Справа № 143/436/23
28.06.2023 року м. Погребище
Погребищенський районний суд Вінницької області в складі:
головуючого - судді Сича С.М.,
з участю секретаря Левченко М.О.,
розглянувши у підготовчому засіданні в м. Погребище Вінницької області цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до Погребищенської міської ради, третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору на стороні відповідача ОСОБА_2 про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини, -
У квітні 2023 року ОСОБА_1 звернувся в суд з позовом до Погребищенської міської ради, третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору на стороні відповідача ОСОБА_2 про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини.
Позов мотивовано тим, що ІНФОРМАЦІЯ_1 померла ОСОБА_3 , що підтверджується Свідоцтвом про її смерть, серії НОМЕР_1 , актовий запис №497. Що
Спадкодавець ОСОБА_3 , користуючись своїм правом, передбаченим статтею 1234 ЦК України, зробила заповітне розпорядження, яким заповіла ОСОБА_1 та ОСОБА_2 земельну ділянку, що розташована на території на території Погребищенської ОТГ (Борщагівської сільської ради Погребищенського району) Вінницької області, в рівних частках кожному, заповіт посвідчений секретарем Борщагівської сільської ради Погребищенського району Вінницької області та зареєстровано в реєстрі за № 5.
До дня смерті ОСОБА_3 була зареєстрована та проживала по АДРЕСА_1 .
Покликається на те, що він звернувся до державної нотаріальної контори після шестимісячного строку встановленого чинним законодавством для подання заяви про прийняття спадщини, у зв`язку з пропуском вказаного строку, державним нотаріусом йому було відмовлено у прийнятті відповідної заяви та рекомендовано звернутись до суду з заявою про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини. Проте, що спадкодавцем ОСОБА_3 за життя було складено заповіт на його ім`я він дізнався після спливу шестимісячного строку для подання заяви про прийняття спадщини з істотних та об`єктивних причин, оскільки про існування заповіту на його ім`я йому ніхто не повідомляв.
На даний час він має намір прийняти спадщину та оформити свої спадкові права після смерті ОСОБА_3 .
Посилаючись на наведені обставини та положення ч.3 ст.1272 ЦК України, просить визначити йому додатковий строк тривалістю 30 (тридцять) днів з дня набрання рішенням законної сили для подання заяви про прийняття спадщини, яка відкрилася після смерті ОСОБА_3 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_1 .
Ухвалою суду від 01.06.2023 року прийнято позовну заяву до розгляду та відкрито провадження у справі, розгляд якої визначено проводити за правилами загального позовного провадження (а.с.15-16).
Ухвалою суду від 01.06.2023 року дане клопотання було задоволено та витребувано від Погребищенської державної нотаріальної контори інформацію щодо наявності або відсутності спадкової справи, яка відкрилася після смерті ОСОБА_3 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_1 (а.с. 33-34).
13.06.2023 року на адресу суду на виконання вищезазначеної ухвали суду надійшла інформація від Погребищенської державної нотаріальної контори про те, що спадкова справа щодо майна ОСОБА_3 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_1 , не заводилась, будь-яка інформація щодо наявності чи відсутності спадкоємців відсутня (а.с.40-41).
Позивач в підготовче засідання не з`явився, проте через канцелярію суду подав заяву, в якій просить позовну заяву розглянути без його участі та задовольнити позовні вимоги (а.с. 23).
Представник Погребищенської міської ради в підготовче засідання не з`явився. Проте, головний спеціаліст юрист відділу правового та кадрового забезпечення Погребищенської міської ради Жмурчук О.М. через канцелярію суду подала заяву, в якій просила розгляд справи здійснити у її відсутність, позовні вимоги визнає ( а.с. 25-30).
Третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору на стороні відповідача ОСОБА_2 в підготовче засідання не з`явився, натомість, через канцелярію суду подав заяву, в якій просить розгляд справи здійснити у його відсутність, зі змістом позовної заяви ознайомлений, не заперечує проти її задоволення (а.с.24).
Від сторін надійшли заяви про розгляд справи за їх відсутності, що відповідає вимогам ч. 3 ст. 211 ЦПК України, у зв`язку з чим в силу ч. 2 ст. 247 ЦПК України фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.
Дослідивши матеріали справи, повно і всебічно з`ясувавши всі фактичні обставини справи, на яких ґрунтується позов, встановивши суть спірних правовідносин, що склалися між сторонами, об`єктивно оцінивши докази, які мають значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, суд вважає, що визнання представником відповідача позову слід прийняти, а позов задовольнити, виходячи із наступного.
Так, за змістом ч. 1 ст. 206 ЦПК України відповідач може визнати позов на будь-якій стадії провадження у справі, зазначивши про це в заяві по суті справи або в окремій письмовій заяві.
За правилами ч. 4 ст. 206 ЦПК України у разі визнання відповідачем позову суд за наявності для того законних підстав ухвалює рішення про задоволення позову. Якщо визнання відповідачем позову суперечить закону або порушує права, свободи чи інтереси інших осіб, суд постановляє ухвалу про відмову у прийнятті визнання відповідачем позову і продовжує судовий розгляд.
Судом встановлено, що 05 березня 2018 року ОСОБА_3 склала заповіт, посвідчений секретарем Борщагівської сільської ради Погребищенського району Вінницької області Задворною Т.В., зареєстрований в реєстрі за № 5, згідно із яким заповіла на користь ОСОБА_1 та ОСОБА_2 в рівних частках кожному, земельну ділянку, що розташована на території Погребищенської ОТГ (Борщагівської сільської ради Погребищенського району) Вінницької області посвідченої державним актом серії ВН № 049969, виданого Погребищенською районною державною адміністрацією 11 лютого 2004 року (а.с.7).
ІНФОРМАЦІЯ_1 в с. Борщагівка Погребищенського району Вінницької області померла ОСОБА_3 , що підтверджується свідоцтвом про смерть серії НОМЕР_1 , видане 28 жовтня 2018 року, про що зроблено відповідний актовий запис за № 497 (а.с. 6).
На момент смерті ОСОБА_3 проживала та була зареєстрована в будинку АДРЕСА_1 (а.с. 9).
Згідно із Інформаційною довідкою зі Спадкового реєстру (спадкові справи та видані на їх підставі свідоцтва про право на спадщину) від 07.06.2023 року №72735664 інформація щодо заведення спадкової справи щодо майна ОСОБА_3 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_1 , відсутня (а.с. 41).
Звертаючись із позовом до суду, позивач вказував на те, що він вчасно не подав заяву про прийняття спадщини, оскільки до закінчення шестимісячного строку з часу відкриття спадщини про наявність заповіту йому не було відомо.
За загальними положеннями про спадкування право на спадщину виникає в день відкриття спадщини, спадщина відкривається внаслідок смерті особи або оголошення її померлою, для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини (статті 1220, 1222, 1270 ЦК України).
Згідно із ч. 1 ст. 1223 ЦК України право на спадкування мають особи, визначені у заповіті.
Спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини (частина перша статті 1269 ЦК України).
Таким чином, право на спадщину виникає з моменту її відкриття, і закон зобов`язує спадкоємця, який постійно не проживав зі спадкодавцем, у шестимісячний строк подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини.
Відповідно до частини третьої статті 1272 ЦК України за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини.
За змістом цієї статті поважними причинами пропуску строку для прийняття спадщини є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій.
Правила частини третьої 1272 ЦК України про надання додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини можуть бути застосовані, якщо: 1) у спадкоємця були перешкоди для подання такої заяви; 2) ці обставини суд визнав поважними.
Як роз`яснено в пункті 24 постанови Пленуму Верховного Суду України «Про судову практику в справах про спадкування» № 7 від 30 травня 2008 року особа, яка не прийняла спадщину в установлений законом строк, може звернутися до суду з позовною заявою про визначення додаткового строку для прийняття спадщини відповідно до частини третьої статті 1272 ЦК. Вирішуючи питання про визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій.
У постанові Верховного Суду від 26 липня 2021 року у справі № 405/7058/19 сформульовано правовий висновок про те, що необізнаність спадкоємця про наявність заповіту є поважною причиною пропуску строку для прийняття спадщини. У вирішенні питання про поважність причин пропуску строку для прийняття спадщини потрібно враховувати свободу заповіту як фундаментальний принцип спадкового права.
Ураховуючи те, що позивач, будучи спадкоємцем за заповітом, був позбавлений можливості звернутися до нотаріального органу із заявою про прийняття спадщини, оскільки до закінчення шестимісячного строку для подання заяви про прийняття спадщини про наявність заповіту йому не було відомо, то причини пропуску ним строку на прийняття спадщини суд вважає поважними, що відповідно до ч.3 ст.1272 ЦК України є підставою для визначення ОСОБА_1 додаткового строку, достатнього для подання заяви про прийняття спадщини.
Крім того, за змістом пункту 1 статті 6 Конвенції кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом.
Отже, право на справедливий судовий розгляд, закріплене в пункті 1 статті 6 Конвенції, необхідно розглядати як право на доступ до правосуддя.
Тобто Україна як учасниця Конвенції повинна створювати умови щодо забезпечення доступності правосуддя як загальновизнаного міжнародного стандарту справедливого судочинства.
Гарантоване статтею 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод право на справедливий суд включає в себе принцип доступу до суду, ефективність якого обумовлюється тим, що особі має бути забезпечена можливість звернутися до суду за вирішенням певного питання, і що держава не повинна чинити правові чи практичні перешкоди для здійснення цього права.
Принцип «пропорційності» тісно пов`язаний із принципом верховенства права: принцип верховенства права є фундаментом, на якому базується принцип «пропорційності», натомість принцип «пропорційності» є умовою реалізації принципу верховенства права і водночас його необхідним наслідком. Судова практика Європейського суду з прав людини розглядає принцип «пропорційності» як невід`ємну складову та інструмент верховенства права, зокрема й у питаннях захисту права власності.
Дотримання принципу «пропорційності» передбачає, що втручання в право власності, навіть якщо воно здійснюється згідно з національним законодавством і в інтересах суспільства, все одно буде розглядатися як порушення статті 1 Першого протоколу, якщо не було дотримано розумної пропорційності між втручанням у право особи та інтересами суспільства. Вжиті державою заходи мають бути ефективними з точки зору розв`язання проблеми суспільства, і водночас пропорційними щодо прав приватних осіб. Оцінюючи пропорційність, слід визначити, чи можливо досягти легітимної мети за допомогою заходів, які були б менш обтяжливими для прав і свобод заінтересованої особи, оскільки обмеження не повинні бути надмірними або такими, що є більшими, ніж необхідно для реалізації поставленої мети.
Отже, вирішуючи питання про визначення спадкоємцеві додаткового строку, достатнього для подання заяви про прийняття спадщини, суд має враховувати принцип пропорційності між застосованим заходом та переслідуваною метою, якою є захист порушених прав заявника в аспекті статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод.
Такий висновок узгоджується із правовою позицією, викладеною в постанові Верховного Суду від 17.10.2018 року у справі №681/203/17.
В контексті обставин справи та беручи до уваги визнання позову представником Погребищенської міської ради, який як орган місцевого самоврядування наділений повноваженнями розпоряджатися майном територіальної громади, до якої може перейти право власності на спадкове майно після смерті ОСОБА_3 у разі визнання його судом відумерлою спадщиною, суд вважає, що визначення позивачу додаткового строку на подання заяви про прийняття спадщини після смерті спадкодавця буде відповідати принципам свободи заповіту та пропорційності між застосованим заходом та переслідуваною метою, якою є захист порушених прав позивача в аспекті статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод.
При цьому суд констатує, що, зважаючи на наведене, визнання позову представником відповідача не суперечить закону та не порушує прав, свобод чи інтересів інших осіб.
Відповідно до ст. ст. 55, 124 Конституції України та ст. 13 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод кожна особа має право на ефективний засіб правового захисту, не заборонений законом.
В силу ч.1 ст.16 ЦК України кожна особа має право звернутися до суду за захистом свого особистого немайнового або майнового права та інтересу.
За змістом ч.3 ст.200 ЦПК України за результатами підготовчого провадження суд ухвалює рішення у випадку визнання позову відповідачем.
З огляду на викладене суд дійшов висновку про задоволення позовних вимог.
Керуючись ст.ст. 2, 5, 10, 12, 13, 200, 206, 247, 258, 259, 263-265, 354, 355 ЦПК України, суд, -
Прийняти визнання позову представником відповідача Погребищенської міської ради Вінницького району Вінницької області Жмурчук Оленою Миколаївною.
Позовні вимоги ОСОБА_1 задовольнити.
Визначити ОСОБА_1 додатковий строк для подання заяви про прийняття спадщини, що відкрилась після смерті ОСОБА_3 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_1 , - 30 (тридцять ) днів з дня набрання рішенням суду законної сили.
Сторони по справі:
Позивач: ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , РНОКПП НОМЕР_2 , проживає: АДРЕСА_2 ;
Третя особа: ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , РНОКПП невідомий, проживає: АДРЕСА_3 .
Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Апеляційна скарга на рішення суду може бути подана до Вінницького апеляційного суду через Погребищенський районний суд Вінницької області протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

Повний текст рішення виготовлено 29.06.2023 року.

Суддя