УХВАЛА

про відмову у задоволенні клопотання

про розгляд справи з викликом сторін

03 липня 2023 року Солом`янський районний суд міста Києва в складі судді

Зуєвич Л.Л., розглянувши заяву позивача про розгляд справи в судовому засіданні з повідомленням (викликом) сторін, подану у цивільній справі за позовом ОСОБА_1 /далі - ОСОБА_1 / (РНОКПП: НОМЕР_1 ; адреса: АДРЕСА_1 ; адреса представника: АДРЕСА_2 ) до ОСОБА_2 /далі - ОСОБА_2 / (адреса реєстрації: АДРЕСА_1 ; адреса, вказана позивачем: АДРЕСА_3 ), треті особи: ОСОБА_3 /далі - ОСОБА_3 / (РНОКПП: НОМЕР_2 ; адреса: АДРЕСА_1 ), ОСОБА_4 /далі - ОСОБА_4 / ( ІНФОРМАЦІЯ_1 , адреса: АДРЕСА_1 ), в інтересах якого діє ОСОБА_3 , про визнання особи такою, що втратила право користування жилим приміщенням,

В С Т А Н О В И В:

Рух справи

27.09.2022 до Солом`янського районного суду міста Києва надійшла вказана позовна заява, датована 26.09.2022, за підписом представника позивача - адвоката Новак Н.Ю. (діє на підставі ордеру), в якій ставиться питання про визнання ОСОБА_2 таким, що втратив право користування житловим приміщенням за адресою: АДРЕСА_4 .

Протоколом автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 28.09.2022 для розгляду зазначеної позовної заяви визначено суддю Зуєвич Л.Л. Фактично матеріали позову передано судді по реєстру 03.10.2022.

Ухвалою Солом`янського районного суду міста Києва від 07.10.2022 вказаний позов прийнято до розгляду в порядку спрощеного позовного провадження без виклику сторін (у письмовому провадженні).

Вказана ухвала суду разом з копією позову та доданих до нього документів направлялась на адресу реєстрацію позивача ( АДРЕСА_4 ), а також на адресу проживання відповідача, вказану позивачем ( АДРЕСА_3 ), проте відповідні конверти були повернуті до суду відділом поштового зв`язку з поміткою «за закінченням терміну зберігання».

У постанові Великої Палати Верховного Суду від 10.04.2019 у справі № 461/10610/13-ц (провадження № 14-108 цс 19) вказано: «повернення повістки про виклик до суду з вказівкою причини повернення «за закінченням терміну зберігання» чи «інші причини, що не дали змоги виконати обов`язки щодо пересилання поштового відправлення» не є доказом належного інформування позичальника про час і місце розгляду справи (близький за змістом висновок викладений у пункті 31 постанови Верховного Суду у складі колегії суддів Другої судової палати Касаційного цивільного суду від 20 червня 2018 року у справі № 127/2871/16-ц, у пунктах 47-48 постанови Великої Палати Верховного Суду у справі № 752/11896/17 від 12 грудня 2018 року). Тому Велика Палата Верховного Суду вважає, що апеляційний суд не виконав належно зазначений процесуальний обов`язок з інформування позичальника».

У постанові Великої Палати Верховного Суду від 20.11.2019 у справі № 289/2207/17 (провадження № 14-506цс19) зазначено: «розгляд справи за відсутності учасника, щодо якого немає відомостей про його повідомлення про дату, час і місце судового засідання, є порушенням статті 6 Конвенції про права особи на справедливий судовий розгляд та статей 8, 128-130, 372 ЦПК України, які передбачають, що ніхто не може бути позбавлений права на інформацію про дату, час і місце розгляду справи, врегульовують порядок повідомлення учасників справи про дату судового засідання та наслідки неявки в судове засідання.

Крім того, у пункті 26 рішення ЄСПЛ від 15 травня 2008 року у справі «Надточій проти України» (заява № 7460/03) зазначено, що принцип рівності сторін - один із складників ширшої концепції справедливого судового розгляду - передбачає, що кожна сторона повинна мати розумну можливість представляти свою сторону в умовах, які не ставлять її в суттєво менш сприятливе становище в порівнянні з опонентом».

З метою дотримання таких основних засад цивільного судочинства як рівність та змагальність (п.п. 2, 4 ч. 3 ст. 2, ст.ст. 6, 12 Цивільного процесуального кодексу України /далі - ЦПК України), вживаючи всіх залежних від суду заходів задля належного повідомлення відповідача про існування даного судового провадження, судом розміщено оголошення для відповідача на сайті судової влади, а також зроблено телефонограму суду на номер телефона відповідача, вказаний у позові.

30.06.2023 до суду надійшло клопотання представника відповідача про ознайомлення з матеріалами справи, в якому вказується, що про існування даної справи відповідачу стало відомо з телефонної розмови з секретарем суду.

За обставин відсутності до 30.06.2023 відомостей про обізнаність відповідача щодо існування даного судового провадження, рішення у справі прийнято не було.

Щодо заяви про розгляд справи з викликом сторін

17.04.2023 до суду надійшла заява за підписом представника позивача від 15.04.2023 № 04/09 про надання матеріалів справи для ознайомлення, видачу копії ухвали суду від 07.10.2022 в якому також ставиться питання про розгляд справи в судовому засіданні з повідомленням (викликом) сторін.

24.04.2023 до суду надійшла заява за підписом представника позивача від 22.04.2023 № 04/19 в якій ставиться питання про розгляд даної справи в судовому засіданні з повідомленнями (викликом) сторін. В обґрунтування такого клопотання заявник посилається на приписи ст. 279 ЦПК України.

Мотиви суду

Суд враховує, що відповідно до ч. 1 ст. 279 ЦПК України, розгляд справи у порядку спрощеного позовного провадження здійснюється судом за правилами, встановленими цим Кодексом для розгляду справи в порядку загального позовного провадження, з особливостями, визначеними у главі 10 ЦПК України.

Згідно з ч.ч. 5, 7 ст. 279 ЦПК України суд розглядає справу в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін за наявними у справі матеріалами, за відсутності клопотання будь-якої зі сторін про інше. За клопотанням однієї із сторін або з власної ініціативи суду розгляд справи проводиться в судовому засіданні з повідомленням (викликом) сторін. Клопотання про розгляд справи у судовому засіданні з повідомленням сторін відповідач має подати в строк для подання відзиву, а позивач - разом з позовом або не пізніше п`яти днів з дня отримання відзиву.

Відповідно до ч. 6 ст. 279 ЦПК України суд може відмовити в задоволенні клопотання сторони про розгляд справи в судовому засіданні з повідомленням сторін за одночасного існування таких умов:

1) предметом позову є стягнення грошової суми, розмір якої не перевищує ста розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб;

2) характер спірних правовідносин та предмет доказування у справі не вимагають проведення судового засідання з повідомленням сторін для повного та всебічного встановлення обставин справи.

За змістом ч.ч. 1, 2 ст. 174 ЦПК України при розгляді справи судом у порядку позовного провадження учасники справи викладають письмово свої вимоги, заперечення, аргументи, пояснення та міркування щодо предмета спору виключно у заявах по суті справи, визначених цим Кодексом. Заявами по суті справи є: позовна заява; відзив на позовну заяву (відзив); відповідь на відзив; заперечення; пояснення третьої особи щодо позову або відзиву.

Суд наголошує, що спрощене провадження, як з викликом, так і без виклику сторін спрямоване на всебічний, повний та об`єктивний розгляд справи з дослідженням всіх наданих сторонами доказів, вивченням всіх заяв сторін по суті справи, тобто спрощене провадження без виклику сторін не є провадженням в якому розглядаються безспірні вимоги.

Сторони не позбавлені можливості викласти свої доводи, аргументи, міркування, заперечення у письмових заявах по суті справи, надавати суду свої докази на спростування взаємних вимог та заперечень у строки визначені судом або законом, та в повній мірі користується правами, передбаченими ЦПК України.

Усі наявні у сторін докази безперешкодно можуть бути надані ними суду в межах розгляду справи за правилами спрощеного позовного провадження без виклику сторін (письмовому провадженні).

Предмет спору, характер спірних правовідносин та предмет доказування у даній справі не вимагають проведення судового засідання з повідомленням сторін для повного та всебічного встановлення обставин справи.

Бажання сторони у справі викласти під час публічних слухань свої аргументи, які висловлені нею в письмових та додаткових поясненнях, не зумовлюють необхідності призначення до розгляду справи з викликом її учасників (відповідна правова позиція викладена, зокрема у постанові Верховного Суду від 01.07.2020 № 752/19459/14-ц, провадження № 61-14095св18).

Зважаючи на відсутність необхідності виклику сторін для надання пояснень, з огляду на характер спірних правовідносин, наразі підстави для задоволення клопотання позивача про розгляд справи з викликом сторін відсутні.

Враховуючи наведене, керуючись ст.ст. 12, 13, 43, 49, 174, 258-261, 277, 279 ЦПК України, суд

У Х В А Л И В:

У задоволенні заяв представника позивача про розгляд цивільної справи за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , треті особи: ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , в інтересах якого діє ОСОБА_3 , про визнання особи такою, що втратила право користування жилим приміщенням, у судовому засіданні з повідомленням (викликом) сторін, - відмовити.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Інформацію щодо розгляду справи сторони можуть отримати на веб-сайті Солом`янського районного суду міста Києва за посиланням: https://sl.ki.court.gov.ua/sud2609/.

Суддя Л. Л. Зуєвич