Справа № 758/3835/22
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

27 червня 2023 року Подільський районний суд міста Києва

в складі головуючого судді Лещенко О.В.,

за участю: секретаря судового засідання Конончука Д.М.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду заяву позивача про зміну предмету позову та клопотання відповідача про залучення третьої особи у цивільній справі за позовною заявою ОСОБА_1 , в особі представника Пилипця Андрія Юрійовича , до Міністерства оборони України "Національний президентський оркестр" про визнання незаконним та скасування наказу про звільнення, поновлення на роботі та стягнення середнього заробітку за час вимушеного прогулу, -

В С Т А Н О В И В :

У провадженні суду перебуває вказана цивільна справа.

02.08.2022 року представник позивача - адвокат Пилипець Ю.А. звернувся з додатковими поясненнями до позовної заяви, в якій просив викласти прохальну частину позовної заяви в наступній редакції:

«Визнати незаконним та скасувати наказ Національного президентського оркестру (вул. Костянтинівська, 5, м. Київ, 04071, ) від 18.03.2022 № 33 в частині звільнення ОСОБА_1 ( АДРЕСА_1 , реєстраційний номер облікової картки платника податків: НОМЕР_1 ) водія автотранспортного засобу від роботи на підставі пункту 3 статті 36 Кодексу законів про працю України у зв`язку із призовом на строкову військову службу;

Поновити ОСОБА_1 на роботі в Національному президентському оркестру на посаді водія автотранспортного засобу з 18.03.2022;

Стягнути з Національного президентського оркестру на користь ОСОБА_1 середній заробіток за весь час вимушеного прогулу за період з 21.03.2022 по 18.07.2022 у розмірі 78 770,16 грн.;

Стягнути з Національного президентського оркестру на користь ОСОБА_1 середній заробіток за весь час вимушеного прогулу внаслідок затримки видачі трудової книжки за період з 21.03.2022 по 13.05.2022 у розмірі 37 509,65 грн.;

Стягнути з Національного президентського оркестру на користь ОСОБА_1 судові витрати, що пов`язані із наданням професійної правової допомоги у розмірі 13 000,00 грн.».

Суд вважає додаткові пояснення представника позивача заявою про зміну предмета позову, а саме: заявою про зменшення позовних вимог, оскільки за своєю суттю та змістом у додаткових поясненнях позивач просить суд змінити позовні вимоги, а саме зменшити їх.

Представник позивача у судове засідання не з`явився, про час та місце проведення судового засідання повідомлений належним чином. Від представника позивача надійшла заява про розгляд справи без участі сторони позивача.

Представник відповідача у судове засідання не з`явився, про час та місце проведення судового засідання повідомлений належним чином. Від представника відповідача надійшло клопотання щодо залучення до учсті у справі в якості третьої особи Міністерства оборони України у письмовому провадження.

За таких обставин суд вважає за можливе розглянути питання щодо прийняття заяви про зменшення позовних вимог та клопотання про залучення третьої особи у відсутність сторін у справі.

Вивчивши заяву представника позивача про зміну предмета позову та вивчивши матеріали справи, суд дійшов наступного висновку.

Відповідно до п. 2 ч. 2 ст. 49 ЦПК України позивач вправі збільшити або зменшити розмір позовних вимог до закінчення підготовчого засідання або до початку першого судового засідання, якщо справа розглядається в порядку спрощеного позовного провадження.

ЦПК України передбачає право позивача змінити предмет або підставу позову, тому необхідно чітко розуміти поняття й ознаки цих правових явищ. При цьому, під предметом позову розуміється певна матеріально-правова вимога позивача до відповідача, стосовно якої позивач просить прийняти судове рішення. Підставу позову становлять обставини, якими позивач обґрунтовує свої вимоги щодо захисту права та охоронюваного законом інтересу. Відтак зміна предмета позову означає зміну вимоги, з якою позивач звернувся до відповідача, а зміна підстав позову - це зміна обставин, на яких ґрунтується вимога позивача. Одночасна зміна і предмета, і підстав позову не допускається.

Верховний суд у постанові № 910/18389/20 зробив висновок про те, що необхідність у зміні предмету позову може виникати тоді, коли початкові вимоги позивача не будуть забезпечувати чи не в повній мірі забезпечать позивачу захист його порушених прав та інтересів.

Зміна предмету позову можлива, зокрема у такі способи:

1) заміна одних позовних вимог іншими;

2) доповнення позовних вимог новими;

3) вилучення деяких із позовних вимог;

4) пред`явлення цих вимог іншому відповідачу в межах спірних правовідносин.

При цьому Верховний Суд зазначає про те, що збільшити або зменшити розмір позовних вимог можна лише тоді, коли вони виражені у певному цифровому еквіваленті, наприклад, у грошовому розмірі. Доповнення позовних вимог новими відбувається шляхом зміни предмету позову, а не через збільшення розміру позовних вимог.

Верховний Суд неодноразово звертав увагу на те, що процесуальним законом не передбачено права позивача на подання заяв (клопотань) про "доповнення" або "уточнення" позовних вимог. Тому в разі надходження до суду однієї із зазначених заяв (клопотань) останній, виходячи з її змісту, а також змісту раніше поданої позовної заяви та конкретних обставин справи, повинен розцінювати її як: - подання іншого (ще одного) позову, чи - збільшення або зменшення розміру позовних вимог, чи - об`єднання позовних вимог, чи - зміну предмета або підстав позову.

При цьому при поданні вказаних заяв (клопотань) позивач має дотримуватися правил вчинення відповідної процесуальної дії, недодержання яких тягне за собою процесуальні наслідки, передбачені ЦПК України.

При застосуванні процесуальних норм належить уникати як надмірного формалізму, так і надмірної гнучкості, які можуть призвести до скасування процесуальних вимог, встановлених законом. Надмірний формалізм у трактуванні процесуального законодавства визнається неправомірним обмеженням права на доступ до суду як елемента права на справедливий суд згідно зі статтею 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод.

Враховуючи вищевикладене, суд розцінює заяву представника позивача про викладення в новій редакції вимог позову, викладених в додаткових поясненнях, як заяву про зменшення позовних вимог.

В аспекті можливості чи неможливості прийняття до розгляду такого процесуального документу як «нова редакція позовної заяви», суд виходить з того, що відповідно до практики ЄСПЛ надмірний формалізм вважається порушенням права на справедливий суд, а відтак вважає за можливе прийняти до розгляду заяву представника позивача про збільшення позовних вимог та розглядати справу з урахуванням викладення позовних вимог позивача у редакції від 02.08.2022 року.

Звідси, приймаючи до уваги зміст поданої заяви про зменшення позовних вимог, суд приходить до висновку про наявність підстав для її задоволення.

Крім того, 26.06.2023 року представник відповідача Куртмоллаєв А. звернувся до суду з клопотанням про залучення до участі у справі в якості третьої особи на стороні відповідача, що не заявляє самостійних вимог - Міністерства оборони України.

Відповідно до ч. 3 ст. 53 ЦПК України якщо суд при вирішенні питання про відкриття провадження у справі або при підготовці справи до розгляду встановить, що рішення суду може вплинути на права та обов`язки осіб, що не є стороною у справі, суд залучає таких осіб до участі у справі як третіх осіб, які не заявляють самостійних вимог щодо предмета спору.

Проте, суд дійшов висновку, що з огляду на те, що Національний президентський оркестр України Міністерства оборони України та Міністерство оборони України є окремими юридичними особами розгляд даної справи та винесення рішення за результатами її розгляду не вплине на права та обов`язки Міністерства оборони України.

Тому суд вважає, що клопотання представника відповідача про залучення до участі у справі третьої особи не підлягає задоволенню.

Керуючись ст.ст.13, 49, 53, 258-261 ЦПК України, -

П О С Т А Н О В И В :

Заяву представника позивача - адвоката Пилипець Антона Юрійовича про зменшення розміру позовних вимог - задовольнити.

Прийняти заяву представника позивача - адвоката Пилипець Антона Юрійовича про зменшення розміру позовних вимог від 02.08.2022 року у цивільній справі №758/3835/22 за позовом ОСОБА_1 , в особі представника Пилипця Андрія Юрійовича , до Міністерства оборони України "Національний президентський оркестр" про визнання незаконним та скасування наказу про звільнення, поновлення на роботі та стягнення середнього заробітку за час вимушеного прогулута розглядати справу з урахуванням позовних вимог в новій редакції, а саме:

«Визнати незаконним та скасувати наказ Національного президентського оркестру (вул. Костянтинівська, 5, м. Київ, 04071, ) від 18.03.2022 № 33 в частині звільнення ОСОБА_1 ( АДРЕСА_1 , реєстраційний номер облікової картки платника податків: НОМЕР_1 ) водія автотранспортного засобу від роботи на підставі пункту 3 статті 36 Кодексу законів про працю України у зв`язку із призовом на строкову військову службу;

Поновити ОСОБА_1 на роботі в Національному президентському оркестру на посаді водія автотранспортного засобу з 18.03.2022;

Стягнути з Національного президентського оркестру на користь ОСОБА_1 середній заробіток за весь час вимушеного прогулу за період з 21.03.2022 по 18.07.2022 у розмірі 78 770,16 грн.;

Стягнути з Національного президентського оркестру на користь ОСОБА_1 середній заробіток за весь час вимушеного прогулу внаслідок затримки видачі трудової книжки за період з 21.03.2022 по 13.05.2022 у розмірі 37 509,65 грн.;

Стягнути з Національного президентського оркестру на користь ОСОБА_1 судові витрати, що пов`язані із наданням професійної правової допомоги у розмірі 13 000,00 грн.».

В подальшому розглядати справу з урахуванням заяви про зменшення розміру позовних вимог.

Клопотання представника відповідача про залучення до участі у справі в якості третьої особи на стороні відповідача, що не заявляє самостійних вимог, Міністерства оборони України - залишити без задоволення.

У судовому засіданні оголосити до 13.07.2023 року на 10 годину 00 хвилин.

Ухвала оскарженню не підлягає.

СуддяО. В. Лещенко