1Справа № 335/5861/23 2/335/2260/2023
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

03 липня 2023 року м.Запоріжжя

Суддя Орджонікідзевського районного суду м. Запоріжжя Гашук К.В., ознайомившись із матеріалами позовної заяви ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу,-

ВСТАНОВИВ:

ОСОБА_1 звернулась до Орджонікідзевського районного суду м. Запоріжжя з позовною заявою до ОСОБА_2 , у якій просить розірвати шлюб між нею та ОСОБА_2 , зареєстрований 10.12.2013 відділом державної реєстрації актів цивільного стану реєстраційної служби Пологівського районного управління юстиції у Запорізькій області, актовий запис №44.

Одночасно з позовною заявою ОСОБА_1 подала клопотання про відстрочення сплати судового збору, у якому просила відстрочити їй сплату судового збору за вказаним позовом, та у разі ухвалення рішення на її користь, присудити сплату судових витрат відповідачу по справі.

В обґрунтування клопотання про відстрочення сплати судового збору заначено, що у зв`язку із війною вона з донькою були вимушені виїхати із с. Пологи, Пологівського району, Запорізької області до Полтавської області для безпечного проживання. Вона та її донька є внутрішньо переміщеними особами, і на даний час вона не має можливості влаштуватися на роботу. Також, вона самостійно забезпечує доньку. Вказала, що витрати по оплаті судового збору для неї надзвичайно високі, і ще більше ускладнять її матеріальне становище.

Вирішуючи питання про відкриття провадження та клопотання позивача про відстрочення сплати судового збору, суддя доходить наступного висновку.

Відповідно до ч. 2 ст. 133 ЦПК України розмір судового збору, порядок його сплати, повернення і звільнення від сплати встановлюються законом.

Відповідно до ст. 136 ЦПК України суд, враховуючи майновий стан сторони, може своєю ухвалою відстрочити або розстрочити сплату судового збору на визначений строк, зменшити розмір належних до оплати судових витрат або звільнити від їх оплати повністю.

Статтею 8 Закону України «Про судовий збір» визначено, що враховуючи майновий стан сторони, суд може своєю ухвалою за її клопотанням відстрочити або розстрочити сплату судового збору на певний строк, але не довше ніж до ухвалення судового рішення у справі за таких умов: розмір судового збору перевищує 5 відсотків розміру річного доходу позивача - фізичної особи за попередній календарний рік; або позивачами є: військовослужбовці; батьки, які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину з інвалідністю, якщо інший з батьків ухиляється від сплати аліментів; одинокі матері (батьки), які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину з інвалідністю; члени малозабезпеченої чи багатодітної сім`ї; особа, яка діє в інтересах малолітніх чи неповнолітніх осіб та осіб, які визнані судом недієздатними чи дієздатність яких обмежена; або предметом позову є захист соціальних, трудових, сімейних, житлових прав, відшкодування шкоди здоров`ю.

При цьому, визначення майнового стану сторони є оціночним та залежить від доказів якими обґрунтовується рівень майнового стану сторони. Такі докази повинна надати сторона, яка заявляє відповідне клопотання.

Вирішуючи питання про відстрочення сплати судового збору суд повинен врахувати те, що якщо при сплаті необхідних судових витрат середньомісячний дохід особи буде меншим від рівня прожиткового мінімуму, встановленого законом для відповідної категорії осіб, тоді в суду є підстави для застосування заходів щодо зменшення, звільнення, розстрочення або відстрочення сплати судового збору.

Приписами ст. 129 Конституції України однією із засад судочинства визначено рівність усіх учасників судового процесу перед законом і судом.

У розумінні приписів ст. 8 Закону України «Про судовий збір» відстрочення, розстрочення сплати судового збору, зменшення його розміру або звільнення від його сплати може мати місце за наявності виключних обставин. При цьому, позивач повинен довести існування передбачених законом підстав.

В обґрунтування клопотання про відстрочення сплати судового збору позивач заначила, що розмір судового збору є для неї обтяжливим, оскільки вона є внутрішньо переміщеною особою, на даний час не працює та самостійно забезпечує дитину.

Разом з тим, на підтвердження свого матеріального стану, який, як зазначає позивач не дозволяє їй сплатити судовий збір за подання даного позову, позивачем не надано жодного належного та допустимого доказу. Позивачем взагалі не надано відомостей про розмір її доходів у 2023 році.

Крім того, у своєму клопотанні позивач зазначила, що вона самостійно матеріально забезпечує доньку.

Разом з тим, до позовної заяви позивачем долучено копію судового наказу, з якого убачається, що з відповідача у справі на користь позивача на утримання їх спільної доньки стягуються аліменти, а відтак доводи позивача про те, що вона самостійно забезпечує доньку є неспроможними.

Враховуючи вищевикладене, оцінивши повідомлені позивачем обставини та надані докази, суддя вважає, що позивач не надала належних та допустимих доказів на підтвердження її скрутного майнового стану, який позбавляє можливості сплатити судовий збір за подання даного позову до суду.

Відтак, клопотання позивача про відстрочення сплати судового збору задоволенню не підлягає.

Відповідно до ч. 4 ст. 177 ЦПК України до позовної заяви додаються документи, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, що підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Згідно із ч. 1, п. 3 ч. 2 ст. 4 Закону України «Про судовий збір» судовий збір за подання до суду позовної заяви про розірвання шлюбу сплачується у розмірі 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява подається до суду,

Тобто, за подання до суду позовної заяви про розірвання шлюбу у 2023 році позивач повинна сплатити судовий збір у розмірі 1073,60 грн. (2684 грн. Х 0,4).

Таким чином, враховуючи, що суддя дійшла до висновку про відмову в задоволенні клопотання позивача про відстрочення сплати судового збору, позивачу необхідно подати до суду документи про сплату судового збору у розмірі 1073,60 гривні.

Згідно із ст. 185 ЦПК України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175 і 177 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху, в якій зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

Зважаючи на зазначені недоліки позовної заяви її необхідно залишити без руху, а позивачу надати строк для їх усунення, шляхом сплати судового збору та надання суду документів, що підтверджують сплату судового збору.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст.175, 177, 185, 259-261 ЦПК України, -

УХВАЛИВ:

У задоволенні клопотання ОСОБА_1 про відстрочення сплати судового збору - відмовити.

Позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу залишити без руху, надавши позивачу строк десять днів з дня отримання копії даної ухвали, для усунення недоліків позовної заяви.

Роз`яснити позивачу, що в разі не усунення недоліків у зазначений вище строк заява буде вважатися неподаною та повернута, що не позбавляє права повторного звернення до суду.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя: К.В. Гашук