"30" червня 2023 р. Справа № 363/3394/23
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

30 червня 2023 року суддя Вишгородського районного суду Київської області Котлярова І.Ю., розглянувши матеріали цивільної справи за позовом ОСОБА_1 ( АДРЕСА_1 ), в інтересах якого діє адвокат Кирієнко Віра Володимирівна до ОСОБА_2 ( АДРЕСА_1 ), третя особа: Вишгородській відділ державної реєстрації актів цивільного стану у Вишгородському районі Київської області Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Київ) (07301, Київська область, м. Вишгород, вул. Набережна, 6-А) про визнання батьківства,-

ВСТАНОВИВ:

До Вишгородського районного суду Київської області надійшла вказана позовна заява, яку передано судді, для вирішення питання про відкриття провадження у справі.

Згідно з частиною 1 статті 4 ЦПК України, кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів.

Перевіривши позовну заяву та додані до неї документи, суд приходить до висновку, що позовна заява подана з порушенням вимог ЦПК України, тому дані вимоги слід залишити без руху з наступних підстав.

Адвокат Кирієнко В.В., яка діє в інтересах ОСОБА_1 звернувшись до суду із даною позовною заявою просить суд:

визнати, ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , батьком дитини, ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_2 ;

визнати, ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , батьком дитини, ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_3 ;

визнати, ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , батьком дитини, ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_4 ;

визнати, ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , батьком дитини, ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_5 ;

зобов`язати Вишгородський відділ державної реєстрації актів цивільного стану у Вишгородському районі Київської області Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Київ) поновити актовий запит та внести відповідні зміни до актового запису про народження дитини ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , №60 від 16.09.2012 року, зазначивши батьком дитини, громадянина України, ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , та видати нове свідоцтво про народження дитини на ім`я: ОСОБА_7 ;

зобов`язати Вишгородський відділ державної реєстрації актів цивільного стану у Вишгородському районі Київської області Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Київ) поновити актовий запит та внести відповідні зміни до актового запису про народження дитини ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , №94 від 02.07.2014 року, зазначивши батьком дитини, громадянина України, ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , та видати нове свідоцтво про народження дитини на ім`я: ОСОБА_8 ;

зобов`язати Вишгородський відділ державної реєстрації актів цивільного стану у Вишгородському районі Київської області Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Київ) поновити актовий запит та внести відповідні зміни до актового запису про народження дитини ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_4 , №135 від 08.08.2016 року, зазначивши батьком дитини, громадянина України, ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , та видати нове свідоцтво про народження дитини на ім`я: ОСОБА_9 ;

зобов`язати Вишгородський відділ державної реєстрації актів цивільного стану у Вишгородському районі Київської області Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Київ) поновити актовий запит та внести відповідні зміни до актового запису про народження дитини ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_5 , №112 від 02.07.2018 року, зазначивши батьком дитини, громадянина України, ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , та видати нове свідоцтво про народження дитини на ім`я: ОСОБА_10 .

Статтею 175 ЦПК України встановлено вимоги до позовної заяви, а статтею 177 цього Кодексу документи, що додаються до позовної заяви.

Зокрема, відповідно до пунктів 4, 5 частини третьої статті 175 ЦПК України, позовна заява повинна містити: зміст позовних вимог: спосіб (способи) захисту прав або інтересів, передбачений законом чи договором, або інший спосіб (способи) захисту прав та інтересів, який не суперечить закону і який позивач просить суд визначити у рішенні; виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги; зазначення доказів, що підтверджують вказані обставини.

У позовній заяві можуть бути вказані й інші відомості, необхідні для правильного вирішення спору (частина шоста статті 175 ЦПК України).

А згідно із частиною п`ятою статті 177 ЦПК України, позивач зобов`язаний додати до позовної заяви всі наявні в нього докази, що підтверджують обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги (якщо подаються письмові чи електронні докази позивач може додати до позовної заяви копії відповідних доказів).

У пункті 4 Постанови Пленуму Верховного суду від 21 грудня 2007 року вказано, що оскільки розгляд справи провадиться в межах заявлених вимог і на підставі поданих доказів, суди повинні вимагати від осіб, що подали заяву, повного викладення обставин, якими обґрунтовуються дані вимоги, й посилання на засоби їх доказування.

Відповідно до частини першої та другої статті 5 ЦПК України здійснюючи правосуддя, суд захищає права, свободи та інтереси фізичних осіб, права та інтереси юридичних осіб, державні та суспільні інтереси у спосіб, визначений законом або договором. У випадку, якщо закон або договір не визначають ефективного способу захисту порушеного, невизнаного або оспореного права, свободи чи інтересу особи, яка звернулася до суду, суд відповідно до викладеної в позові вимоги такої особи може визначити у своєму рішенні такий спосіб захисту, який не суперечить закону.

Захист цивільних прав це застосування цивільно-правових засобів з метою забезпечення цивільних прав.

Суд може захистити лише порушені, невизнані або оспорювані права, свободи чи інтереси.

В обґрунтування заявлених вимог, зазначено, що починаючи з 2010 року позивач та відповідач спільно проживали однією сім`єю між позивачем та відповідачем склалися стосунки подібні шлюбним (без його реєстрації у встановленому законом порядку), мали спільний побут та за цей час у них народилося 6 (шестеро) дітей від спільних стосунків, двоє з яких у шлюбі, який було укладено 15 квітня 2022 року. Діти, щодо яких позивач просить визнати батьківство, були народжені від спільних стосунків без відповідної реєстрації шлюбу, а реєстрація їх народження здійснювалася за місцем знаходження матері (відповідача) на момент народження дітей. Оскільки позивач набув статус та отримав паспорт громадянина України 13 вересня 2022 року, а уклав шлюб з відповідачем у відповідності до вимог національного законодавства тільки в квітні 2022 року, не мав юридичних підстав звертатися до судів України. Наразі позивач та відповідач спільно з народженими від спільних стосунків проживають разом виховують дітей, проживаючи спільно за адресою: АДРЕСА_1 .

При цьому ознайомившись із змістом позовної заяви, перевіривши долучені докази, судом встановлено, що у позовній заяві не зазначено та до неї не долучено доказів на підтвердження вказаних у позові обставин, які мали місце до укладання шлюбу.

Також слід зазначити, що наявність клопотання про призначення судової генетично-молекулярної експертизи про встановлення батьківства та наявність такого висновку, не є єдиним доказом походження дитини від певної особи, такий факт може бути доведено й іншими доказами (постанови Верховного Суду від 16 травня 2018 року у справі №760/3977/15, від 17 лютого 2021 року у справі №373/2257/18.

Так, предмет доказування під час розгляду позову про визнання батьківства є, зокрема: походження дитини від певної особи (батька або матері); факти, що підтверджують спільне проживання і ведення сумісного господарства батьків до народження дитини, зокрема проживання в одному житловому приміщенні, сумісне харчування, взаємна турбота один про одного, придбання майна для сумісного користування і т.д.; факти участі фактичного батька дитини в його вихованні або утриманні; дитина народжена матір`ю, яка не перебуває у шлюбі, немає спільної заяви батьків, заяви батька або рішення суду і запис про батька дитини в Книзі реєстрації народжень учинено за прізвищем матері, а ім`я та по батькові дитини записано за вказівкою матері (частина перша статті 135 СК України); батьки дитини невідомі і запис про них у Книзі реєстрації народжень учинено за рішенням органу опіки та піклування (частина друга статті 135 СК України).

З долучених до позовної заяви копій свідоцтв про народження дітей, а саме: ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , вбачається, наявність у кожного з них батька ОСОБА_11 , ОСОБА_12 , які є громадянами Російської Федерації, та які можуть заперечувати проти позовних вимог позивача про визнання батьківства.

Враховуючи, що відповідач, яка, будучи громадянкою Російської Федерації, народила вказаних дітей за межами України у 2012 році та у 2014 році, у свідоцтвах про народження вказаних дітей містяться відомості про батька, проте у позовній заяві не зазначено інформації про цих осіб та відсутня інформація, яким чином вчинено такі записи, враховуючи те, що позивач у поданій позовній заяві наголошує на тому, що це його діти. Крім цього, у позовній заяві не зазначено та не надано відомостей на підтвердження того, що відповідач не перебувала у шлюбі з іншими особами у спірний період, які можуть заперечувати батьківство позивача щодо дітей.

Відповідно до статті 65 Закону України «Про міжнародне приватне право» встановлення та оскарження батьківства визначається особистим законом дитини на момент її народження. А згідно із статтею 76 вказаного Закону, суди розглядають будь-які справи з іноземним елементом,якщо у справі про встановлення батьківства позивач має місце проживання в Україні.

Також, варто зазначити, що Розділом ХІ ЦПК визначено порядок провадження у справах за участю іноземних осіб.

Суд зазначає, що завданням цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави (частина перша статті 2 ЦПК України).

Крім цього, відповідно до частини четвертої статті 177 ЦПК України до позовної заяви додаються документи, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, що підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Відповідно до частини третьої статті 6 Закону України «Про судовий збір» у разі коли в позовній заяві об`єднано дві і більше вимог немайнового характеру, судовий збір сплачується за кожну вимогу немайнового характеру.

З прохальної частини позовної заяви встановлено, що позивачем заявлено 8 (вісім) вимог немайнового характеру, в тому числі зобов`язального характеру щодо третьої особи у справі, без будь якого на те обґрунтування.

До позовної заявої долучено квитанції про сплату судового збору у загальному розмірі 8 588, 80 гривень.

Статтею 9 Закону України «Про судовий збір» передбачено, що судовий збір сплачується за місцем розгляду справи та зараховується до спеціального фонду Державного бюджету України. Суд перед відкриттям (порушенням) провадження у справі, прийняттям до розгляду заяв (скарг) перевіряє зарахування судового збору до спеціального фонду Державного бюджету України.

Проте, при перевірці зарахування судового збору до спеціального фонду Державного бюджету України, відповідно до вимог статті 9 Закону України «Про судовий збір» виявлено, що станом на 30 червня 2023 року судовий збір, сплачений позивачем 29 березня 2023 року у розмірі 4294,40 грн. та 17.04.2023 року у розмірі 4294,40 грн., не зараховано до зазначеного фонду.

Враховуючи викладене, суд дійшов висновку, що позовна заява подана з недотриманням вимог, встановлених статями 175, 177 ЦПК України, які є імперативними нормами закону та мають вичерпний перелік вимог щодо належного оформлення позовної заяви.

У відповідності до частини 1 ст. 185 ЦПК України, суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175 і 177 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

Відтак, позивачу необхідно усунути зазначені недоліки протягом десяти днів з дня одержання копії ухвали, шляхом подання до суду нової позовної заяви із виконанням усіх вимог, зазначених у ст. 175, 177 ЦПК України та в ухвалі суду.

Якщо позивач відповідно до ухвали суду у встановлений строк виконає вимоги, визначені в ухвалі суду, позовна заява вважається поданою в день первісного її подання до суду. Якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, заява вважається неподаною і повертається позивачеві, що встановлено положеннями частини 3 ст. 185 ЦПК України.

На підставі викладеного, керуючись ст. ст. 175-177, 184, 185 Цивільного процесуального кодексу України, суддя, -

УХВАЛИВ:

Позовну заяву ОСОБА_1 ( АДРЕСА_1 ), в інтересах якого діє адвокат Кирієнко Віра Володимирівна до ОСОБА_2 ( АДРЕСА_1 ), третя особа: Вишгородській відділ державної реєстрації актів цивільного стану у Вишгородському районі Київської області Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Київ) (07301, Київська область, м. Вишгород, вул. Набережна, 6-А) про визнання батьківства залишити без руху, надавши заявнику строк у десять днів, з дня отримання копії ухвали, для усунення зазначених недоліків.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя І.Ю. Котлярова