Ухвала

12 квтіня 2023 року

місто Київ

справа № 759/18285/19

провадження № 61-4540ск23

Верховний Суд у складі судді Касаційного цивільного суду Яремка В. В. розглянув касаційну скаргу ОСОБА_1 на постанову Київського апеляційного суду від 03 серпня 2022 року у справі за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_1 про стягнення коштів,

ВСТАНОВИВ:

29 березня 2023 року ОСОБА_1 із застосуванням засобів поштового зв`язку звернувся до Верховного Суду з касаційного скаргою на постанову Київського апеляційного суду від 03 серпня 2022 року, у якій просив оскаржуване судове рішення змінити, стягнувши із заявника на користь ОСОБА_2 639 968,00 грн заборгованості за виконанні будівельні роботи та витрачені матеріали згідно з договором побутового підряду.

Згідно зі статтею 390 Цивільного процесуального кодексу України (далі - ЦПК України) касаційна скарга на судове рішення подається протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення, або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Учасник справи, якому повне судове рішення не було вручено у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на касаційне оскарження, якщо касаційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому такого судового рішення.

Строк на касаційне оскарження може бути також поновлений в разі пропуску з інших поважних причин, крім випадків, зазначених у частині третій статті 394 цього Кодексу.

Оскільки повний текст постанови Київського апеляційного суду від 03 серпня 2022 року складено 05 серпня 2022 року, то останнім днем тридцятиденного строку для подання касаційної скарги, з урахуванням вихідного дня, було 05 вересня 2022 року.

Заявник звернувся із касаційною скаргою до Верховного Суду 29 березня 2023 року, тобто із значним пропуском строку.

Згідно з частиною третьою статті 393 ЦПК України касаційна скарга залишається без руху у випадку, якщо вона подана після закінчення строків, установлених статтею 390 цього Кодексу, і особа, яка її подала, не порушує питання про поновлення цього строку, або якщо підстави, наведені нею у заяві, визнані неповажними.

Суд виходить з того, що підстави пропуску процесуального строку можуть бути визнані поважними, зокрема, у тому випадку, якщо таке недотримання строку касаційного оскарження зумовлене діями (бездіяльністю) суду апеляційної інстанції, а так само наявністю інших об`єктивних перешкод для своєчасного звернення заявника з такою скаргою.

У касаційній скарзі міститься клопотання про поновлення строку на подання касаційної скарги, у якому заявник посилається на те, що 03 серпня 2022 року суд апеляційної інстанції проголосив вступну та резолютивну частини судового рішення, проте повний текст зазначеного рішення заявнику та його представнику засобами поштового зв`язку не направлено, яке отримано лише 23 березня 2023 року під час ознайомлення з матеріалами справи у суді першої інстанції.

Заявник зазначає, що матеріали справи не містить доказів на підтвердження вручення йому та представнику копії оскаржуваного судового рішення, про що свідчить копія внутрішнього опису справи, хоча у справі наявна копія супровідного листа про направлення учасникам справи судового рішення, яка повернута до суду першої інстанції 18 серпня 2022 року.

Додатково заявник посилається на введений в Україні воєнний стан та необхідність забезпечення безпеки членам його сім`ї.

Проте наведені підстави поновлення процесуального строку не можна вважати поважними, оскільки заявник не підтвердив факту невиконання апеляційним судом положень статті 272 ЦПК України щодо направлення йому копії оскаржуваної постанови суду апеляційної інстанції, що призвело до отримання зазначеного судового рішення лише 23 березня 2023 року.

Оскільки повний текст постанови Київського апеляційного суду від 03 серпня 2022 року складено 05 серпня 2022 року, як повідомив заявник - справу повернуто до суду першої інстанції 18 серпня 2022 року, внутрішній опис цивільної справи № 759/18285/19, складений працівником суду апеляційної інстанції, міг не відображати наявність поштових повідомлень про вручення учасникам справи рішення суду апеляційної інстанції, враховуючи, що проміжок часу між складенням повного тексу рішення суду та повернення справи до місцевого суду є нетривалим.

Отже, долучені до касаційної скарги копії внутрішнього опису справи № 759/18285/19 не є безумовним свідченням невиконання судом апеляційної інстанції обов`язку щодо направлення учасникам справи копії оскаржуваного судового рішення.

Крім того, у розпорядженні Верховного Суду до стадії відкриття касаційного провадження немає матеріалів справи, що позбавляє можливості перевірити зазначені аргументи заявника

Посилання заявника, яка причину пропуску строку на подання касаційної скарги введений в Україні воєнний стан, Верховний Суд визнає необґрунтованим з огляду на таке.

Відповідно до Закону України від 24 лютого 2022 року № 2102-IX «Про затвердження Указу Президента України «Про введення воєнного стану в Україні», пункту 31 частини 11 статті 85 Конституції України та статті 5 Закону України «Про правовий режим воєнного стану», затверджений Указ Президента України 24 лютого 2022 року № 64/2022, яким в Україні введено воєнний стан з 24 лютого 2022 року строком на 30 діб, який у подальшому, продовжено й триває далі.

Сам по собі факт запровадження в Україні обмежень, пов`язаних з воєнним станом в Україні, не є підставою для поновлення процесуального строку. Такою підставою можуть бути обставини, що виникли внаслідок цього запровадження та унеможливили виконання учасником судового процесу процесуальних дій протягом установленого законом процесуального строку.

Отже, встановлений законом (судом) строк може бути поновлений за заявою особи, якщо неможливість вчинення відповідної процесуальної дії у визначений строк зумовлена обмеженнями, впровадженими у зв`язку з воєнним станом в Україні.

Проте, всупереч вимогам статті 81 ЦПК України, заявником не підтверджено доказами, що зазначені ним обставини пропуску строку зумовлені введенням воєнного стану, унеможливили подання касаційної скарги у визначений законодавством строк.

Сторони мають вживати заходи, щоб дізнатись про стан відомого їм судового провадження, тобто заявник зобов`язаний з розумним інтервалом часу сам цікавитися провадженням у своїй справі.

Верховним Судом також враховано, що апеляційна скарга на рішення Святошинського районного суду міста Києва від 15 листопада 2021 року подана ОСОБА_1 , який був присутнім у судовому засідання 03 серпня 2022 року під час проголошення судом апеляційної інстанції вступної та резолютивної частин оскаржуваного судового рішення, яке оприлюднено в Єдиному державному реєстрі судових рішень 15 серпня 2022 року.

Отже, заявник був обізнаний про апеляційне провадження, також був присутнім під час проголошення судового рішення, тобто знав про результат перегляду рішення суду першої інстанції, відповідно мав можливість цікавитися ініційованим ним апеляційним провадження, не допускаючи зволікань, адже у цій справі пропуск заявником строку на подання касаційної скарги є тривалим, понад сім місяців з дня складання повного тексту постанови Київського апеляційного суду від 03 серпня 2022 року.

Таким чином, наведені заявником у клопотанні підстави поновлення строку на касаційне оскарження не можуть бути визнані поважними, оскільки, поважними причинами визнаються лише такі обставини, які є об`єктивно непереборними, не залежать від волевиявлення особи, що оскаржує судове рішення та пов`язані з дійсними істотними перешкодами чи труднощами для своєчасного вчинення процесуальних дій, що підтверджені належними доказами.

Тому заявнику необхідно надати докази порушення судом апеляційної інстанції вимог щодо видачі (надсилання) йому копії постанови (довідка суду), а також належно обґрунтувати із підтвердженням доказами перешкод у вчиненні ним процесуальних дій щодо отримання копії оскаржуваного судового рішення у період з часу складення його повного тексу - 05 серпня 2022 року до ознайомлення 23 березня 2023 року із матеріалами справи.

Суд звертає увагу на те, що вжиття заходів для прискорення процедури розгляду є обов`язком осіб, які беруть участь у справі. Заявник зобов`язаний демонструвати готовність брати участь на всіх етапах розгляду, що стосуються безпосередньо його, утримуватись від використання прийомів, які пов`язані із зволіканням у розгляді справи, а також максимально використовувати всі засоби внутрішнього законодавства для прискорення процедури слухання (рішення Європейського суду з прав людини від 07 липня 1989 року у справі «Union Alimentaria Sanders S.A. v. Spain» (Юніон Аліментаріа Сандерс С.А. проти Іспанії)).

Саме на заявника покладено обов`язок доведення наявності у нього об`єктивних перешкод для своєчасної реалізації прав на оскарження судового рішення.

Безпідставне поновлення строку на оскарження судового рішення, що набрало законної сили, є порушенням вимог статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод. Зазначена конвенційна норма зобов`язує щоб судові процедури були справедливі для обох сторін справи.

Відповідно до положень частини другої статті 393 ЦПК України у разі, якщо касаційна скарга оформлена з порушенням вимог, встановлених статтею 392 цього Кодексу, застосовуються положення статті 185 цього Кодексу, про що суддею постановляється відповідна ухвала.

Ураховуючи викладене, касаційна скарга підлягає залишенню без руху з наданням заявнику строку для усунення недоліків.

Керуючись статтями 185, 392, 393 ЦПК України, Верховний Суд

УХВАЛИВ:

Касаційну скаргу ОСОБА_1 на постанову Київського апеляційного суду від 03 серпня 2022 року у справі за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_1 про стягнення коштівзалишити без руху.

Надати для усунення зазначених вище недоліків десятиденний строк з дня вручення копії цієї ухвали.

У разі невиконання у встановлений строк вимог цієї ухвали касаційна скарга вважатиметься неподаною та її буде повернуто заявнику.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя В. В. Яремко