Справа № 185/4902/23
Провадження № 2/185/2036/23
У Х В А Л А

14 квітня 2023 року суддя Павлоградського міськрайонного суду Дніпропетровської області Болдирєва У.М., ознайомившись із позовною заявою Приватного акціонерного товариства «ДТЕК Павлоградвугілля» до Державної установи «Український науково-дослідний інститут промислової медицини», Головного управління Держпраці у Дніпропетровській області, Комунального некомерційного підприємства «Центр первинної медико-санітарної допомоги м.Павлограда» Павлоградської міської ради, Управління виконавчої дирекції фонду соціального страхування України в Дніпропетровській області, ОСОБА_1 про скасування акту розслідування причин виникнення хронічного професійного захворювання (отруєння) від 14 липня 2020 року за формою П-4,

В С Т А Н О В И В:

10 квітня 2023 року надійшла позовна заява Приватного акціонерного товариства «ДТЕК Павлоградвугілля» до Державної установи «Український науково-дослідний інститут промислової медицини», Головного управління Держпраці у Дніпропетровській області, Комунального некомерційного підприємства «Центр первинної медико-санітарної допомоги м.Павлограда» Павлоградської міської ради, Управління виконавчої дирекції фонду соціального страхування України в Дніпропетровській області, ОСОБА_1 про скасування акту розслідування причин виникнення хронічного професійного захворювання (отруєння) від 14 липня 2020 року за формою П-4.

13 квітня 2023 року здійснено автоматизований розподіл судової справи між суддями.

Позивач просить визнати незаконним та скасувати акт розслідування причин виникнення хронічного професійного захворювання (отруєння) ОСОБА_1 від 14 липня 2020 року за формою П-4, затверджений т.в.о начальника Головного управління Держпраці в Дніпропетровській області.

Позивач посилається на те, що спірний акт складений з істотними порушеннями вимог Порядку розслідувань та обліку нещасних випадків, професійних захворювань та аварій на виробництві, затвердженого постановою КМУ від 17 квітня 2019 року № 337, а відомості, викладені в акті, не відповідають дійсності.

Позов пред`явлено до кількох співвідповідачів:

-ДУ «Український науково-дослідний інститут промислової медицини», Дніпропетровська область, місто Кривий Ріг, вулиця Виноградова, 40,

-Головного управління Держпраці у Дніпропетровській області, місто Дніпро, вулиця Казакова, 1д.

-КНП «Центр первинної медико-санітарної допомоги м.Павлограда» ПМР, Дніпропетровська область, місто Павлоград, вулиця Маяковського, 22,

-УВД ФСС в Дніпропетровській область, місто Дніпро, проспект Дмитра Яворницького, 93,

- ОСОБА_1 , АДРЕСА_1 .

Позовну заяву подано до Павлоградського міськрайонного суду Дніпропетровської області за місцем проживання (місцезнаходженням) співвідповідачів ОСОБА_1 та КНП «Центр первинної медико-санітарної допомоги м.Павлограда» ПМР.

За змістом статті 50 ЦПК України, участь у справі кількох відповідачів (процесуальна співучасть) допускається, якщо:

1)предметом спору є спільні права чи обов`язки кількох відповідачів,

2)права та обов`язки кількох відповідачів виникли з однієї підстави,

3)предметом спору є однорідні права і обов`язки.

У даному випадку співвідповідачі ОСОБА_1 , КНП «Центр первинної медико-санітарної допомоги м.Павлограда» ПМР та ГУ Держпраці у Дніпропетровській області не мають спільних прав чи обов`язків, позовні вимоги обґрунтовані наявністю порушень з боку ГУ Держпраці у Дніпропетровській області при складенні акту розслідування причин виникнення хронічного професійного захворювання (отруєння).

При цьому позивач не посилається на наявність будь-яких порушень з боку співвідповідачів ОСОБА_1 , КНП «Центр первинної медико-санітарної допомоги м.Павлограда» ПМР при складанні спірного акту.

Позивач зазначає, що під час проведення розслідування випадку професійного захворювання ОСОБА_1 комісією з розслідування не було виконано вимоги Порядку № 337, зокрема: не було вивчено приписи органів державного нагляду за охороною праці, інструкції з охорони праці працівника, заключні акти періодичних медичних оглядів, накази та розпорядження адміністрації ПрАТ «ДТЕК Павлоградвугілля» щодо забезпечення працівників засобами індивідуального захисту, що не дає змоги визначити основні умови, обставини і причини виникнення професійного захворювання і унеможливлює виконання пунктів 81-82, 86, 98 Порядку № 337.

Також позивач посилається на те, що у матеріалах розслідування відсутня «Програма розслідування причин виникнення професійного захворювання», тобто не було розподілено функції між членами комісії, що свідчить про формальне розслідування професійного захворювання, також не було проведено розслідування обставин і причин виникнення профзахворювання, не проведено засідань у роботі комісії.

Тобто позивачем фактично оскаржується акт, складений та затверджений відповідачем ГУ Держпраці у Дніпропетровській області у межах своїх повноважень. Тому належним відповідачем у справі є Головне управління Держпраці у Дніпропетровській області і саме за місцезнаходженням цієї юридичної особи має визначатися підсудність справи.

Співвідповідачі ОСОБА_1 та КНП «Центр первинної медико-санітарної допомоги м.Павлограда» ПМР не є уповноваженими особами на складання оскаржуваного акту і не можуть нести будь-яку відповідальність за неправомірні дії службових осіб при складанні цього акту. У справі про визнання незаконним та скасування акту розслідування причин виникнення хронічного професійного захворювання ОСОБА_1 , відносно якого складений оскаржуваний акт, має бути не співвідповідачем, а третьою особою, на права та обов`язки якої може вплинути рішення суду. Щодо співвідповідача КНП «Центр первинної медико-санітарної допомоги м.Павлограда» ПМР взагалі невідомо, на які права чи обов`язки цієї юридичної особи і яким чином може вплинути рішення суду у справі про скасування акту за формою П-4.

Тому суд приходить до висновку, що позивачем безпідставно залучено ОСОБА_1 та КНП «Центр первинної медико-санітарної допомоги м.Павлограда» ПМР як співвідповідачів з метою зміни підсудності справи.

Відповідно до положень статті 44 ЦПК України, учасники судового процесу та їхні представники повинні добросовісно користуватися процесуальними правами; зловживання процесуальними правами не допускається.

Суд зобов`язаний вживати заходів для запобігання зловживанню процесуальними правами. У випадку зловживання процесуальними правами учасником судового процесу суд застосовує до нього заходи, визначені цим Кодексом.

Залежно від конкретних обставин суд може визнати зловживанням процесуальними правами дії, що суперечать завданню цивільного судочинства, зокрема: необґрунтоване або штучне об`єднання позовних вимог з метою зміни підсудності справи або завідомо безпідставне залучення особи як відповідача (співвідповідача) з тією самою метою.

Якщо подання скарги, заяви, клопотання визнається зловживанням процесуальними правами, суд з урахуванням обставин справи має право залишити без розгляду або повернути скаргу, заяву, клопотання.

Залучення ОСОБА_1 та КНП «Центр первинної медико-санітарної допомоги м.Павлограда» ПМР як співвідповідачів у позові до ГУ Держпраці у Дніпропетровській області про скасування акту розслідування причин виникнення хронічного професійного захворювання суд визнає зловживанням процесуальними правами, тому позовна заява підлягає поверненню.

Керуючись частиною 3 статті 44 ЦПК України, суд

У Х В А Л И В:

Повернути позовну заяву Приватного акціонерного товариства «ДТЕК Павлоградвугілля» до Державної установи «Український науково-дослідний інститут промислової медицини», Головного управління Держпраці у Дніпропетровській області, Комунального некомерційного підприємства «Центр первинної медико-санітарної допомоги м.Павлограда» Павлоградської міської ради, Управління виконавчої дирекції фонду соціального страхування України в Дніпропетровській області, ОСОБА_1 про скасування акту розслідування причин виникнення хронічного професійного захворювання (отруєння) від 14 липня 2020 року за формою П-4.

Ухвала набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

Ухвала може бути оскаржена до Дніпровського апеляційного суду протягом п`ятнадцяти днів з дня її складення. Учасник справи, якому ухвала суду не була вручена в день її складення має право на поновлення строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Суддя У.М. Болдирєва