провадження № 2/752/1623/23
УХВАЛА

06.04.2023 року Голосіївський районний суд м. Києва

в складі судді Чередніченко Н.П.

з участю секретаря Литвиненко Ю.С.

розглянувши у відкритому судовому засіданні в приміщенні суду в м. Києві заяву позивача за первісним позовом про збільшення позовних вимог, подану до суду 06.04.2023 року в межах розгляду цивільної справи за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про поділ майна подружжя, та за зустрічним позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_1 про поділ майна подружжя, -

в с т а н о в и в:

в провадженні суду перебуває справа за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про поділ майна подружжя, та за зустрічним позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_1 про поділ майна подружжя.

В квітні 2023 року від позивача за первісним позовом надійшла заява про збільшення позовних вимог, відповідно до якої стороною позивача окрім раніше пред`явленої позовної вимоги про визнання в порядку поділу спільного майна подружжя права власності на квартири було пред`явлено вимоги про визнання грошових коштів в розмірі 228750 доларів США спільною сумісною власністю подружжя, визнання квартири спільною сумісною власністю подружжя, збільшення частки позивача в квартирі за рахунок коштів, прихованих відповідачем, визначивши її в розмірі 98/100 частки в квартирі, стягнення із відповідача грошових коштів в сумі 1123131 грн.

Суд, дослідивши матріали справи, оцінивши наведені стороною позивача підстави для прийняття заяви про збільшення розміру позовних вимог, вважає, що в прийнятті заяви слід відмовити за наступних підстав.

Позов у цивільному процесі - це письмово оформлена і адресована суду письмова вимога, що складається з вимоги процесуального характеру та вимоги матеріального характеру (захистити невизнане, оспорюване чи порушене право). А предмет позову - це матеріальний зміст цієї вимоги.

Таким чином, під предметом позову розуміється певна матеріально-правова вимога позивача до відповідача, стосовно якої позивач просить прийняте судове рішення. Цей матеріальний зміст позовних вимог позивача, проявляється в матеріально-правовій заінтересованості - отримати певне матеріальне благо.

Підставу позову становлять обставини, якими позивач обґрунтовує свої вимоги щодо захисту права та охоронюваного законом інтересу.

Зміна предмета позову відбудеться тоді, коли в рамках конкретного позовної вимоги позивач замість одного способу захисту прав (який був заявлений раніше, при подачі позову) захоче скористатися іншим способом захисту, обґрунтовуючи свої позовні вимоги (предмет позову) тими самими обставинами, якими він обґрунтовував первісні вимоги.

Зміна підстав позову відбувається тоді, коли позивач в рамках конкретної позовної вимоги, в обґрунтування раніше заявлених позовних вимог (предмету позову) посилається на інші обставини якими він ці (перші) позовні вимоги, обґрунтовував.

Під збільшенням або зменшенням розміру позовних вимог слід розуміти відповідно збільшення або зменшення кількісних показників за тією ж самою вимогою, яку було заявлено в позовній заяві.

Збільшено (чи зменшено) може бути лише розмір вимог майнового характеру.

Відповідно до п. 2 ч. 2 ст. 49 ЦПК України, позивач вправі збільшити або зменшити розмір позовних вимог до закінчення підготовчого засідання або до початку першого судового засідання, якщо справа розглядається в порядку спрощеного позовного провадження.

Виходячи з положень ч. 3 ст. 49 Цивільного процесуального кодексу України, до закінчення підготовчого засідання позивач має право змінити предмет або підстави позову шляхом подання письмової заяви. У справі, що розглядається за правилами спрощеного позовного провадження, зміна предмета або підстав позову допускається не пізніше ніж за п`ять днів до початку першого судового засідання у справі.

Таким чином, законодавцем визначено право позивача змінювати предмет позовних вимог, як складову матеріально-правової вимоги позивача до відповідача до закінчення підготовчого засідання або до початку першого судового засідання, якщо справа розглядається в порядку спрощеного позовного провадження.

Суд звертає увагу сторони позивача на те, що збільшення розміру позовних вимог не може бути пов`язано з пред`явленням додаткових позовних вимог, про які не йшлося в позовній заяві.

У постанові від 09 липня 2020 року у справі № 922/404/19 Верховний Суд вказав на неправомірність під виглядом збільшення розміру позовних вимог висувати нові вимоги, які не були зазначені у тексті позовної заяви.

У своїй постанові від 30 жовтня 2019 року у справі № 370/2201/15-ц Верховний Суд звернув увагу на те, що доповнення позовних вимог новими вимогами та новими обставинами по своїй суті є новим позовом.

Варто вказати, що подання такої заяви, в якій одночасно позивач замінює предмет позову, збільшує обсяг предмету спору (майна), заявляє додаткові підстави позову, збільшує розмір позовних вимог; заявляє додатково нові позовні вимоги, - приписами ст. 49 ЦПК України не передбачено.

За встановлених обставин, виходячи з предмету первісного спору та суб`єктивного складу сторін, суд приходить до висновку, що матеріально-правова вимога, заявлена позивачем за первісним позовом у заяві про збільшення позовних вимог, передбачає зміну підстав та предмету позову, оскільки, позивач, окрім іншого, пред`являє окремі самостійні вимоги майнового характеру щодо визнання грошових коштів спільною сумісною власністю подружжя, збільшення частки позивача в майні, та стягнення коштів, а тому у суду відсутні підстави вважати заявлені позовні вимоги такими, що стосуються саме збільшення позовних вимог, в зв`язку з чим в прийнятті заяви про збільшення позовних вимог слід відмовити.

Керуючись ст. ст. 49, 260, 353 Цивільного процесуального кодексу України, суд, -

у х в а л и в:

Відмовити у прийнятті заяви позивача за первісним позовом про збільшення позовних вимог, поданої до суду 06.04.2023 року в межах розгляду цивільної справи за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про поділ майна подружжя, та за зустрічним позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_1 про поділ майна подружжя.

Ухвала набирає законної сили негайно після її проголошення та оскарженню окремо від рішення суду не підлягає.

Суддя Н.П. Чередніченко