Справа № 932/3570/23
Провадження №2-з/932/17/23
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

13 квітня 2023 року м. Дніпро

Суддя Бабушкінського районного суду м. Дніпропетровська Овчиннікова О.С., розглянувши заяву представника позивача ОСОБА_1 про забезпечення позову у цивільній справі за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю «УКРМЕДІАСНАБ» до фізичної особи-підприємця ОСОБА_2 , третя особа, яка не заявляє самостійних позовних вимог щодо предмету позову, ОСОБА_3 , про стягнення матеріальної шкоди, завданої внаслідок ДТП,

ВСТАНОВИВ:

12.03.2023 року до Бабушкінського районного суду м. Дніпропетровська надійшов цивільний позов Товариства з обмеженою відповідальністю «УКРМЕДІАСНАБ» до фізичної особи-підприємця ОСОБА_2 , третя особа, яка не заявляє самостійних позовних вимог щодо предмету позову, ОСОБА_3 , про стягнення матеріальної шкоди, завданої внаслідок ДТП. Вимоги позивача обґрунтовані тим, що внаслідок скоєння водієм автомобіля MAN L200, д.н.з. НОМЕР_1 , належного на праві власності відповідачу фізичній особи - підприємцю ОСОБА_2 , дорожньо-транспортної пригоди автомобілю позивача KIA RIO, державний номерний знак НОМЕР_2 , було завдано пошкоджень, і матеріальний збиток, завданий власникові останнього, складає відповідно до Звіту про оцінку вартості матеріального збитку, 389580,62 грн. вартості відновлювального ремонту.

Оскільки страховою компанією було виплачено позивачеві 129000,00 грн., останній звернувся до суду з даним позовом і просить стягнути з відповідача 260580,62 грн. різниці між оціночною вартістю відновлювального ремонту та сумою страхової виплати та судових витрат в загальному розмірі 285830,89 гривень.

Позов обґрунтований завданням водієм відповідача шкоди позивачу на спірну суму, заподіяної в результаті порушення водієм відповідача правил дорожнього руху (далі - ПДР) при здійсненні ним підприємницької діяльності з перевезення вантажу та вчиненням тим дорожньо-транспортної пригоди (далі - ДТП), внаслідок якої транспортний засіб KIA RIO, державний номерний знак НОМЕР_2 , пошкоджений.

Одночасно з поданням позову представником подано заяву про забезпечення позову шляхом накладення арешту на грошові кошти відповідача ФОП ОСОБА_2 , що знаходяться на будь-яких банківських рахунках ОСОБА_2 в межах розміру позовних вимог. Невжиття заходів забезпечення позову у вигляді накладення арешту на грошові кошти може мати наслідком невиконання чи утруднення виконання майбутнього рішення суду. Позивач вважає, що існує реальна загроза невиконання судового рішення, а обраний ним спосіб забезпечення позову є співмірним із позовними вимогами.

Розглянувши заяву про забезпечення позову, дослідивши матеріали цивільної справи, суд приходить до висновку про залишення заяви без задоволення з огляду на таке:

Відповідно до ч. ч. 1, 3-7 ст. 153 ЦПК України заява про забезпечення позову розглядається судом не пізніше двох днів з дня її надходження без повідомлення учасників справи (учасників третейського (арбітражного) розгляду). Залежно від обставин справи суд може забезпечити позов повністю або частково. Про забезпечення позову або про відмову у забезпеченні позову суд постановляє ухвалу. В ухвалі про забезпечення позову суд зазначає вид забезпечення позову і підстави його обрання та вирішує питання зустрічного забезпечення.

Згідно до ч. 2 ст. 149 ЦПК України, забезпечення позову допускається як до пред`явлення позову, так і на будь-якій стадії розгляду справи, якщо невжиття таких заходів може істотно ускладнити чи унеможливити виконання рішення суду або ефективний захист, або поновлення порушених чи оспорюваних прав або інтересів позивача, за захистом яких він звернувся або має намір звернутися до суду.

Відповідно до ст. 151 ЦПК України суд на прохання осіб, які беруть участь у справі, може вжити заходи забезпечення позову. У заяві про забезпечення позову повинно бути зазначено: причини, у зв`язку з якими потрібно забезпечити позов, вид забезпечення позову, який належить застосувати, з обґрунтування його необхідності, інші відомості, потрібні для забезпечення позову.

Згідно з ст. 152 ЦПК України позов забезпечується: накладенням арешту на майно або грошові кошти, забороною вчиняти певні дії, встановленням обов`язку вчинити певні дії, забороною іншим особам здійснювати платежі або передавати майно відповідачеві чи виконувати щодо нього інші зобов`язання, зупиненням продажу описаного майна, зупиненням стягнення на підставі виконавчого документа, який оскаржується боржником у судовому порядку, передачею речі, яка є предметом спору, на зберігання іншим особам.

Відповідно до Постанови Пленуму Верховного Суду України за № 9 від 22.12.2006 «Про практику застосування судами цивільного процесуального законодавства при розгляді заяв про забезпечення позову» суд, при розгляді заяви про забезпечення позову, повинен з`ясувати характер спору, що виник між сторонами, а також відповідність виду забезпечення позову, який просить застосувати особа, котра звернулась з такою заявою, позовним вимогам.

Забезпечення позову - це сукупність встановлених законом заходів, що вживаються судом за клопотанням осіб, які беруть участь у справі, якщо існує ймовірність невиконання судового рішення у майбутньому або виникнення складнощів під час його виконання.

Тобто, вжиття заходів забезпечення позову є заходом забезпечення в майбутньому виконання судового рішення.

Ухвалою Бабушкінського районного суду м. Дніпропетровська від 13.04.2023 року за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю «УКРМЕДІАСНАБ» до фізичної особи-підприємця ОСОБА_2 , третя особа, яка не заявляє самостійних позовних вимог щодо предмету позову, ОСОБА_3 , про стягнення матеріальної шкоди, завданої внаслідок ДТП, на підставі п. 1 ч. 1 ст. 186 ЦПК України відмовлено у відкритті провадження у зв`язку з тим, що справа не підлягає розгляду в порядку цивільного судочинства, роз`яснено порядок звернення в порядку господарського судочинства.

У постанові Верховного Суду у складі колегії суддів Другої судової палати Касаційного цивільного суду від 03 липня 2019 року у справі № 331/1255/17 (провадження № 61-11180св18) зазначено, що «забезпечення позову по суті це обмеження суб`єктивних прав, свобод та інтересів відповідача з метою реалізації в майбутньому актів правосуддя й задоволених вимог позивача. Метою забезпечення позову є вжиття судом, у провадженні якого знаходиться справа, заходів щодо охорони матеріально-правових інтересів позивача від можливих недобросовісних дій із боку відповідача з тим, щоб забезпечити позивачу реальне та ефективного виконання судового рішення, якщо воно буде прийняте на користь позивача, в тому числі задля попередження потенційних труднощів у подальшому виконанні такого рішення».

З матеріалівсправи вбачається, що ТОВ «УКРМЕДІАСНАБ» не набув статусу позивача у даній справі. Процесуальний ж інститут забезпечення позову покликаний, як вбачається із наведених норм закону та їх роз`яснень судом касаційної інстанції, захистити інтереси саме позивача.

З огляду на відмову у відкритті провадження по даній цивільній справі, суд вважає за необхідне відмовити в задоволенні заяви про забезпечення позову шляхом накладення арешту на грошові кошти ФОП ОСОБА_2 .

На підставі викладеного та керуючись вимогами ст. ст. 149-154, 157, 353 ЦПК України, суд

УХВАЛИВ:

Заяву представника позивача ОСОБА_1 про забезпечення позову у цивільній справі за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю «УКРМЕДІАСНАБ» до фізичної особи-підприємця ОСОБА_2 , третя особа, яка не заявляє самостійних позовних вимог щодо предмету позову, ОСОБА_3 , про стягнення матеріальної шкоди, завданої внаслідок ДТП- залишити без задоволення.

Апеляційна скарга на ухвалу суду подається протягом п`ятнадцяти днів з дня отримання копії ухвали до Дніпровського апеляційного суду.

Суддя О.С. Овчиннікова