ДАРНИЦЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД М.КИЄВА
провадження № 2/753/454/23
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"17" квітня 2023 р. Дарницький районний суд міста Києва у складі судді Гусак О.С., розглянувши матеріали позовної заяви ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу,

в с т а н о в и в:

у листопаді 2022 року позивач звернулась до Дарницького районного суду м. Києва з позовом до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу.

Відповідно до протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями позов передано судді Гусак О.С.

Згідно ст.186 ЦПК України, до відкриття провадження у справі суддя після одержання позовної заяви з`ясовує, чи відповідає позовна заява вимогам, встановленим ст.186 ЦПК, чи підсудна справа даному суду, чи немає інших підстав для повернення позовної заяви або відмови у відкритті провадження в цивільній справі, встановлених цим Кодексом.

Відповідно до вимог ч.1 ст.27 ЦПК України позови до фізичної особи пред`являються в суд за зареєстрованим у встановленому законом порядку місцем її проживання або перебування, якщо інше не передбачено законом.

Частиною 2 ст. 28 ЦПК України передбачено, що позови про розірвання шлюбу можуть пред`являтися за зареєстрованим місцем проживання чи перебування позивача також у разі, якщо на його утриманні є малолітні або неповнолітні діти або якщо він не може за станом здоров`я чи з інших поважних причин виїхати до місця проживання відповідача. За домовленістю подружжя справа може розглядатися за зареєстрованим місцем проживання чи перебування будь-кого з них.

У позовній заяві позивач зазначила, що місцем її реєстрації є - АДРЕСА_1 .

Місце перебування зазначила - АДРЕСА_2 , однак в матеріалах справи відсутня довідка внутрішньо переміщенної особи, яка б підтверджувала вказану інформацію.

Підстав, які б згідно ст. 28 ЦПК України дозволили позивачу обирати підсудність справи для розгляду в Дарницькому районному суді міста Києва з урахуванням спору, який виник у сторін, суд не встановив.

Разом з тим, позивач в своєму позові вказала, що останнє відоме місце перебування відповідача: АДРЕСА_3 .

Згідно із відомостями електронного реєстру територіальної громади м. Києва «ГІОЦ/КМДА», відповідач ОСОБА_2 не значиться зареєстрованим за адресою: АДРЕСА_3 .

Ухвалою від 24 січня 2023 року витребувано від Державної міграційної служби України наявну інформацію щодо останнього зареєстрованого місця проживання/перебування, фактичного або повідомленого: ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_1 ; РНОКПП НОМЕР_1 ; паспорт НОМЕР_2 виданий Центральним РВ Сімферопольського МУГУ МВ України в Криму 28 травня 1996 року.

Як вбачається з інформації наданої Департаментом з питань громадянства, паспортизації та реєстрації Державної міграційної служби України, місцем проживання відповідача ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , станом на 31 жовтня 2013 року, значиться за адресою: АДРЕСА_4 .

Відповідно до ч.1 ст. 12 Закону України «Про забезпечення прав і свобод громадян та правовий режим на тимчасово окупованій території України» у зв`язку з неможливістю здійснювати правосуддя судами Автономної Республіки Крим та міста Севастополя на тимчасово окупованих територіях, змінена територіальна підсудність судових справ, підсудних розташованим на території Автономної Республіки Крим та міста Севастополя судам, та забезпечено розгляд цивільних справ, підсудних місцевим загальним судам, розташованим на території Автономної Республіки Крим та міста Севастополя, - місцевими загальними судами міста Києва, що визначаються Апеляційним судом міста Києва.

Дарницькому районному суду міста Києва не підсудна дана позовна заява та з огляду на вищевикладене суд приходить до висновку про наявність підстав щодо передання вказаної цивільної справи до Київського апеляційного суду для визначення підсудності та забезпечення розгляду цивільної справи.

Керуючись ст.ст.27, 28, 31, 32 ЦПК України, ст. 12 Закону України «Про забезпечення прав і свобод громадян та правовий режим на тимчасово окупованій території України», суддя,

п о с т а н о в и в:

позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбупередати до Київського апеляційного суду для визначення підсудності та забезпечення розгляду цивільної справи.

Ухвалу може бути оскаржено безпосередньо до Київського апеляційного суду протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення. У разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Учасник справи, якому повне ухвала суду не була вручена у день її проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Суддя О.С. Гусак