Справа № 405/3166/21
УХВАЛА

03 квітня 2023 року м. Кропивницький

Ленінський районний суд м. Кіровограда у складі:

головуючого - судді: Драного В.В.

при секретарі: Дятел О.В.

за участю:

представника позивача Кулібаби М.І.

представника відповідача Глазкова А.С.

розглянувши у відкритому судовому засіданні заяву представника відповідача про відвід експерта у цивільній справі за позовом ОСОБА_3 до ОСОБА_4 про усунення перешкод у користуванні житловим приміщенням, -

ВСТАНОВИВ:

Позивач ОСОБА_3 , в інтересах якого діє адвокат Кулібаба М.І., звернувся до суду з позовом до відповідача ОСОБА_4 про усунення перешкод у користуванні житловим приміщенням шляхом зобов`язання вчинити певні дії.

Ухвалою Ленінського районного суду м. Кіровограда від 17.05.2021 року відкрито провадження у вказаній справі в порядку загального позовного провадження, призначене підготовче судове засідання.

Ухвалою суду від 14.07.2022 року підготовче провадження у справі закрито та призначено розгляд справи по суті.

19.01.2022 року представник відповідача - адвокат Глазков А.С. подав до суду заяву про відвід експерта Петрова М.С. В обґрунтування заяви вказав, що позивачем було надано висновок експерта Петрова М.С. від 05.11.2021 року № 334 за результатами судової будівельно-технічної експертизи, на вирішення якої було поставлено, зокрема, питання про відповідність будівлі гаража, що розташований за адресою: АДРЕСА_1 , пожежним нормам. При цьому, експерт Петров М.С. має кваліфікацію щодо проведення будівельно-технічної експертизи за напрямком 10.6 «Дослідження об`єктів нерухомості, будівельних матеріалів, конструкцій та відповідних документів». Водночас, для відповіді на дане питання експерт повинен мати кваліфікацію судового експерта за напрямком 10.8 «Дослідження обставин виникнення і поширення пожеж та дотримання вимог пожежної безпеки», якої експерт Петров М.С. не має. Вважає, що експерт Петров М.С. надаючи відповідь на питання щодо норм пожежної безпеки, вийшов за межі своєї кваліфікації.

12.07.2022 року судовий експерт Петров М.С. подав до суду письмові заперечення щодо заяви про відвід експерта, в якій вказав, що він при наданні висновку за межі свої кваліфікації не виходив, оскільки напрям кваліфікації 10.6 стосується дослідження відповідності об`єктів нерухомості, будівельних матеріалів, конструкцій державним будівельним нормам України, в тому числі і в частині пожежної безпеки. Водночас, напрям кваліфікації 10.8 стосується відповідності об`єктів нерухомості, будівельних матеріалів, конструкцій виключно у справах про пожежі з метою визначення її причин. Відтак, вважає, що підстави для відводу експерта відсутні.

Представник відповідача у судовому засідання заяву про відвід експерта підтримав, просив відвести експерта Петрова М.С.

Представник позивача у судовому засіданні заперечив проти заяви про відвід експерта та просив відмовити у її задоволенні.

Заслухавши думку представників сторін, дослідивши матеріали справи, суд приходить до висновку, що у задоволенні заяви про відвід експерта слід відмовити з наступних підстав.

Згідно ч. 3 ст. 102 ЦПК України висновок експерта може бути підготовлений на замовлення учасника справи або на підставі ухвали суду про призначення експертизи.

Так, на замовлення позивача, судовим експертом Петровим М.С. 05.11.2021 року складено висновок № 334 за результатами проведення судової будівельно-технічної експертизи та надано відповідь, зокрема, на таке питання: Чи відповідає будівля гаража, що розташована за адресою: АДРЕСА_1 , чинним на час проведення експертизи вимогам нормативно-правових актів у галузі будівництва, а саме санітарним та пожежним щодо відстані від житлового будинку літ. А за адресою: АДРЕСА_1 . Якщо не відповідають, то в чому полягають невідповідності? (т. 1, а.с. 116-137).

Як вбачається з Реєстру атестованих судових експертів, судовий експерт Петров М.С. має свідоцтво експерта № 1734 від 03.07.2015 року, продовжене до 30.01.2022 року, згідно якого він має кваліфікацію для проведення, зокрема, будівельно-технічної експертизи за напрямком 10.6 «Дослідження об`єктів нерухомості, будівельних матеріалів, конструкцій та відповідних документів» (т. 1, а.с. 215).

Відповідно до ч. 4 ст. 103 ЦПК України, особи, які беруть участь у справі, мають право заявляти відвід експерту.

Частиною 2 статті 39 ЦПК України передбачено, що з підстав, зазначених у статті 38 цього Кодексу, експерту може бути заявлено відвід учасниками справи.

Відповідно до частини 1 статті 38 ЦПК України експерт не може брати участі у розгляді справи та підлягає відводу (самовідводу) з підстав, зазначених у статті 36 цього Кодексу.

Відповідно до ст. 36 ЦПК України експерт підлягає відводу (самовідводу), якщо:

1) він є членом сім`ї або близьким родичем (чоловік, дружина, батько, мати, вітчим, мачуха, син, дочка, пасинок, падчерка, брат, сестра, дід, баба, внук, внучка, усиновлювач чи усиновлений, опікун чи піклувальник, член сім`ї або близький родич цих осіб) сторони або інших учасників судового процесу, або осіб, які надавали стороні або іншим учасникам справи правничу допомогу у цій справі, або іншого судді, який входить до складу суду, що розглядає чи розглядав справу;

2) він брав участь у справі як свідок, експерт, спеціаліст, перекладач, представник, адвокат, секретар судового засідання або надавав стороні чи іншим учасникам справи правничу допомогу в цій чи іншій справі;

3) він прямо чи побічно заінтересований у результаті розгляду справи;

4) було порушено порядок визначення судді для розгляду справи;

5) є інші обставини, що викликають сумнів в неупередженості або об`єктивності судді.

Так, за приписами ст. 4 Закону України «Про судову експертизу» незалежність судового експерта та правильність його висновку забезпечуються: процесуальним порядком призначення судового експерта; забороною під загрозою передбаченої законом відповідальності втручатися будь-кому в проведення судової експертизи; існуванням установ судових експертиз, незалежних від органів, що здійснюють оперативно-розшукову діяльність, органів досудового розслідування та суду; створенням необхідних умов для діяльності судового експерта, його матеріальним і соціальним забезпеченням; кримінальною відповідальністю судового експерта за дачу завідомо неправдивого висновку та відмову без поважних причин від виконання покладених на нього обов`язків; можливістю призначення повторної судової експертизи; присутністю учасників процесу в передбачених законом випадках під час проведення судової експертизи.

Відповідно до ст. 12 Закону України «Про судову експертизу» одним з основних обов`язків судового експерта є проведення повного дослідження і надання обґрунтованого та об`єктивного письмового висновку. При цьому, незалежно від виду судочинства та підстави проведення експертизи судовий експерт зобов`язаний: провести повне дослідження і дати обґрунтований та об`єктивний письмовий висновок; на вимогу особи або органу, які залучили експерта, судді, суду дати роз`яснення щодо даного ним висновку; заявляти самовідвід за наявності передбачених законодавством підстав, які виключають його участь у справі. Інші обов`язки судового експерта передбачаються процесуальним законодавством.

Статтею 10 цього Закону встановлено, що судовими експертами можуть бути особи, які мають необхідні знання для надання висновку з досліджуваних питань. Судовими експертами державних спеціалізованих установ можуть бути фахівці, які мають відповідну вищу освіту, освітньо-кваліфікаційний рівень не нижче спеціаліста, пройшли відповідну підготовку та отримали кваліфікацію судового експерта з певної спеціальності.

До проведення судових експертиз (обстежень і досліджень), крім тих, що проводяться виключно державними спеціалізованими установами, можуть залучатися також судові експерти, які не є працівниками цих установ, за умови, що вони мають відповідну вищу освіту, освітньо-кваліфікаційний рівень не нижче спеціаліста, пройшли відповідну підготовку в державних спеціалізованих установах Міністерства юстиції України, атестовані та отримали кваліфікацію судового експерта з певної спеціальності у порядку, передбаченому цим Законом.

Відповідно до п. 5.1 Науково-методичних рекомендацій з питань підготовки та призначення судових експертиз та експертних досліджень, затверджених Наказом Міністерства юстиції України від 08.10.1998 року № 53/5, основними завданнями будівельно-технічної експертизи, зокрема, є: визначення відповідності виконаних будівельних робіт та побудованих об`єктів нерухомого майна (будівель, споруд тощо) проектно-технічній документації та вимогам нормативно-правових актів у галузі будівництва; визначення відповідності виконаних будівельних робіт, окремих елементів об`єктів нерухомого майна, конструкцій, виробів та матеріалів проектно-технічній документації та вимогам нормативно-правових актів у галузі будівництва. Одним з орієнтовних питань, що вирішуються такою експертизою є: Чи відповідає розроблена проектно-кошторисна документація вимогам нормативно-правових актів у галузі будівництва (ДБН, СНиП тощо)? Якщо не відповідає, то в чому полягають невідповідності?

Згідно п. 5.1.4 цих Рекомендацій, для вирішення питання про відповідність об`єктів нерухомого майна проектно-технічній документації на їх будівництво (ремонт, реконструкцію) та вимогам нормативно-правових актів у галузі будівництва (містобудівним, протипожежним, санітарно-гігієнічним тощо); відповідність виконаних будівельних робіт (окремих елементів об`єктів, конструкцій, виробів, матеріалів) проектно-технічній документації та вимогам нормативно-правових актів у галузі будівництва (ДБН, СНиП, стандартам, технічним умовам тощо) - експерту, що проводить будівельно-технічну експертизу, необхідно надати проектну та первинну звітну та виробничу документацію на будівництво об`єкта, документ про приймання в експлуатацію об`єкта будівництва, матеріали технічної інвентаризації на об`єкт, стандарти та технічні умови на виготовлення конструкцій, виробів та матеріалів тощо.

У свою чергу, згідно п.п. 8.1, 8.2 цих Рекомендацій основними завданнями пожежно-технічної експертизи є: визначення причин, умов та процесів виникнення пожежі; визначення часу та шляхів розповсюдження пожежі; визначення обставин, які сприяли виникненню та розповсюдженню пожежі; оцінка умов, засобів і способів гасіння пожежі; відповідність технічного стану об`єкта протипожежним нормам. До орієнтовного переліку питань, що вирішується даною експертизою, зокрема, відноситься питання: Чи відповідав стан об`єкта вимогам Правил пожежної безпеки?

Таким чином, інженерно-будівельна експертиза вирішує питання щодо відповідності збудованих об`єктів нерухомого майна вимогам нормативно-правових актів у галузі будівництва (ДБН, СНиП, стандартам, технічним умовам тощо), в тому числі протипожежного спрямування, а пожежно-технічна експертиза - відповідність збудованих об`єктів нерухомого майна вимогам Правил пожежної безпеки в Україні, затвердженим Наказом Міністерства внутрішніх справ України від 30.12.2014 року № 1417, саме з метою визначення причин, умов та процесів виникнення пожежі.

Відтак, експерт Петров М.С. надав висновок № 334 від 05.11.2021 року в межах своєї кваліфікації.

Отже, із сукупного аналізу всіх обставин, встановлених судом вбачається, що заява представника відповідача про відвід експерта не містить посилань на належні і допустимі докази, які б підтверджували обставини, які містяться у ст.ст. 36, 38 ЦПК України, що викликають сумнів щодо неупередженості судового експерта.

З огляду на викладене, враховуючи те, що зазначені представником відповідача в заяві про відвід експерта обставини щодо відводу експерта є необґрунтованими та не доведені належними та допустимими доказами, суд дійшов до висновку, що у задоволенні заяви представника відповідача про відвід судового експерта Петрова М.С. слід відмовити.

Керуючись ст.ст. 36, 39, 103, 222, 260 ЦПК України, суд, -

ПОСТАНОВИВ:

У задоволенні заяви представника відповідача - адвоката Глазкова А.С. про відвід експерта у цивільній справі за позовом ОСОБА_3 до ОСОБА_4 про усунення перешкод у користуванні житловим приміщенням - відмовити.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Повний текст ухвали складено 07.04.2023 року.

Суддя Ленінського районного суду

м. Кіровограда В.В. Драний