УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

про призначення експертизи

та зупинення провадження у справі

29 червня 2023 року Солом`янський районний суд міста Києва в складі головуючого - судді Зуєвич Л.Л., за участю:

помічника судді - Божко Ю.В.,

позивача - ОСОБА_1 (особисто, паспорт),

представника позивача - Демченко О.Б. (ордер від 18.04.2023),

розглянувши у підготовчому засіданні в залі суду в місті Києві цивільну справу:

за первісним позовом ОСОБА_1 /далі - ОСОБА_1 / ( ІНФОРМАЦІЯ_1 ; РНОКПП: НОМЕР_1 ; адреса: АДРЕСА_1 ) до ОСОБА_2 /далі - ОСОБА_2 / ( ІНФОРМАЦІЯ_2 ; РНОКПП: НОМЕР_2 ; адреса реєстрації: АДРЕСА_2 ), треті особи: Служба у справах дітей та сім`ї Борщагівської територіальної громади /далі - Служба у справах дітей Борщагівської громади/ (адреса: Київська область, Бучанський район, с. Софіївська Борщагівка, пров. Шкільний, 5), Служба у справах дітей та сім`ї Солом`янської районної в місті Києві державної адміністрації /далі - Служба у справах дітей Солом`янської РДА/ (адреса: 03020, м. Київ, пр. Повітрофлотський, 41), про визначення місця проживання дитини та визначення порядку участі матері у вихованні та спілкуванні із дитиною,

та за зустрічним позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_1 , третя особа: Служба у справах дітей та сім`ї Солом`янської районної в місті Києві державної адміністрації, про визначення місця проживання дитини,

В С Т А Н О В И В:

Рух справи

09.12.2022 до Солом`янського районного суду міста Києва надійшов вказаний позов, датований 09.12.2022, за підписом позивача, в якому він просить суд:

- визначити місце проживання сина - ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , з батьком - ОСОБА_1 , за адресою: АДРЕСА_1 ;

- визначити участь матері ОСОБА_2 у вихованні та спілкуванні із дитиною ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , наступним чином:

мати дитини, ОСОБА_2 , може відвідувати та спілкуватись з дитиною (сином), ОСОБА_3 , за погодженням з батьком дитини в будь-який день з урахуванням соціальних та вікових потреб дитини до 21.00 год.;

2 (два) дні на тиждень у вихідні дні дитина - син ОСОБА_3 може проживати з матір`ю ОСОБА_2 , за адресою: АДРЕСА_3 , мати дитини зобов`язана особисто повернути та / або привезти сина до визначеного місця проживання дитини: АДРЕСА_1 , до 21:00 год. в неділю;

заборонити матері дитини ОСОБА_2 без письмової згоди батька дитини ОСОБА_1 вивозити дитину за межі Київської області.

Протоколом автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 09.12.2022 для розгляду зазначеної позовної заяви визначено суддю Зуєвич Л.Л. Справу фактично передано судді по реєстру 13.12.2022.

Судом в порядку ч. 6 ст. 187 Цивільного процесуального кодексу України (далі - ЦПК України) направлялись запити щодо надання інформації про зареєстроване місце проживання (перебування) фізичної особи - відповідача у справі.

Ухвалою Солом`янського районного суду міста Києва від 10.02.2023 вказаний позов прийнято до розгляду в порядку загального позовного провадження, підготовче засідання у справі було призначено на 20.04.2023.

28.03.2023 до суду надійшов зустрічний позов, датований 27.03.2023, за підписом ОСОБА_2 , якому вона просить суд визначити місце проживання малолітнього ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , з матір`ю з ОСОБА_2 .

Протоколом передачі судової справи раніше визначеному складу суду від 29.03.2023 для розгляду зазначеного зустрічної позовної заяви визначено суддю Зуєвич Л.Л.

Ухвалою Солом`янського районного суду міста Києва від 20.04.2023 прийнято до розгляду зустрічну позовну заяву ОСОБА_2 до ОСОБА_1 , третя особа: Служба у справах дітей та сім`ї Солом`янської районної в місті Києві державної адміністрації, про визначення місця проживання дитини, та об`єднано в одне провадження з первісним позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , треті особи: Служба у справах дітей та сім`ї Борщагівської територіальної громади, Служба у справах дітей та сім`ї Солом`янської районної в місті Києві державної адміністрації, про визначення місця проживання дитини та визначення порядку участі матері у вихованні та спілкуванні із дитиною. Підготовче засідання у даній цивільній справі відкладено на 29.06.2023 року.

У судове засідання, призначене на 29.06.2023 з`явились тільки первісний позивач та його представник, яким оголошувався склад суду та роз`яснювалось право на відвід. Відводів складу суду не заявлено.

ОСОБА_2 та/або її представник у судове засідання, призначене на 29.06.2023 не явилась, заяв та клопотань від неї в поряду ч. 3 ст. 131 ЦПК України станом на початок судового засідання не надійшло.

Щодо клопотань про витребування доказів

У зустрічній позовній заяві позивач за зустрічним позовом ( ОСОБА_2 ), зокрема просить суд витребувати (а..с 92-93) у:

-Відповідача копію усіх сторінок його паспорта громадянина України серії НОМЕР_3 ;

-Служби у справах дітей та сім`ї Солом`янської РДА в м. Києві Соціальну карту № НОМЕР_4 , заведену відносно сім`ї позивачки;

-Бучанського районного територіального центру комплектування та соціальної підтримки ( АДРЕСА_4 ,) відомості, чи перебуває і з якого часу з військовому обліку гр-н ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , паспорт серії НОМЕР_3 , НОКПП НОМЕР_1 , який проживає за адресою: АДРЕСА_5 - в квартирі, яка належить йому на праві власності;

-Тернопільському обласному територіальному центрі комплектування та соціальної підтримки (46001, м. Тернопіль, вул. Січових Стрільців, 2) відомості, чи перебуває і з якого часу (чи перебував і в який період) на військовому обліку гр-н ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , паспорт НОМЕР_3 , РНОКПП НОМЕР_1 , який з метою уникнення для себе негативних наслідків збройного конфлікту після здійснення росією військовою агресії проти України екстрено евакуював себе в Тернопільську обл. в лютому 2022 року, де зараз зареєстрований як тимчасово переміщена особа за адресою: АДРЕСА_6 ;

-Центрального міжрегіонального управління Державної міграційної служби у м. Києві з Київській області відомості (02152, м. Київ, вул. Березняківська, 4-А) про реєстрацію місця проживання громадянина ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , паспорт НОМЕР_3 , ІПН НОМЕР_1 , за адресою: АДРЕСА_5 ;

-Кременецького відділу Державної міграційної служби України (47000, Тернопільська обл., м. Кременець, вул. Драгоманова, буд. 9) відомості про реєстрацію місця проживання ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , паспорт серії НОМЕР_3 , РНОКПП НОМЕР_1 , в адресою: АДРЕСА_6 .

ОСОБА_1 та його представник щодо даного клопотання у судовому засіданні 29.06.2023 заперечувала, вказуючи, зокрема, на те, що документи з питань, про витребування яких ставиться питання у вказаному клопотанні, наразі долучено до відзиву на зустрічний позов.

Суд враховує, що відповідно до ч. 1 ст. 84 ЦПК України учасник справи, у разі неможливості самостійно надати докази, вправі подати клопотання про витребування доказів судом. Таке клопотання повинно бути подане в строк, зазначений у частинах другій та третій статті 83 цього Кодексу.

Відповідно до ч.ч. 1, 2, 3, 4 ст. 12 ЦПК України цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін. Учасники справи мають рівні права щодо здійснення всіх процесуальних прав та обов`язків, передбачених законом. Кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Кожна сторона несе ризик настання наслідків, пов`язаних із вчиненням чи невчиненням нею процесуальних дій.

За змістом п. 4 ч. 5 ст. 12 ЦПК України суд, зберігаючи об`єктивність і неупередженість сприяє учасникам судового процесу в реалізації ними прав, передбачених цим Кодексом.

У рішенні ЄСПЛ від 19.04.1993 у справі «Краска проти Швейцарії» зазначено, що ефективність справедливого розгляду досягається тоді, коли сторони процесу мають право представити перед судом ті аргументи, які вони вважають важливими для справи. При цьому такі аргументи мають бути «почуті», тобто ретельно розглянуті судом.

Сторонам повинна бути надана можливість повідомити будь-які докази, необхідні для успіху скарги («Клінік дез Акація та інші проти Франції» Clinique des Acacias and Others v. France, пункт 37).

Згідно з ч. 6 ст. 84 ЦПК України будь-яка особа, у якої знаходиться доказ, повинна видати його на вимогу суду.

Разом з тим, за змістом ст. 77 ЦПК України належними є докази, які містять інформацію щодо предмета доказування. Предметом доказування є обставини, що підтверджують заявлені вимоги чи заперечення або мають інше значення для розгляду справи і підлягають встановленню при ухваленні судового рішення.

Враховуючи наведені правові положення, заслухавши думку ОСОБА_1 , з огляду на приписи ст. 77 ЦПК України, суд вважає, що клопотання ОСОБА_2 про витребування доказів підлягає частковому задоволенню в частині витребування у Служби у справах дітей та сім`ї Солом`янської РДА в м. Києві належно завіреної копії соціальної карти № 3149, заведену відносно сім`ї ОСОБА_2 .

У судовому засіданні 29.06.2023 представник ОСОБА_1 заявив клопотання про витребування у Філії «Головний Інформаційно-обчислювальний центр» Акціонерного товариства «Українська залізниця», адреса: 01030 м. Київ, вул. І.Франка, 21 інформації щодо робочого графіку, табелю обліку робочого часу з вересня 2022 року по 30.04.2023 відносно ОСОБА_2 , копії посадової інструкції, а також інформації щодо можливості перебування дитини на робочому місці працівника ОСОБА_2 (обіймає посаду інженера 1 категорії) малолітньої дитини з нормативно-правовим обґрунтуванням такого перебування, та інформації про обладнання на території Філії місця для відпочинку та ігр для дітей працівників в робочий час.

Розглянувши відповідне клопотання, з огляду на приписи ст. 77 ЦПК України, суд дійшов висновку про відсутність підстав для задоволення клопотання представника ОСОБА_1 про витребування доказів.

Щодо клопотання про виклик свідків

05.04.2023 до суду надійшло клопотання ОСОБА_1 (а.с. 153-154) в якому ставиться питання про виклик та допит в якості свідків, наступних осіб:

- ОСОБА_4 , яка проживає за адресою: АДРЕСА_7 ;

- ОСОБА_5 , яка проживає за адресою: АДРЕСА_8 ;

- ОСОБА_6 , яка проживає за адресою: АДРЕСА_9 .

В обґрунтування такого клопотання вказано, що вказані особи можуть підтвердити обставини викладені в позовній заяві, повідомити обставини та достовірність доказів, наданих позивачем: ставлення позивача до сина, забезпечення його розвитку, данні особи постійно проживають по сусідству (в одному будинку) із позивачем.

При розгляді такого клопотання суд виходить з наступного.

За змістом ст.ст. 12, 81 ЦПК України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Докази подаються сторонами та іншими учасниками справи. Доказування не може ґрунтуватися на припущеннях.

Згідно з ч.ч. 1, 2 ст. 76 ЦПК України, доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. Ці дані встановлюються такими засобами: 1) письмовими, речовими і електронними доказами; 2) висновками експертів; 3) показаннями свідків.

Відповідно до ч. 1 ст. 69 ЦПК України свідком може бути кожна особа, якій відомі будь-які обставини, що стосуються справи.

Згідно з ч. 1 ст. 90 ЦПК України показання свідка - це повідомлення про відомі йому обставини, які мають значення для справи.

Належними є докази, які містять інформацію щодо предмета доказування (частина перша статті 77 ЦПК України).

Обставини справи, які за законом мають бути підтверджені певними засобами доказування, не можуть підтверджуватися іншими засобами доказування (частина друга статті 78 ЦПК України).

Достовірними є докази, на підставі яких можна встановити дійсні обставини справи (стаття 79 ЦПК України).

Достатніми є докази, які у своїй сукупності дають змогу дійти висновку про наявність або відсутність обставин справи, які входять до предмета доказування (стаття 80 ЦПК України).

Стаття 70 ЦПК України встановлює перелік осіб, які не можуть бути допитані як свідки. Під визначені критерії зазначені особи, яких просить викликати в якості свідків ОСОБА_1 , не підпадають.

Враховуючи наведене, суд вбачає підстави для задоволення відповідного клопотання та з метою встановлення дійсних обставин справи викликати та допитати в вказаних ОСОБА_1 осіб в якості свідків.

Визначених свідків буде викликано у судове засідання для розгляду справи по суті у разі його призначення за результатами підготовчого засідання.

Стосовно висновку органу опіки щодо розв`язання спору

Ухвалою Солом`янського районного суду міста Києва від 10.02.2023 Службу у справах дітей та сім`ї Солом`янської районної в місті Києві державної адміністрації в порядку ст. 19 Сімейного кодексу України було зобов`язано надати письмовий висновок щодо розв`язання спору.

26.06.2023 до суду надійшов «Висновок органу опіки та піклування Солом`янської районної в місті Києві державної адміністрації про визначення місця проживання малолітнього ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_3 » (т. ІІ, а.с. 7-10), за змістом якого, зокрема, вказується наступне:

« ОСОБА_2 явку дитини до Служби для проведення бесіди по суті спору не забезпечила. Відмовилась від пропозиції працівника Служби щодо спілкування з дитиною під час проведення обстеження умов поживання.

Відповідно до інформації Центру від 30.05.2023 не виявилось за можливе провести діагностичну роботу психолога з ОСОБА_7 з метою вивчення психоемоційного стану дитини, особливостей дитячо-батьківських відносин, прихильності дитини до батьків, одного із них чи інших членів родини у зв`язку з тим, що ОСОБА_2 відмовилась від діагностичної роботи з дитиною у Центрі.

Керуючись статями 19, 157, 159, 160, 161 Сімейного кодексу України, пунктом 72, 74 Порядку провадження органами опіки та піклування діяльності, пов`язаної із захистом прав дитини, затверджених постановою Кабінету Міністрів України від 24.09.2008 № 866 „Питання діяльності органів опіки та піклування, пов`язаної із захистом прав дитини", враховуючи матеріали справи, виходячи з інтересів малолітнього та неможливості встановити прихильність дитини до одного з батьків, орган опіки та піклування Солом`янської районної в місті Києві державної адміністрації не може надати перевагу одному із батьків у вирішенні спору щодо визначення місця проживання малолітнього ОСОБА_3 , 2016 р.н.»

Суд враховує, що у постанові Касаційного цивільного суду у складі Верховного Суду від 26.09.2018 у справі № 711/276/17 (провадження № 61-20414св18), зазначено наступне:

«Нормами статті 19 СК України встановлено, що при розгляді спорів щодо участі одного з батьків у вихованні дитини, визначення місця проживання дитини, позбавлення та поновлення батьківських прав, побачення з дитиною матері, батька, які позбавлені батьківських прав, відібрання дитини від особи, яка тримає її у себе, не на підставі закону або рішення суду, управління батьками майном дитини, скасування усиновлення та визнання його недійсним обов`язковою є участь органу опіки та піклування. Орган опіки та піклування подає суду письмовий висновок щодо розв`язання спору на підставі відомостей, одержаних в результаті обстеження умов проживання дитини, батьків, інших осіб, які бажають проживати з дитиною, брати участь у її вихованні, а також на підставі інших документів, які стосуються справи. Суд може не погодитись з висновком органу опіки та піклування, якщо він є недостатньо обґрунтованим, суперечить інтересам дитини.

У матеріалах справи відсутній висновок органу опіки та піклування щодо вирішення спору, що виник між сторонами.

Згідно з роз`ясненнями, наданими у постанові Пленуму Верховного Суду України від 19 грудня 2008 року № 20 «Про внесення змін до постанови Пленуму Верховного Суду України від 30 березня 2007 року № 3 «Про практику застосування судами законодавства при розгляді справ про усиновлення і про позбавлення і поновлення батьківських прав» висновок органу опіки та піклування має бути оформлений на бланку державних адміністрацій районів, районів міст Києва та Севастополя, виконавчих органів міських чи районних у містах, сільських селищних рад, підписаний головою (заступником голови) та скріплений печаткою. Також до висновку органу опіки та піклування повинні бути додані документи, які підтверджують викладені у ньому обставини.

Суд першої інстанції під час розгляду справи на вказані норми законодавства уваги не звернув та ухвалив судове рішення щодо участі одного з батьків у вихованні дитини та визначення її місця проживання без висновку органу опіки та піклування, який у цій категорії справ є обов`язковим.

Суд апеляційної інстанції, скасовуючи рішення суду першої інстанції, зазначив про порушення вказаних норм матеріального права, але у зв`язку з тим, що він відповідно до положень статті 303 ЦПК України 2004 року позбавлений права на дослідження та збирання нових доказів, які не були подані до суду першої інстанції без поважних підстав, то виправити вказані порушення можливості не мав.

Проте, з висновком суду апеляційної інстанції погодитись не можна, оскільки скасовуючи рішення суду першої інстанції, апеляційний суд не надав жодної оцінки наявним у справі доказам та встановленим обставинам та не виправив недолік суду першої інстанції.

У зв`язку з вище викладеним не можна залишити в силі й рішення суду першої інстанції, оскільки воно ухвалено без дотримання вимог статті 19 СК України, що унеможливило встановлення фактичних обставин справи, які мають значення для правильного вирішення справи».

За змістом ч. 5 ст. 19, ст. 171 Сімейного кодексу України орган опіки та піклування подає суду письмовий висновок щодо розв`язання спору на підставі відомостей, одержаних у результаті обстеження умов проживання дитини, батьків, інших осіб, які бажають проживати з дитиною, брати участь у її вихованні, а також на підставі інших документів, які стосуються справи. Дитина, яка може висловити свою думку, має бути вислухана при вирішенні між батьками, іншими особами спору щодо її виховання, місця проживання, у тому числі при вирішенні спору про позбавлення батьківських прав, поновлення батьківських прав, а також спору щодо управління її майном.

Наразі, наявний в матеріалах справи «висновок» органу опіки та піклування фактично висновку щодо розв`язання спору не містить, оскільки вказівка про те, що «орган опіки та піклування Солом`янської районної в місті Києві державної адміністрації не може надати перевагу одному із батьків у вирішенні спору щодо визначення місця проживання малолітнього ОСОБА_3 , 2016 р.н.», висновком не є.

Крім того, суд звертає увагу на те, що за первісним позовом другою позовною вимогою також на розгляд суду винесено питання щодо визначення участі ОСОБА_2 у вихованні та спілкуванні з дитиною ( ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_3), проте з даного питання органом опіки висновок взагалі не надано.

Враховуючи наведене, суд вважає, що для проведення підготовчого засідання та закриття підготовчого провадження у справі наявність висновку органу опіки та піклування є обов`язковою, а тому повторно зобов`язує орган опіки в порядку ст. 19 СК України надати висновки щодо розв`язання спору зі спірних питань у даній справі.

Щодо клопотання про призначення судової експертизи

У судовому засіданні 29.06.2023 представником ОСОБА_1 заявлено клопотання про призначення експертизи, в якому просить суд:

-Призначити у справі судово-психологічну експертизу, проведення якої доручити експертам Київського науково-дослідного експертно-криміналістичного центру МВС (Код ), адреса: м. Київ, вул. Сім`ї Хохлових, 5.

- На вирішення судово-психологічної експертизи поставити наступні запитання:

- Встановити психологічні портрети ОСОБА_1 та ОСОБА_2 , як батьків малолітньої дитини ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , як зі слів дитини, так і при особистому спілкуванні експерта з обома батьками. Яким чином індивідуально-психологічні особливості батьків, батьківських установок, стилю виховання, інші психологічні чинники вплинуть на психологічний стан та розвиток дитини ОСОБА_3 ?

-Які особливості прив`язаності дитини ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , до батька ОСОБА_1 та матері ОСОБА_2 ?

-Чи спроможна малолітня дитина - ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , з урахуванням його віку, емоційного стану, індивідуально-психологічних властивостей, рівня розумового розвитку усвідомлювати реальний зміст сімейної ситуації, яка склалася навколо спору батьків щодо участі у його вихованні та спілкуванні з ним?

-Чи залежить оцінка малолітнього - ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , з сімейної ситуації, яка склалася навколо спору батьків щодо визначення місця проживання дитини, від впливу з боку батька ОСОБА_1 та матері ОСОБА_2 та/або інших дорослих?

-Чи є доцільним в інтересах дитини - ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , зменшення/збільшення контактів, в тому числі шляхом визначення місця проживання дитини з батьком ОСОБА_1 , з врахуванням її вікових особливостей, емоційного стану, індивідуально-психологічних можливостей, рівня розумового розвитку?

-Експертизу проводити за участі обох батьків, а саме: матері - ОСОБА_2 та батька - ОСОБА_1 та ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_3.

-Попередити експертів про кримінальну відповідальність за ст. 384, 385 КК України за завідомо неправдивий висновок або відмову без поважних причин від виконання покладених на них обов`язків.

-Зобов`язати експертів надати суду висновок у строк, встановлений п. 1.13 Інструкції про призначення та проведення судових експертиз, затвердженої наказом Міністерства юстиції України від 08 жовтня 1998 р. № 53/5.

-Попередні витрати, пов`язані з проведенням експертизи, покласти на позивача по первісному позову - ОСОБА_1

-Провадження по справі на час проведення експертизи зупинити.

В обґрунтування такого клопотання вказується, що для даної справи, в тому числі встановлення місця проживання дитини у батька чи матері, має, зокрема враховуватися психологічний та емоційний стан дитини, а для цього необхідні спеціальні знання у сфері психології.

Відповідно до ст. 12 ЦПК України цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін. Учасники справи мають рівні права щодо здійснення всіх процесуальних прав та обов`язків, передбачених законом. Кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом.

Згідно з п. 8 ч. 2 ст. 197 ЦПК України у підготовчому засіданні суд, зокрема, вирішує питання про призначення експертизи, виклик у судове засідання експертів, свідків, залучення перекладача, спеціаліста.

Докази подаються сторонами та іншими особами, які беруть участь у справі. Доказуванню підлягають обставини, які мають значення для ухвалення рішення у справі і щодо яких у сторін та інших осіб, які беруть участь у справі, виникає спір. Доказування не може ґрунтуватися на припущеннях.

Тобто у контексті положень одного із основоположних принципів цивільного судочинства - принципу змагальності сторін, вирішальним фактором є те, що подання доказів та доведення перед судом їх переконливості - є обов`язком сторін. Якщо сторона не подала достатньо доказів для підтвердження певної обставини, суд робить висновок про її недоведеність.

Як зауважує Європейський суд з прав людини, принцип процесуальної рівності сторін передбачає, що у випадку спору, який стосується приватних інтересів, кожна зі сторін повинна мати розумну можливість представити свою справу, включаючи докази, в умовах, які не ставлять цю сторону в істотно більш несприятливе становище стосовно протилежної сторони (Dombo Beheer B.V. v. The Netherlands» від 27.10.1993, заява № 14448/88).

Відповідно до ст. 76 ЦПК України доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. Ці дані встановлюються такими засобами: письмовими, речовими і електронними доказами, висновками експертів та показаннями свідків.

Відповідно до ч. 2 ст. 78 ЦПК України обставини, які за законом мають бути підтверджені певними засобами доказування, не можуть підтверджуватися іншими засобами доказування.

Разом із тим у рішенні Європейського суду з прав людини у справі "Дульський проти України" від 01.06.2006, яке відповідно до положень статті 17 Закону України "Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини" застосовується судом як джерело права, зазначено, що експертиза, призначена судом, є одним із засобів встановлення або оцінки фактичних обставин справи і тому складає невід`ємну частину судової процедури.

Відповідно ч. 1 ст. 103 ЦПК України суд призначає експертизу у справі за сукупності таких умов:

1) для з`ясування обставин, що мають значення для справи, необхідні спеціальні знання у сфері іншій ніж право, без яких встановити відповідні обставини неможливо;

2) сторонами (стороною) не надані відповідні висновки експертів із цих самих питань або висновки експертів викликають сумніви щодо їх правильності.

Згідно з ч. 1 ст. 104 ЦПК України про призначення експертизи суд постановляє ухвалу в якій зазначає підстави проведення експертизи, питання, з яких експерт має надати суду висновок, особу (осіб), якій доручення проведення експертизи, перелік матеріалів, що надаються для дослідження, та інші дані, які мають значення для проведення експертизи.

З урахуванням положень ч. 1 ст. 103 ЦПК України, суд може призначити експертизу для з`ясування обставин справи, що мають значення для справи, необхідні спеціальні знання у сфері іншій, ніж право, без яких встановити відповідні обставини неможливо, висновки експертів викликають сумніви щодо їх правильності.

Аналіз зазначених норм права свідчить, що для з`ясування обставин, що мають значення у справі і потребують спеціальних знань, суд має право призначити експертизу за заявою осіб, які беруть участь у справі, коли необхідність експертного висновку випливає з обставин справи і поданих доказів.

Як визначено у ст. 1 Закону України «Про судову експертизу», судова експертиза - це дослідження на основі спеціальних знань у галузі науки, техніки, мистецтва, ремесла тощо об`єктів, явищ і процесів з метою надання висновку з питань, що є або будуть предметом судового розгляду.

Спеціальні знання - це професійні знання, отримані в результаті навчання, а також навички, отримані обізнаною особою в процесі практичної діяльності в різноманітних галузях науки, техніки та інших суспільно корисних галузях людської діяльності, які використовуються разом з науково-технічними засобами під час проведення експертизи. Змістом спеціальних знань є теоретично обґрунтовані і перевірені практикою положення і правила, які можуть відноситися до будь-якої галузі науки, техніки, мистецтва тощо.

Необхідність судової експертизи в цивільному судочинстві зумовлена тим, що в процесі здійснення правосуддя суд стикається з необхідністю встановлення таких фактів (обставин), дані про які потребують спеціальних досліджень. Експертиза - це науковий, дослідницький шлях до висновків, які формулюються у висновку експерта, про фактичні обставини справи.

Як зазначено у постанові Касаційного цивільного суду у складі Верховного Суду від 30.10.2019 у справі № 352/2324/17 (провадження № 61-14041св19):

«Дитина є найбільш вразливою стороною під час будь-яких сімейних конфліктів, оскільки на її долю випадає найбільше страждань та втрат. Судовий розгляд сімейних спорів, у яких зачіпаються інтереси дитини, є особливо складним, оскільки в його процесі вирішуються не просто спірні питання між батьками та іншими особами, а визначається доля дитини.

При цьому під час визначення місця проживання малолітньої дитини, зважаючи на вікову категорію дитини, бесіду з останньою повинен проводити психолог, головним завданням такої бесіди є встановлення дійсного психоемоційного стану дитини, визначення інтересів дитини та отримання думки щодо бажання дитини проживати з одним із батьків».

Враховуючи викладене, суд приходить висновку, що заявлене стороною позивача за первісним позовом клопотання про призначення експертизи підлягає задоволенню частково, оскільки для з`ясування обставин, що мають значення для даної справи, в тому числі визначення способу участі у вихованні дитини батька і матері, має, зокрема враховуватися психологічний та емоційний стан дитини, а для цього необхідні спеціальні знання у сфері психології, у зв`язку із чим суд вважає за необхідне призначити по справі судово-психологічну експертизу та з урахуванням предмету та підстав позову викласти питання поставлені на вирішення експертизи.

Згідно з ч.ч. 4, 5 ст. 106 ЦПК України питання, з яких має бути проведена експертиза, що призначається судом, визначаються судом.

Учасники справи мають право запропонувати суду питання, роз`яснення яких, на їхню думку, потребує висновку експерта. У разі відхилення або зміни питань, запропонованих учасниками справи, суд зобов`язаний мотивувати таке відхилення або зміну.

Суд бере до уваги, що питання, які ставляться перед експертом, мають бути сформульовані чітко, ясно і таким чином, щоб вони виключали неоднозначне їх розуміння й тлумачення та відповідали тим об`єктам і матеріалам, які направляються на експертизу.

Предметом висновку експерта не можуть бути питання права. Недопустимим є порушення перед експертом питань, вирішення яких не спрямовано на встановлення даних, що входять до предмета доказування у справі. При цьому слід розмежовувати такі категорії як "предмет спору", "предмет позову" та "предмет доказування".

Під предметом спору розуміється об`єкт спірних правовідносин, тобто благо, щодо якого виникає спір між позивачем та відповідачем.

Предметом позову є частина позову, яка містить безпосередню матеріально-правову вимогу позивача до відповідача, щодо якої суд ухвалює рішення по суті. Предметом позову є позовні вимоги.

Предмет доказування - це коло обставин, які належить установити по конкретній справі і які необхідні для правильного вирішення справи по суті, тобто ухвалення законного і обґрунтованого рішення.

Обсяг предмету доказування обмежується не лише обставинами, на яких ґрунтуються вимоги і заперечення сторін, а іншими обставинами, які мають значення для правильного вирішення цивільного спору. При цьому обставини, які не мають значення для вирішення справи по суті, не підлягають доказуванню сторонами та встановленню судом.

За практикою призначення судової експертизи - недопустимим є порушення перед експертом питань, вирішення яких не спрямовано на встановлення даних, що входять до предмета доказування у справі.

Призначаючи експертизу по справі, суд може зважати на предмет спору, однак при визначенні підстав для призначення експертизи суд повинен керуватися предметом доказування.

Предмет доказування і предмет позову виступають ключовими орієнтирами при визначенні меж здійснення судочинства. Повне, своєчасне і належне використання судом "предмету доказування" є запорукою реалізації принципу процесуальної економії та є гарантією дотримання права сторін на справедливий розгляд справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом.

Враховуючи предмет доказування та обставини справи, суд вважає за необхідне поставити на вирішення судового експерту питання в редакції заявника.

Суд вважає, що вказані питання в цілому відображають ті, без встановлення яких повне та об`єктивне з`ясування відповідних обставини у даній справі може бути ускладнено. При цьому для встановлення таких обставин необхідні спеціальні знання у сфері іншій, ніж право.

Відповідно до ч. 3 ст. 103 ЦПК України при призначенні експертизи судом експерт або експертна установа обирається сторонами за взаємною згодою, а якщо такої згоди не досягнуто у встановлений судом строк, експерта чи експертну установу визначає суд. Суд з урахуванням обставин справи має право визначити експерта чи експертну установу самостійно. У разі необхідності може бути призначено декілька експертів для підготовки одного висновку (комісійна або комплексна експертиза).

За умови відсутності пропозицій інших учасників судового процесу щодо експертної установи, суд вважає за можливе доручити проведення експертизи у даній справі експертній установі, запропонованій заявником - Київському науково-дослідному експертно-криміналістичному центру МВС (, адреса: м. Київ, вул. Сім`ї Хохлових, 5.)

Суд вважає, що експертне дослідження у даному випадку може проводитись в тому числі на підставі матеріалів справи. Наведена обставина зумовлює необхідність надання в розпорядження експерта матеріалів даної цивільної справи.

У випадку призначення судом експертизи, суд може за заявою учасника справи, а також з власної ініціативи зупинити провадження у справі (п. 5 ч. 1 ст. 252 ЦПК України). В такому разі провадження у справі зупиняється на час проведення експертизи (п. 9 ч. 1 ст. 253 ЦПК України).

Оскільки матеріали справи визначено передати експерту, то дана обставина зумовлює наявність підстав для зупинення провадження у справі.

Відповідно до ч. 1 ст. 125 ЦПК України зупинення провадження у справі зупиняє перебіг процесуальних строків.

Також, суд бере до уваги, що як зазначено у постанові Касаційного цивільного суду у складі Верховного Суду від 14.08.2019 у справі справа № 509/105/14-ц провадження № 61-13577св18) витрати, пов`язані з проведенням судової експертизи, під час судового розгляду має нести сторона, яка заявила клопотання про проведення судової експертизи, а якщо таке клопотання заявлено двома сторонами, то витрати несуть обидві сторони порівну. Тому в ухвалі про призначення експертизи суд вправі зобов`язати відповідну сторону перерахувати, у тому числі шляхом здійснення попередньої оплати, суму витрат на проведення експертизи експертній установі (судовому експерту, який не є працівником державної спеціалізованої установи) (стаття 7 Закону України «Про судову експертизу»). Після закінчення розгляду справи витрати, пов`язані з проведенням судової експертизи, підлягають розподілу судом на загальних підставах.

У п.п. 12, 14 ч. 1 ст. 353 ЦПК України законодавець передбачив право оскаржувати в апеляційному порядку окремо від рішення суду ухвали суду першої інстанції про призначення експертизи та зупинення провадження у справі.

Враховуючи наведене, керуючись ст.ст. 76-84, 69, 90, 103-105, 139, 197, 200, 252, 253, 260, 353-355 ЦПК України, суд

У Х В А Л И В:

У задоволенні клопотання ОСОБА_1 про витребування доказів - відмовити.

Клопотання ОСОБА_2 про витребування доказів - задовольнити частково.

Витербувати у Служби у справах дітей та сім`ї Солом`янської РДА в м. Києві Соціальну карту № 3149, заведену відносно сім`ї ОСОБА_2 .

Витребувані докази направити на адресу Солом`янського районного суду міста Києва (м. Київ, вул. Максима Кривоноса, 25, каб. 23) протягом двох днів з дня отримання ухвали суду.

Роз`яснити, що особи, які не мають можливості подати доказ, який витребовує суд, або не мають можливості подати такий доказ у встановлені строки, зобов`язані повідомити про це суд із зазначенням причин протягом п`яти днів з дня вручення ухвали.

У разі неповідомлення суду про неможливість подати докази, витребувані судом, а також за неподання таких доказів з причин, визнаних судом неповажними, суд застосовує до відповідної особи заходи процесуального примусу, передбачені цим Кодексом.

Попередити, що відповідно до п. 3 ч. 1 ст. 148 ЦПК України суд може постановити ухвалу про стягнення в дохід державного бюджету з відповідної особи штрафу у сумі від 0,3 до трьох розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб у випадках неповідомлення суду про неможливість подати докази, витребувані судом, або неподання таких доказів без поважних причин.

Згідно з ч. 2 ст. 148 ЦПК України у випадку повторного чи систематичного невиконання процесуальних обов`язків, повторного чи неодноразового зловживання процесуальними правами, повторного чи систематичного неподання витребуваних судом доказів без поважних причин або без їх повідомлення, триваючого невиконання ухвали про забезпечення позову або доказів суд з урахуванням конкретних обставин стягує у дохід державного бюджету з відповідного учасника судового процесу або відповідної іншої особи штраф у сумі від одного до десяти розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Притягнення винних осіб до відповідальності не звільняє їх від обов`язку подати витребувані судом докази (ч. 9 ст. 84 ЦПК).

Клопотання представника ОСОБА_1 про виклик свідків - задовольнити.

Виклик свідків ОСОБА_4 , ОСОБА_5 , ОСОБА_6 , здійснити у судове засідання, яке буде призначено для розгляду справи по суті.

Повторно зобов`язати Службу у справах дітей та сім`ї Солом`янської районної в місті Києві державної адміністрації в порядку ст. 19 Сімейного кодексу України надати письмові висновки щодо розв`язання спору.

Клопотання представника ОСОБА_1 про призначення у справі судово-психологічної експертизи задовольнити.

Призначити у справі судово-психологічну експертизу, проведення якої доручити експертам Київського науково-дослідного експертно-криміналістичному центру МВС (, адреса: м. Київ, вул. Сім`ї Хохлових, 5).

На вирішення експертів поставити наступні питання:

- Встановити психологічні портрети ОСОБА_1 та ОСОБА_2 , як батьків малолітньої дитини ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , як зі слів дитини, так і при особистому спілкуванні експерта з обома батьками. Яким чином індивідуально-психологічні особливості батьків, батьківських установок, стилю виховання, інші психологічні чинники вплинуть на психологічний стан та розвиток дитини ОСОБА_3 ?

-Які особливості прив`язаності дитини ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , до батька ОСОБА_1 та матері ОСОБА_2 ?

-Чи спроможна малолітня дитина - ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , з урахуванням його віку, емоційного стану, індивідуально-психологічних властивостей, рівня розумового розвитку усвідомлювати реальний зміст сімейної ситуації, яка склалася навколо спору батьків щодо участі у його вихованні та спілкуванні з ним ?

-Чи залежить оцінка малолітнього - ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , з сімейної ситуації, яка склалася навколо спору батьків щодо визначення місця проживання дитини, від впливу з боку батька ОСОБА_1 та матері ОСОБА_2 та/або інших дорослих?

-Чи є доцільним в інтересах дитини - ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , зменшення/збільшення контактів, в тому числі шляхом визначення місця проживання дитини з батьком ОСОБА_1 , з врахуванням його вікових особливостей, емоційного стану, індивідуально-психологічних можливостей, рівня розумового розвитку?

Експертизу проводити за участі обох батьків, а саме: матері - ОСОБА_2 ( ІНФОРМАЦІЯ_2 ; РНОКПП: НОМЕР_2 ; адреса реєстрації: АДРЕСА_2 ), та батька - ОСОБА_1 ( ІНФОРМАЦІЯ_1 ; РНОКПП: НОМЕР_1 ; адреса: АДРЕСА_1 ).

Попередити експерта, що безпосередньо буде проводити дослідження, про кримінальну відповідальність за ст.ст. 384, 385 Кримінального кодексу України.

У розпорядження експертів надати матеріали цивільної справи № 760/18574/22.

Строк виконання даної ухвали суду не повинен перевищувати 2-х місячного строку з моменту отримання ухвали суду та матеріалів цивільної справи.

Витрати, пов`язані з проведенням експертизи, покласти на позивача по первісному позову - ОСОБА_1 .

Провадження у справі № 760/18574/22 зупинити до отримання висновку експертизи.

Ухвала в частині призначення експертизи та зупинення провадження у справі може бути оскаржена безпосередньо (ч. 1 ст. 355 ЦПК України) до Київського апеляційного суду шляхом подання апеляційної скарги протягом п`ятнадцяти днів з дня складення (ч. 1 ст. 354 ЦПК України).

Учасник справи, якому повна ухвала суду не була вручена у день її складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду (ч. 2 ст. 354 ЦПК України).

Строк на апеляційне оскарження може бути також поновлений в разі пропуску з інших поважних причин, крім випадків, зазначених у ч. 2 ст. 358 ЦПК України (ч. 3 ст. 354 ЦПК України).

Суддя Л. Л. Зуєвич