Справа № 758/605/20
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

(ЗАОЧНЕ)

01 лютого 2023 року місто Київ

Подільський районний суд міста Києва у складі:

головуючого - судді Ларіонової Н.М.,

при секретарі судового засідання Волошиній А.М.,

за участю: представників позивача - ОСОБА_1 та адвоката Ляшенка І.І.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі районного суду в місті Києві в порядку загального позовного провадження цивільну справу за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_3 , треті особи: Одинадцята київська державна нотаріальна контора, ОСОБА_4 , ОСОБА_5 , ОСОБА_6 про визнання права власності на обов`язкову частку у спадщині, -

ВСТАНОВИВ:

В січні 2020 р. позивач ОСОБА_2 звернулись до суду з позовом, в якому, уточнивши свої позовні вимоги, просить визнати право власності на обов`язкову частку у спадщині після смерті її батька ОСОБА_7 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_1 , а саме: на 13/100 частин домоволодіння, розташованого за адресою: АДРЕСА_1 .

Свої вимоги позивачка обґрунтовує тим, що вона, згідно свідоцтва про народження виданого Відділом реєстрації актів громадського стану Ватутінського району м. Києва 05.03.1996 року за № НОМЕР_1 є дочкою ОСОБА_7 , який ІНФОРМАЦІЯ_5 року згідно свідоцтва про смерть виданого Відділом державної реєстрації смерті Головного територіального управління юстиції у м. Києві 13.09.2017 року за НОМЕР_3. Після смерті ОСОБА_7 відкрилася спадщина, що складається з 26/100 частини житлового буд АДРЕСА_1 , шо належала спадкодавцю на підставі Свідоцтва про право на спадщину виданого Першою Київською державною нотаріальною конторою 04.06.1991 року за реєстром № 7н-11529 та зареєстрованого в Комунальному підприємстві Київської міської Ради «Київське міське бюро технічної інвентаризації» 09.07.1991 року в реєстровій книзі за № 16449, що також підтверджується Інформаційною довідкою бюро технічної інвентаризації від 27.11.2019 року за № 2034 ПБ - 2019. Спадкова справа № 51/2018 від 16.01.2018 року відкрита в Одинадцятій Київській державній нотаріальній конторі, що підтверджується Витягом про реєстрацію в спадковому реєстрі від 16.01.2018 року за № 50565359. З метою прийняття спадщини ОСОБА_2 подала заяву до Одинадцятої Київської державної нотаріальної контори, де їй стало відомо, що спадкодавець склав заповіт на все йому належне майно на користь ОСОБА_3 , що підтверджується довідковою до Одинадцятої Київської державної нотаріальної контори від 11.12.2019 року за № 9443/02-14. ОСОБА_2 є особою з інвалідністю третьої групи з дитинства по слуху, довічно, що підтверджується довідкою до акту огляду медико - соціальною експертною комісією Дніпровського району м. Києва від 17.12.2013 року за № 0072644Серія АВ, тому вважає, що на неї поширюється положення ч. 1 ст. 1241 ЦК України як на повнолітню, непрацездатну дитину спадкодавця, що має право на обов`язкову частку у спадщині, тому вона має право на половину від частки, що належала спадкодавцю. Одинадцятою Київською державною нотаріальною конторою, через відсутність у ОСОБА_2 документів на спадкове майно винесено Постанову про відмову у вчиненні нотаріальної дії державного нотаріуса Тютюн І.М. від 05.12.2019 року за № 9328/02-31. Саме дані обставини зумовили подання позову до суду для захисту прав позивача у судовому порядку.

Ухвалою від 19.02.2020 року відкрито провадження у справі за вищевказаним позовом з призначенням розгляду в порядку загального позовного провадження.

Відзив на позов не надходив.

Ухвалою суду від 25.11.2020 р. заяву позивача ОСОБА_8 про забезпечення позову - задоволено; накладено арешт 1/3 частину будинку за адресою: АДРЕСА_2 , що належить на праві власності ОСОБА_7 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_1 .

В підготовчому засіданні 24.03.2021 р. закрито підготовче провадження з призначенням судового розгляду справи.

В судовому засіданні 28.07.2021 р. протокольною ухвалою до участі в справі як треті особи на стороні відповідача, які не заявляють самостійних вимог на предмет спору, залучені ОСОБА_4 , ОСОБА_5 та ОСОБА_6 .

В судовому засіданні представники позивача підтримали позовні вимоги та просили задовольнити позов в повному обсязі, посилаючись на обставини, зазначені у позові, проти заочного розгляду не заперечували.

Відповідач та його представник, будучи належним чином повідомленим про час та місце розгляду справи, в судове засідання повторно не з`явився, про причини неявки суд не повідомив, відзив на позов не надав.

Клопотання представника відповідача - адвоката Левчишиної О.В. про відкладення судового розгляду в зв`язку із зайнятістю в іншому процесу надійшло на електронну пошту суду та було зареєстровано канцелярією 01.02.2023 о 12.35 год. Між тим, судове засідання було призначено на 11.30 год. 01.02.2023 р., а фактично розпочато о 11.49 год. 01.02.2023 р. А відтак, дане клопотання було отримано головуючим у справі після виходу з нарадчої кімнати з проголошенням рішення, в зв`язку з чим не обговорювалось в судовому засіданні 01.02.2023 р. та про нього зазначається лише при складанні повного тексту рішення.

Враховуючи повторність неявки сторони відповідача в судове засідання, призначене на 01.02.2023 р., підстави для його відкладення навіть при своєчасному отриманні клопотання представника відповідача були відсутні. При цьому клопотання про відкладення розгляду справи представником відповідача не додані докази поважності причин неявки в судове засідання.

Беручи до уваги належне повідомлення відповідача (представника відповідача) про дату, час і місце судового засідання, повторність неявки в судове засідання без поважної причини, неподання стороною відповідача відзиву та незаперечення стороною позивача проти заочного розгляду справи, судом на підставі ст.ст.223, 280 ЦПК України проведено заочний розгляд справи.

Представник третьої особа-1 (Одинадцята київська державна нотаріальна контора) в судове засідання не з`явився, про час та місце розгляду справи повідомлений належним чином, засобами поштового зв`язку подав заяву про розгляд справи без їх участі, заяв по суті справи та з процесуальних питань не подано.

Інші треті особи, будучи у встановленому законом порядку повідомленими про час та місце розгляду справи, в судове засідання повторно не з`явилися, про причини неявки суд не повідомили, заяв по суті справи та з процесуальних питань не подавали.

Суд, встановивши обставини справи та перевіривши їх доказами, яким надана оцінка в їх сукупності, дійшов таких висновків.

Судом встановлено, що позивач ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , є дочкою ОСОБА_7 , що підтверджується свідоцтвом про народження, виданим Відділом реєстрації актів громадського стану Ватутінського району м. Києва 05.03.1996 року за НОМЕР_4, тому є спадкоємцем першої черги.

ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , помер ІНФОРМАЦІЯ_1 , що підтверджується свідоцтвом про смерть, виданим Відділом державної реєстрації смерті Головного територіального управління юстиції у м. Києві 13.09.2017 року за НОМЕР_3.

Як вбачається з матеріалів справи, ОСОБА_7 належала на праві власності 1/3 частина житлового будинку АДРЕСА_1 на підставі Свідоцтва про право на спадщину, виданого Першою Київською державною нотаріальною конторою 04.06.1991 року за реєстром № 7н-11529 та зареєстрованого в Комунальному підприємстві Київської міської Ради «Київське міське бюро технічної інвентаризації» 09.07.1991 року в реєстровій книзі за № 16449.

Рішенням Подільського районного суду м. Київ від 10.05.2006 року було здійснено поділ в натурі домоволодіння за адресою : АДРЕСА_2 та визнано за ОСОБА_7 право власності на 26/100 частини домоволодіння по АДРЕСА_1 , що складається з кімнати 9,1 кв.м, кімнати 13,1 кв.м.

Після смерті ОСОБА_7 відкрилася спадщина, що складається з 26/100 частини житлового буд АДРЕСА_1 , шо належала спадкодавцю на підставі Свідоцтва про право на спадщину виданого Першою Київською державною нотаріальною конторою 04.06.1991 року за реєстром № 7н-11529 та зареєстрованого в Комунальному підприємстві Київської міської Ради «Київське міське бюро технічної інвентаризації» 09.07.1991 року в реєстровій книзі за № 16449, що також підтверджується Інформаційною довідкою бюро технічної інвентаризації від 27.11.2019 року за № 2034 ПБ - 2019.

Спадкова справа № 51/2018 від 16.01.2018 року відкрита в Одинадцятій Київській державній нотаріальній конторі, що підтверджується Витягом про реєстрацію в спадковому реєстрі від 16.01.2018 року за № 50565359.

У встановлений законодавством строк ОСОБА_2 скористалася своїм правом на прийняття спадщини, з метою її прийняття заяву до Одинадцятої Київської державної нотаріальної контори, де їй стало відомо, що спадкодавець склав заповіт на все належне йому майно на користь ОСОБА_3 , що підтверджується довідковою до Одинадцятої Київської державної нотаріальної контори від 11.12.2019 року за № 9443/02-14.

ОСОБА_2 є особою з інвалідністю третьої групи з дитинства по слуху, довічно, що підтверджується довідкою до акту огляду медико - соціальною експертною комісією Дніпровського району м. Києва від 17.12.2013 року за № 0072644 Серія АВ.

Одинадцятою Київською державною нотаріальною конторою, через відсутність у ОСОБА_2 документів на спадкове майно винесено Постанову про відмову у вчиненні нотаріальної дії державного нотаріуса Тютюн І.М. від 05.12.2019 року за № 9328/02-31.

Відповідно до ч. 1 ст. 1216 ЦК України, спадкуванням є перехід прав та обов`язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця), до інших осіб (спадкоємців).

Згідно зі ст. 1218 ЦК України до складу спадщини входять усі права та обов`язки, що належали спадкодавцеві на момент відкриття спадщини і не припинилися внаслідок його смерті.

На підставі ст.1218 ЦК України після смерті спадкодавця ОСОБА_7 відкрилася спадщина у вигляді вищевказаної частки будинку.

Згідно ч. 1 ст. 1241 ЦК України малолітні, неповнолітні, повнолітні непрацездатні діти спадкодавця, непрацездатна вдова (вдівець) та непрацездатні батьки спадкують, незалежно від змісту заповіту, половину частки, яка належала б кожному з них у разі спадкування за законом (обов`язкова частка).

Відповідно до ст.1261 ЦК України у першу чергу право на спадкування за законом мають діти спадкодавця, у тому числі зачаті за життя спадкодавця та народжені після його смерті, той з подружжя, який його пережив, та батьки.

Як вбачається з матеріалів справи, позивачка належить до спадкоємців за законом 1 черги як померлого, яка набала право на спадкування обов`язкової частки через наявність заповіту.

Встановлено, нотаріус позбавлений можливості видати свідоцтво про право на спадщину позивачці у встановленому законом порядку через відсутність у неї правовстановлюючого документа на спадкове майно.

В п.23 постанови Пленуму Верховного Суду України «Про судову практику у справах про спадкування» від 30.05.2010 року, зазначено, що свідоцтво про право на спадщину видається за письмовою заявою спадкоємців, які прийняли спадщину в порядку, установленому цивільним законодавством. У разі відмови нотаріуса в оформленні права на спадщину особа може звернутися до суду за правилами позовного провадження.

Відповідно до ст. 328 ЦК України право власності набувається на підставах, що не заборонені законом. Право власності вважається набутим правомірно, якщо інше прямо не випливає із закону або незаконність набуття права власності не встановлена судом.

Згідно ч. 1 ст. 392 ЦК України власник майна може пред`явити позов про визнання його права власності, якщо це право оспорюється або не визнається іншою особою, а також у разі втрати ним документа, який засвідчує його право власності.

З урахуванням вищезазначених положень законодавства, оскільки позивачка подааи заяву про прийняття спадщини, згідно положень ч. 1 ст. 1296 ЦК України, має право на отримання свідоцтва про право на спадщину на спадкове майно, але позивачка не має правовстановлюючого документа на спадкове майно, в зв`язку з чим судом достовірно встановлено, що позивач позбавлена іншої можливості захистити свої спадкові права, крім визнання їх права власності в судовому порядку.

Таким чином, суд дійшов висновку про наявність правових підстав для задоволення позову, оскільки позовні вимоги позивачки є обґрунтованими, заснованими на законі, знайшли своє підтвердження в ході судового розгляду, у зв`язку з чим підлягають повному задоволенню.

Враховуючи, що суд дійшов висновку про задоволення позову, то відповідно до ст.158 ЦК України підлягають скасуванню і заходи забезпечення такого позову, прийняті судом за заявою позивача ОСОБА_2 для необхідності виконання останньою після набуття законної сили рішенням, постановленого на користь позивача.

На підставі викладеного, ст.ст.328, 1216, 1216, 1241, 1261 ЦК України, керуючись ст.ст.4, 10, 12, 13, 76-80, 81, 89, 158, 258-259, 263, 264, 265, 268, 273, 354 ЦПК України, -

УХВАЛИВ:

Позов ОСОБА_2 до ОСОБА_3 , треті особи: Одинадцята Київська державна нотаріальна контора, ОСОБА_9 , ОСОБА_10 , ОСОБА_5 про визнання права власності на обов`язкову частку у спадщині - задовольнити повністю.

Визнати за ОСОБА_2 ( ІНФОРМАЦІЯ_4 , зареєстроване місце проживання за адресою: АДРЕСА_3 , РНОКПП НОМЕР_2 ) право власності на 13/100 частини домоволодіння буд. АДРЕСА_1 , що є обов`язковою часткою у спадщині після смерті її батька ОСОБА_7 , померлого ІНФОРМАЦІЯ_1 .

Скасувати арешт, накладений ухвалою Подільського районного суду м. Києва від 25.11.2020 року по заяві про забезпечення позову на 1/3 частини домоволодіння буд. АДРЕСА_1 , що належала ОСОБА_7 .

Заочне рішення може бути переглянуто судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача, протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Учасник справи, якому повне заочне рішення суду не було вручене у день його проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на подання заяви про його перегляд - якщо така заява подана протягом двадцяти днів з дня вручення йому повного заочного рішення суду.

У разі залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення заочне рішення може бути оскаржено в загальному порядку. У цьому разі строк на апеляційне оскарження рішення починає відраховуватися з дати постановлення ухвали про залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення.

Рішення може бути оскаржено позивачем до Київського апеляційного суду шляхом подачі апеляційної скарги безпосередньо до суду апеляційної інстанції протягом 30 днів з дня складання повного судового рішення.

Учасник справи, якому копія повного судового рішення не була вручена в день його складання, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом 30 днів з дня вручення йому копії повного судового рішення.

Заочне рішення набирає законної сили, якщо протягом строків, встановлених ЦПК України, не подані заяви про перегляд заочного рішення або апеляційна скарга. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Повне найменування учасників справи:

Позивач - ОСОБА_2 (зареєстроване місце проживання за адресою: АДРЕСА_3 , РНОКПП НОМЕР_2 );

Відповідач - ОСОБА_3 (зареєстроване місце проживання за адресою: АДРЕСА_1 );

Третя особа -1 - Одинадцята Київська державна нотаріальна контора (місцезнаходження: м. Київ, вул. Маршала Тимошенка, буд. 2-Д);

Третя особа -2 - ОСОБА_4 (зареєстроване місце проживання за адресою: АДРЕСА_4 );

Третя особа -3 - ОСОБА_5 (зареєстроване місце проживання за адресою: АДРЕСА_1 );

Третя особа -4 - ОСОБА_6 (зареєстроване місце проживання за адресою: АДРЕСА_1 ).

Суддя Н. М. Ларіонова