ПОЛТАВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
Справа № 637/1026/20 Номер провадження 22-ц/814/1204/23Головуючий у 1-й інстанції Островська Н.І. Доповідач ап. інст. Панченко О. О.
П О С Т А Н О В А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

27 червня 2023 року м. Полтава

Полтавський апеляційний суд у складі колегії суддів судової палати з розгляду цивільних справ:

Головуючого судді Панченка О.О.,

суддів Дорош А.І., Дряниці Ю.В.

при секретарі Філоненко О.В.

за участю представника ОСОБА_1 адвоката Олесіва Н.Я.

розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Полтаві в режимі відеоконференції цивільну справу за апеляційною скаргою представника ОСОБА_1 адвоката Олесів Назара Ярославовича на ухвалу Шевченківського районного суду Харківської області від 17 серпня 2021 року, постановлену у складі головуючого судді Островської Н.І., повний текст ухвали виготовлено дати не зазначено, у справі за позовом ОСОБА_1 до Шевченківської селищної ради Харківської області про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини за заповітом, -

В С Т А Н О В И В :

ОПИСОВА ЧАСТИНА

Зміст позовних вимог

У жовтні 2020 року ОСОБА_1 , звернувся до суду з позовом до Шевченківської селищної ради Харківської області та просив визначити йому додатковий строк терміном один місяць для подання заяви про прийняття спадщини за заповітом після смерті ОСОБА_2 , померлого ІНФОРМАЦІЯ_1 .

Короткий зміст судового рішення

Ухвалою Шевченківського районного суду Харківської області від 17 серпня 2021 року позовну заяву ОСОБА_1 до Шевченківської селищної ради Харківської області про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини за заповітом - залишено без розгляду.

Ухвала суду першої інстанції мотивована тим, що представники ОСОБА_1 були в установленому порядку повідомлені про дату, час і місце проведення судових засідань, однак у судові засідання, призначені на 24 червня 2021 року та на 17 серпня 2021 року не з`явилися, та заяв про розгляд справи без їх участі, до суду не подали.

Короткий зміст вимог та доводів апеляційної скарги

Не погодившись із таким судовим рішенням, представник ОСОБА_1 адвокат Олесів Н.Я. подав апеляційну скаргу, в якій, посилаючись на порушення судом першої інстанції норм процесуального права, просить скасувати ухвалу Шевченківського районного суду Харківської області від 17 серпня 2021 року та направити справу для продовження розгляду до суду першої інстанції.

Апеляційна скарга мотивована тим, що висновок місцевого суду про повторну неявку представників ОСОБА_1 в судове засідання без поважних причин є безпідставним та суперечить фактичним обставинам справи.

Відзив на апеляційну скаргу до суду апеляційної інстанції не надходив.

МОТИВУВАЛЬНА ЧАСТИНА

Відповідно до частини 1 статті 367 Цивільного процесуального кодексу України (далі - ЦПК України) суд апеляційної інстанції переглядає справу за наявними в ній і додатково поданими доказами та перевіряє законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги.

В судовому засіданні адвокат Олесів Н.Я. апеляційну скаргу підтримав, просив її задовольнити.

Колегія суддів, дослідивши матеріали справи та перевіривши законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів апеляційної скарги, приходить до наступного висновку.

Застосування норм права, що регулюють спірні правовідносини

Відповідно до частини 1 статті 4 ЦПК України кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів.

Захист цивільних прав - це застосування цивільно-правових засобів з метою забезпечення цивільних прав.

Здійснюючи правосуддя, суд захищає права, свободи та інтереси фізичних осіб, права та інтереси юридичних осіб, державні та суспільні інтереси у спосіб, визначений законом або договором (частина 1 статті 5 ЦПК України).

Згідно зі статтею 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом, який вирішить спір щодо його прав та обов`язків цивільного характеру.

Відповідно до статті 129 Конституції України суддя, здійснюючи правосуддя, є незалежним та керується верховенством права. Основними засадами судочинства є, зокрема, рівність усіх учасників судового процесу перед законом і судом; змагальність сторін та свобода в наданні ними суду своїх доказів і у доведенні перед судом їх переконливості.

Статтею 2 ЦПК України передбачено, що завданням цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави. Основними засадами (принципами) цивільного судочинства є, зокрема, неприпустимість зловживання процесуальними правами.

Частиною 5 статті 223 ЦПК України передбачено, що у разі повторної неявки позивача в судове засідання без поважних причин або неповідомлення ним про причини неявки суд залишає позовну заяву без розгляду, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності і його нез`явлення не перешкоджає вирішенню спору.

Згідно з пунктом 3 частини 1 статті 257 ЦПК України суд постановляє ухвалу про залишення позову без розгляду, якщо належним чином повідомлений позивач повторно не з`явився в судове засідання або не повідомив про причини неявки, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності і його нез`явлення не перешкоджає розгляду справи.

За змістом положень частини 5 статті 223 ЦПК України та пункту 3 частини 1 статті 257 ЦПК України правом на залишення позову без розгляду суд наділений лише у разі повторної неявки належним чином повідомленого позивача, якщо від нього не надійшла заява про розгляд справи за його відсутності і якщо його нез`явлення не перешкоджає розгляду справи.

Праву особи на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку кореспондує обов`язок добросовісно користуватися наданими законом процесуальними правами, утримуватись від дій, що зумовлюють затягування судового процесу; заявник зобов`язаний демонструвати готовність брати участь на всіх етапах розгляду, що стосуються його безпосередньо, та вживати надані процесуальним законом заходи для скорочення періоду судового провадження (постанови Верховного Суду від 11 листопада 2020 року у справі №643/856/15-ц (провадження №61-8953св20), від 18 січня 2022 року у справі №369/3184/19 (провадження №61-16668св21).

При цьому відповідно до правової позиції, викладеної у постанові Верховного Суду від 22 травня 2019 року у справі № 310/12817/13 (провадження №61-36375св18), повторна неявка позивача є підставою для залишення позову без розгляду незалежно від причин такої неявки.

Процесуальний закон не вказує на необхідність врахування судом поважності причин повторної неявки позивача до суду. Такі положення процесуального закону пов`язані із принципом диспозитивності цивільного судочинства, відповідно до змісту якого особа, яка бере участь у справі, самостійно розпоряджається наданими їй законом процесуальними правами.

Зазначені наслідки настають незалежно від причин повторної неявки, які можуть бути поважними. Таким чином, навіть маючи докази поважності причин неявки позивача, суд повинен залишати позовну заяву без розгляду. Зазначена норма дисциплінує позивача як ініціатора судового розгляду, стимулює його належно користуватися своїми правами та не затягувати розгляд справи. Якщо позивач не може взяти участь в судовому засіданні, він може подати заяву про розгляд справи за його відсутності. Така заява може бути подана на будь-якій стадії розгляду справи.

Правове значення в такому разі має лише належне повідомлення позивача про день та час розгляду справи, повторність неявки в судове засідання та неподання заяви про розгляд справи за відсутності позивача.

Такі висновки містяться у постановах Верховного Суду від 19 квітня 2021 року у справі №675/1714/19 (провадження №61-2547св21), від 26 квітня 2021 року у справі №675/1561/19 (провадження №61-2548св21).

З матеріалів справи вбачається, що ОСОБА_1 отримує правову допомогу від адвоката Кощій О.В. на підставі договору № 1 про надання правової допомоги від 21 жовтня 2020 року (а.с.103-104). Пунктом 4.1 вказаного договору передбачено, що договір набирає чинності з моменту його підписання та діє до розірвання його сторонами. Колегія суддів констатує, що матеріали справи не містять підтвердження того, що вказаний договір розірвано.

Також матеріали справи містять договір про надання правової допомоги від 20 січня 2021 року укладений між адвокатом Олесів Н.Я. та Кощій В.Ф. ( а.с.129). Пунктом 3.1. вказаного договору визначено, що договір набирає чинності з моменту його підписання, та діє до виконання поставлених доручень. П.3.3. передбачає, що договір про надання правової допомоги може бути достроково припинений за взаємною згодою сторін або розірваний на вимогу однієї із сторін на умовах, передбачених Договором.

Колегія суддів зазначає, що матеріали справи не містять підтвердження того, що вказаний договір розірвано чи припинено.

Також з матеріалів справи вбачається, що на підставі договору про надання правової допомоги від 10 лютого 2021 року адвокат Кутовий Г.І. надає правову допомогу ОСОБА_1 , ІПН НОМЕР_1 у Шевченківському районному суді Харківської області. Матеріали справи не містять підтвердження того, що вказаний договір розірвано чи припинено.(ордер АХ № 1014896 (а.с. 172).

Колегія суддів зазначає, що в справі, яка є предметом перегляду, встановлено, що в судові засідання, призначені на 24 червня 2021 року викликався представник ОСОБА_1 адвокат Олесів Н.Я., що підтверджується розпискою (а.с.190), в судове засідання призначене на 17 серпня 2021 року до суду першої інстанції було викликано представника ОСОБА_1 - адвоката Кощій О.В., що підтверджує рекомендоване повідомлення про вручення поштового відправлення (а.с.202).

Враховуючи вищевказане, та те, що вказані вище договори про надання правової допомоги ОСОБА_1 адвокатами Кощій О.В., Олесів Н.Я., та ОСОБА_3 не розірвано та не припинено, колегія суддів дійшла висновку про те, що суд першої інстанції правомірно залишив позов без розгляду на підставі пункту 3 частини першої ст.. 257 ЦПК України у зв`язку з повторною неявкою представника позивача в судове засідання.

Отже, доводи апеляційної скарги не спростовують висновків суду першої інстанції, до яких суд дійшов шляхом повного та всебічного з`ясування обставин справи. Рішення суду першої інстанції є законним та обґрунтованим, ухвалене з дотриманням норм матеріального та процесуального права.

Враховуючи вищевикладене, підстав для задоволення апеляційної скарги та скасування ухвали місцевого суду колегія суддів не вбачає. Суд не допустив порушень матеріального або процесуального закону, які могли б бути підставою для скасування ухвали суду.

ВИСНОВКИ ЗА РЕЗУЛЬТАТАМИ РОЗГЛЯДУ АПЕЛЯЦІЙНОЇ СКАРГИ

Відповідно до пункту 1 частини 1 статті 374 ЦПК України за наслідками розгляду апеляційної скарги на рішення суду першої інстанції апеляційний суд має право залишити судове рішення без змін, а скаргу без задоволення.

Згідно зі статті 375 ЦПК України суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а судове рішення - без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права.

На підставі викладеного, колегія суддів приходить до висновку, що апеляційну скаргу слід залишити без задоволення, а судове рішення - без змін.

Щодо судових витрат

За приписами частини 1 статті 141 ЦПК України судовий збір покладається на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог.

Оскільки в задоволенні апеляційної скарги необхідно відмовити, судові витрати апелянта, пов`язані з розглядом справи в суді апеляційної інстанції, компенсації не підлягають.

Керуючись ст.ст. 367, п.1 ч.1 ст. 374, ст.ст. 375, 382 ЦПК України, суд -

П О С Т А Н О В И В :

Апеляційну скаргу представника ОСОБА_1 адвоката Олесів Назара Ярославовича залишити без задоволення.

Ухвалу Шевченківського районного суду Харківської області від 17 серпня 2021 року - залишити без змін.

Постанова суду апеляційної інстанції набирає законної сили з дня її прийняття та може бути оскаржена до Верховного Суду шляхом подачі касаційної скарги протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення.

Повний текст постанови складено 27 червня 2023 року.

Головуючий О.О. Панченко

Судді А.І. Дорош

Ю.В. Дряниця