого провадження з будь-яких підстав нівелює саме значення стадій процесу: як підготовчого провадження, так і стадії розгляду справи по суті. Отже, заявляючи клопотання про повернення до стадії підготовчого провадження заявник має навести вагомі обставини, які потребують процесуальних дій, які можуть бути реалізовані лише на стадії підготовчого провадження.

Згідно з правовою позицією, викладеною у постанові Верховного Суду від 05.10.2022 у справі № 204/6085/20, суди першої інстанції за наявності певних обставин можуть прийняти рішення про повернення до стадії підготовчого провадження після його закриття для вчинення тих чи інших процесуальних дій, які можуть бути реалізовані лише на стадії підготовчого провадження.

З урахуванням того, що подання учасниками справи додаткових доказів (з метою обґрунтування чи спростування) для встановлення фактичних обставини справи, яке повинне здійснюватися в межах підготовчого провадження, суд вважає, за можливе у даному випадку, як виняток, повернутись до підготовчого провадження у даній справі. Вказані дії необхідно вчинити зважаючи на таке.

Право на справедливий суд встановлено статтею 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод. Зокрема, відповідно до пункту 1 цієї статті Конвенції, кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом, який вирішить спір щодо його прав та обов`язків цивільного характеру або встановить обґрунтованість будь-якого висунутого проти нього кримінального обвинувачення.

У постанові Верховного Суду у складі колегії суддів Третьої судової палати Касаційного цивільного суду від 12.01.2022 у справі № 234/11607/20 (провадження № 61-15126св21), зроблено висновок, що: "при застосуванні процесуальних норм належить уникати як надмірного формалізму, так і надмірної гнучкості, які можуть привести до скасування процесуальних вимог, встановлених законом. Надмірний формалізм у трактуванні процесуального законодавства визнається неправомірним обмеженням права на доступ до суду як елемента права на справедливий суд, згідно зі статтею 6 Конвенції про прав людини і основоположних свобод.

Зміст права на справедливий розгляд справи широко висвітлюється в практиці Європейського суду з прав людини (надалі - ЄСПЛ). Так, в рішенні у справі "Руіз-Матеос проти Іспанії" (Ruiz-Mateos v. Spain, заява № 12952/87, від 23 червня 1993 року, п. 63) ЄСПЛ зазначив, що принцип рівності сторін (рівних процесуальних можливостей) є одним з проявів справедливого розгляду, який включає фундаментальне право на змагальність розгляду. Зокрема, кожна сторона вправі знати про доводи та докази, представлені іншою стороною, та мати дієву можливість коментувати їх.

Відповідно до ч.5 ст.263 ЦПК України, обґрунтованим є рішення, ухвалене на підставі повно і всебічно з`ясованих обставин, на які сторони посилаються як на підставу своїх вимог і заперечень, підтверджених тими доказами, які були досліджені в судовому засіданні.

Враховуючи викладене, думку сторін, а також з метою забезпечення всебічності, повноти та об`єктивності вирішення спору, з метою дотримання всіх процесуальних прав учасників процесу, в тому числі в частині доказування, суд вважає доцільним повернутися до стадії підготовчого провадження, призначивши у справі підготовче засідання, а відтак, клопотання представника позивача про повернення до стадії підготовчого провадження підлягає задоволенню.

Керуючись ст.ст.2, 189, 197, 260, 263 ЦПК України, суд -

У Х В А Л И В:

Клопотання представника позивачки ОСОБА_1 адвоката Голубінки Лілі Володимирівни про повернення на стадію підготовчого провадження задовольнити.

Повернутися на стадію підготовчого провадження у справі ЄУН 448/1189/20 за позовом ОСОБА_1 до Судововишнянської міської ради Яворівського району Львівської області та ОСОБА_2 , треті особи, які не заявляють самостійних вимог щодо предмета спору, - Мостиська державна нотаріальна контора Львівської області, Головне управління Держгеокадастру у Львівській області, державний реєстратор Мостиського районного управління юстиції Львівської області Поліщак Марія Василівна, про визнання незаконним та скасування державного акту на право приватної власності на землю, визнання недійсним свідоцтва про право на спадщину за заповітом та скасування державної реєстрації права на земельну ділянку.

Ухвала оскарженню окремо від рішення суду не підлягає, заперечення на неї може бути включене до апеляційної скарги на рішення суду.

Суддя Ю.В. Кічак