Провадження № 2-п/522/61/23
УХВАЛА

12 квітня 2023 року м. Одеса

Приморський районний суд м. Одеси

у складі: судді Бондар В.Я.,

за участю секретаря судового засідання Волошина А.С.,

розглянувши у судовому засіданні заяву ОСОБА_1 про перегляд заочного рішення у справі за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_1 , третя особа: ОСОБА_3 , про усунення перешкод у користуванні житловим приміщенням та вселення, -

ВСТАНОВИВ:

Заявник ОСОБА_1 в особі представника ОСОБА_4 звернулася до суду з заявою, згідно якої просить скасувати заочне рішення Приморського районного суду м. Одеси від 06.02.2023.

В обґрунтування поданої заяви відзначено, що ні відповідач, ні представник не був повідомлений про дату, часі і місце судового засідання на якому було прийнято рішення, а відправлення смс-сповіщення без згоди відповідача вважається неналежним сповіщенням. Позовні вимоги відповідач вважає необґрунтованими, адже факт порушення права ОСОБА_2 є тільки припущенням і доказів перешкоджання ОСОБА_1 в користуванні позивача його часткою квартири надано не було. Вважає помилковим висновки суду, що саме лише звернення позивача за захистом своїх прав до суду є підтвердженням порушення його права.

Ухвалою суду від 31.03.2023 заяву ОСОБА_1 призначено до розгляду у судовому засіданні 12.04.2023.

У судовому засіданні 12.04.2023 представник заявника ОСОБА_4 підтримала подану заяву про перегляд заочного рішення та просила задовольнити.

Інші учасники справи у судове засідання не з`явилися, представник позивача ОСОБА_5 отримав наручно ухвалу від 31.03.2023 та заяву з додатками, ОСОБА_3 ухвала та заява з додатками направлені за відомою суду адресою.

Суд, дослідивши матеріали справи, матеріали заяви про перегляд заочного рішення суду, приходить до висновку про залишення заяви про перегляд заочного рішення суду без задоволення, зважаючи на наступне.

Відповідно до ч. 1 ст. 288 ЦПК України заочне рішення підлягає скасуванню, якщо судом буде встановлено, що відповідач не з`явився в судове засідання та (або) не повідомив про причини неявки, а також не подав відзив на позовну заяву з поважних причин, і докази, на які він посилається, мають істотне значення для правильного вирішення справи.

Таким чином, законодавець для скасування заочного рішення суду передбачає сукупність умов, а саме неявка в судове засідання з поважних причин та істотне значення доказів для вирішення справи.

Судом встановлено, що заочним рішенням Приморського районного суду м. Одеси від 06 лютого 2023 задоволено позов, Зобов`язано до ОСОБА_1 усунути перешкоди у користуванні ОСОБА_2 квартирою АДРЕСА_1 та передати ОСОБА_2 комплект ключів від даної квартири. Вселено ОСОБА_2 у квартиру АДРЕСА_1 .

Ухвалу про відкриття провадження у справі разом з позовною заявою направлялася на адресу зареєстрованого місця проживання ОСОБА_1 , підтвердженої відділом адресно-довідкової роботи ГУ ДМС України в Одеській області та представником відповідача у судовому засіданні 12.04.2023, яким є: АДРЕСА_2 .

Рекомендоване повідомлення про вручення поштового відправлення повернулося до суду з відміткою «адресат відсутній за вказаною адресою» (а.с.44-45), що є належним сповіщенням відповідача.

Більше того, до суду 01.12.2022 надійшло клопотання адвоката Широкоборода С.М., який вказав що є представником ОСОБА_1 про відкладення судового засідання з зазначенням свого мобільного номеру телефону (а.с.73-74).

Верховний суд у постанові від 06 березня 2023 року при розгляду справи №753/19393/20 дійшов висновку, якщо учасник надав суду електронну адресу (хоча міг цього і не робити), зазначивши їх у заяві (скарзі), то слід припустити, що учасник бажає, принаймні не заперечує, щоб ці засоби комунікації використовувалися судом. Це, в свою чергу, покладає на учасника справи обов`язок отримувати повідомлення і відповідати на них. З огляду на це, суд, який комунікує з учасником справи за допомогою повідомлених ним засобів комунікації, діє правомірно і добросовісно. Тому слід виходити з «презумпції обізнаності»: особа, якій адресовано повідомлення суду через такі засоби комунікації, знає або принаймні повинна була дізнатися про повідомлення.

Таким чином, повідомлення представника відповідача за номером телефону вказаним ним у заяві про ознайомлення, на переконання суду та відповідно до висновку Верховного суду, є належним сповіщенням.

Отже, суд дійшов висновку, що ОСОБА_1 сповіщалася належним чином про час, дату та місце судового розгляду.

Варто відзначити, що підставами для скасування заочного рішення є не тільки поважність причин неявки у судові засідання, а й докази, на які посилається заявник повинні мати істотне значення для правильного вирішення справи.

До заяви про перегляд заочного рішення не додано жодного доказу, а мотивування заяви зводяться до не погодження заявника з висновками суду, заявниця де-факто просить провести переоцінку доказів, що не може слугувати підставою для скасування заочного рішення.

Відповідно до ст. 76 ЦПК України доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. Ці дані встановлюються такими засобами: 1) письмовими, речовими і електронними доказами; 2) висновками експертів; 3) показаннями свідків.

Згідно ст. 77 ЦПК України належними є докази, які містять інформацію щодо предмета доказування. Предметом доказування є обставини, що підтверджують заявлені вимоги чи заперечення або мають інше значення для розгляду справи і підлягають встановленню при ухваленні судового рішення. Сторони мають право обґрунтовувати належність конкретного доказу для підтвердження їхніх вимог або заперечень. Суд не бере до розгляду докази, що не стосуються предмета доказування.

Обставини справи, які за законом мають бути підтверджені певними засобами доказування, не можуть підтверджуватися іншими засобами доказування (ч. 2 ст. 78 ЦПК України).

Згідно ст. 81 ЦПК України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Докази подаються сторонами та іншими учасниками справи. Доказування не може ґрунтуватися на припущеннях.

Відповідно до ч. 3 ст. 287 ЦПК України у результаті розгляду заяви про перегляд заочного рішення суд може своєю ухвалою: 1) залишити заяву без задоволення; 2) скасувати заочне рішення і призначити справу до розгляду в загальному порядку.

На підставі вищевикладеного, зважаючи на те, що заявник докази, які б мали істотне значення для вирішення спору суду не надав, відповідач повідомлявся про час, дату та місце судового розгляду належним чином, суд приходить до висновку про відсутність підстав для задоволення заяви ОСОБА_1 про перегляд заочного рішення, а значить заява підлягає залишенню без задоволення.

Керуючись ст.ст. 4, 12, 13, 76, 258-260, 287, 288 ЦПК України, суд

ПОСТАНОВИВ:

Заяву ОСОБА_1 про перегляд заочного рішення у справі за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_1 , третя особа: ОСОБА_3 , про усунення перешкод у користуванні житловим приміщенням та вселення залишити без задоволення.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Повний текст ухвали суду складено 17 квітня 2023 року.

Суддя В.Я.Бондар