Справа № 758/2348/22
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

(ЗАОЧНЕ)

26 червня 2023 року місто Київ

Подільський районний суд м. Києва в складі:

головуючого - судді Ларіоновій Н.М.,

при секретарі судового засідання Волошиній А.М.,

за участю: позивача ОСОБА_1 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі районного суду в м.Києві в порядку загального позовного провадження цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 про визнання права власності в порядку спадкування за законом, -

В С Т А Н О В И В:

В лютому 2022 року позивач звернувся до суду з позовом, в якому, просить визнати за позивачем ОСОБА_1 право власності на 1/12 частку квартири АДРЕСА_1 .

Позов обґрунтовує тим, що ІНФОРМАЦІЯ_1 помер ОСОБА_4 , батько позивача, ІНФОРМАЦІЯ_2 , що підтверджується копією Свідоцтва про смерть. Заповіт спадкодавець не складав. Позивач є спадкоємцем першої черги за законом. Крім позивача спадкоємцями першої черги за законом є мати померлого ОСОБА_2 , та дочки ОСОБА_5 , ОСОБА_3 . Після смерті ОСОБА_4 відкрилася спадщина, в тому числі і на нерухоме майно - 1/3 частки трьохкімнатної квартири АДРЕСА_1 , яка належала ОСОБА_4 на праві власності на підставі Свідоцтва про право власності на житло від 28.06.1994 № НОМЕР_6. Інші частки у квартирі належать ОСОБА_2 з них: 1/3 - на підставі Свідоцтва про право власності на житло від 28.06.1994 № НОМЕР_6, 1/3 - на підставі Свідоцтва про право на спадщину за законом після померлої ОСОБА_6 від 28.11.2000 НОМЕР_7. Таким чином, кожному із спадкоємців, що прийняли 1/3 частину успадкованого майна, належить 1/12 частка в трьохкімнатній квартирі АДРЕСА_1 . У встановлений законодавством строк позивач звернулася до Першої Київської державної нотаріальної контори із заявою про прийняття спадщини, що потверджується копією Витягу про реєстрацію у Спадковому реєстрі. Згідно Довідки Першої Київської Державної нотаріальної контори від 16.03.2021 № 2000/02-14, 07.09.2020 року щодо майна померлого ІНФОРМАЦІЯ_3 ОСОБА_4 заведена спадкова справа № 955/2020. Спадкодавцями першої черги спадкування за законом є: мати померлого ОСОБА_2 ІНФОРМАЦІЯ_4 , дочки померлого ОСОБА_1 ІНФОРМАЦІЯ_5 , ОСОБА_5 ІНФОРМАЦІЯ_6 , ОСОБА_3 ІНФОРМАЦІЯ_7 . Згідно Витягу про реєстрацію в Спадковому реєстрі № 61558901 від 07.09.2020, наданому Першою Київською державною нотаріальною конторою, до Спадкового реєстру внесено реєстраційний запис - реєстрація спадкової справи № 955/2020, спадкодавець ОСОБА_4 . Листом від 15.03.2021 № 1947/0214 Перша Київська Державна нотаріальна контора повідомила позивача про те, що на 25.03.2021 на 10.00 призначена видача Свідоцтв про право на спадщину за законом після померлого ІНФОРМАЦІЯ_1 ОСОБА_4 . Постановою державного нотаріуса Першої державної Київської нотаріальної контори Василевською О.П. від 09.07.2021 позивачеві було відмовлено у вчиненні нотаріальної дії - у видачі Свідоцтва про право на спадщину за законом на 1/12 частку квартири АДРЕСА_2 , у зв`язку із ненаданням документа, що підтверджує право власності померлого на частку вказаної квартири. Однак іншим спадкоємцям - ОСОБА_2 та ОСОБА_3 . Свідоцтво про право на спадщину було видано. 06.04.2021 державним нотаріусом Першої Київської державної нотаріальної контори Василевською О.П. було видано ОСОБА_2 Свідоцтво про право на спадщину за законом на 1/12 частку квартири АДРЕСА_1 та ОСОБА_3 . Свідоцтво про право на спадщину за законом на 1/12 частку квартири АДРЕСА_1 . Оригінал документа, що підтверджує право власності померлого на частку вказаної квартири, знаходиться у ОСОБА_2 , видати вказаний документ позивачеві для візиту до нотаріуса вона відмовляє. Видача Свідоцтв про право на спадщину двом іншим спадкоємцям - ОСОБА_2 та ОСОБА_3 свідчать про те, що нотаріус ознайомлений із документом, що підтверджує право власності померлого на частку вказаної квартири, та є підстави стверджувати, що копія вказаного документу залучена нотаріусом до матеріалів спадкової справи № 955/2020. Видача Свідоцтв про право на спадщину іншим спадкоємцям та відмова у видачі позивачеві порушує право власності позивача на спадкове майно, в зв`язку із чим має бути захищене в судовому порядку, що обґрунтовується наступним.

Провадження у справі відкрито ухвалою 23.02.2022 р. з призначенням розгляду в порядку спрощеного позовного провадження з викликом сторін.

Ухвалою від 26.06.2023 р. закрито провадження у справі за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , ОСОБА_5 , ОСОБА_3 про визнання права власності в порядку спадкування за законом в частині позовних вимог до ОСОБА_5 .

В судовому засіданні позивач підтримала позовні вимоги в повному обсязі та надала пояснення, аналогічні викладеним в позові обставинам, просила задовольнити позов з підстав, наведених в ньому.

Відповідачі, будучі повідомлені про день, час та місце розгляду справи належним чином, в судове засідання повторно не з`явилися, про причини неявки суд не повідомили, не подали відзив на позовну заяву, в зв`язку з чим відповідно до вимог ст.ст.280-281 ЦПК України розгляд даної справи проведений в заочному порядку.

Суд, встановивши обставини справи та перевіривши їх доказами, яким надана оцінка в їх сукупності, дійшов таких висновків.

Судом встановлено, що позивачка ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_5 , є дочкою ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , що підтверджується свідоцтвом про народження серії НОМЕР_1 , актовий запис 75.

Як вбачається з матеріалів справи, ІНФОРМАЦІЯ_1 помер ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , який є батьком позивачки, що підтверджується копією свідоцтва про смерть серії НОМЕР_2 , актовий запис № 14094.

На момент смерті ОСОБА_4 на підставі свідоцтва про право власності на житло від 28.06.1994 № НОМЕР_6 належала1/3 частка трьохкімнатної квартири АДРЕСА_1 .

Згідно Довідки Першої Київської Державної нотаріальної контори від 16.03.2021 № 2000/02-14, 07.09.2020 року щодо майна померлого ІНФОРМАЦІЯ_3 ОСОБА_4 заведена спадкова справа № 955/2020. Спадкодавцями першої черги спадкування за законом є: мати померлого ОСОБА_2 ІНФОРМАЦІЯ_4 , дочки померлого ОСОБА_1 ІНФОРМАЦІЯ_5 , ОСОБА_5 ІНФОРМАЦІЯ_6 , ОСОБА_3 ІНФОРМАЦІЯ_7 .

Відповідно до матеріалів справи встановлено, що позивачка разом з іншими спадкоємцями зверталась до нотаріуса із заявою про прийняття спадщини у визначений законом строк.

Постановою державного нотаріуса Першої державної Київської нотаріальної контори Василевською О.П. від 09.07.2021 їй було відмовлено у вчиненні нотаріальної дії - у видачі Свідоцтва про право на спадщину за законом на 1/12 частку квартири АДРЕСА_2 , у зв`язку із ненаданням оригіналу документа, що підтверджує право власності померлого на частку вказаної квартири.

При цьому з матеріалів спадкової справи вбачається, 06.04.2021 державним нотаріусом Першої Київської державної нотаріальної контори Василевською О.П. було видано ОСОБА_2 свідоцтво про право на спадщину за законом на 1/12 частку квартири АДРЕСА_1 та ОСОБА_3 - Свідоцтво про право на спадщину за законом на 1/12 частку квартири АДРЕСА_1 .

Таким чинном, через відсутність оригіналу документа, що підтверджує право власності померлого на частку вказаної квартири у позивачки, нотаріус відмовив у видачі їй свідоцтва про право на спадщину.

Відповідно до ч. 1 ст. 4 ЦПК України кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів.

Правовідносини, що виникли між сторонами регулюються нормами Цивільного кодексу України.

Як, передбачено ст. 1217 ЦК України спадкування здійснюється за заповітом або за законом.

Згідно зі ст. 1216 ЦК України, спадкуванням є перехід прав та обов`язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця), до інших осіб (спадкоємців).

Стаття 1218 ЦК України передбачає, що до складу спадщини входять усі права та обов`язки, що належали спадкодавцеві на момент відкриття спадщини і не припинилися внаслідок його смерті.

Відповідно до ст. 1297 ЦК України, спадкоємець, який прийняв спадщину, у складі якої є нерухоме майно, зобов`язаний звернутися до нотаріуса за видачею йому свідоцтва про право на спадщину на нерухоме майно.

Відповідно до ст. 1260 ЦК України, спадкоємці за законом одержують право на спадкування почергово. Кожна наступна черга спадкоємців за законом одержує право на спадкування у разі відсутності спадкоємців попередньої черги, усунення їх від права на спадкування, неприйняття ними спадщини або відмови від її прийняття, крім випадків, встановлених статтею 1259 цього Кодексу.

Відповідно до ч.1 ст.1267 ЦК України, частки у спадщині кожного із спадкоємців за законом є рівними.

Відповідно до ч. 5 ст. 1268 ЦК України, незалежно від часу прийняття спадщини вона належить спадкоємцеві з часу відкриття спадщини та згідно із ч.3 ст. 1296 ЦК України відсутність свідоцтва про право на спадщину не позбавляє спадкоємця права на спадщину.

На підставі п. 4.14 Порядку вчинення нотаріальних дій нотаріусами України, затвердженого наказом Міністерства юстиції України від 22.02.2012 року №296/5, видача свідоцтва про право на спадщину на майно, яке підлягає реєстрації, проводиться нотаріусом після подання правовстановлюючих документів.

Відповідно до Постанови Пленуму Верховного Суду України від 30.05.2008 року №7 «Про судову практику у справах про спадкування» зазначено, що свідоцтво про право на спадщину видається за письмовою заявою спадкоємців, які прийняли спадщину в порядку, установленому цивільним законодавством. За наявності умов для одержання в нотаріальній конторі свідоцтва про право на спадщину вимоги про визнання права на спадщину судовому розглядові не підлягають. У разі відмови нотаріуса в оформленні права на спадщину особа може звернутися до суду за правилами позовного провадження.

Як роз`яснено у листі Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ від 16.05.2013 року №24-753/0/4-13 «Про судову практику розгляду цивільних прав про спадкування», якщо документи, що засвідчують право власності на нерухоме майно, існували, проте були втрачені власником та не можуть бути відновлені в передбаченому законом порядку, застосуванню підлягає ст. 392 ЦК України, відповідно до якої позов про визнання права власності може бути пред`явлений, якщо це право оспорюється або не визнається іншою особою, а також у разі втрати власником документа, який засвідчує його право власності.

Враховуючи те, що позивачка в іншій спосіб, крім як звернутися з позовом до суду про визнання права власності в порядку спадкування, захистити своє порушене право не може, суд вважає, що позовні вимоги про визнання за позивачкою права власності на 1/12 частку квартири АДРЕСА_2 , в порядку спадкування за законом після смерті її батька ґрунтуються на чинному законодавстві.

Судом встановлено, що позивачка звернулась до державного нотаріуса з заявою про прийняття спадщини в межах встановленого шестимісячного строку з моменту відкриття спадщини, а отже є такою, що прийняла спадщину. Зазначене право позивачки підлягає судовому визнанню та захисту, шляхом задоволення заявленого позову в повному обсязі.

Таким чином суд вважає, що вимоги позивача є обґрунтованими, доведеними та такими, що підлягають задоволенню, обставини, що спростовують позовні вимоги, судом не встановлені.

На підставі викладеного, ст.ст.1216, 1217, 1218, 1260, 1267, 1268, 1297 ЦК України, керуючись ст.ст. 3, 4, 5, 12, 13, 76-81, 141, 206, 259, 263-265, 268, 273 ЦПК України, -

В И Р І Ш И В :

Позов ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 про визнання права власності в порядку спадкування за законом - задовольнити у повному обсязі.

Визнати за ОСОБА_1 ( ІНФОРМАЦІЯ_8 , зареєстроване місце проживання за адресою: АДРЕСА_3 ) в порядку спадкування за законом після смерті батька ОСОБА_4 , що помер ІНФОРМАЦІЯ_1 , право власності на 1/12 частину квартири АДРЕСА_1 (квартира складається з 3 (трьох) кімнат, загальна площа квартири 68,8 кв.м, реєстраційний номер об`єкта нерухомого майна: 000).

Заочне рішення може бути переглянуто судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача, протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Учасник справи, якому повне заочне рішення суду не було вручене у день його проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на подання заяви про його перегляд - якщо така заява подана протягом двадцяти днів з дня вручення йому повного заочного рішення суду.

У разі залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення заочне рішення може бути оскаржено в загальному порядку. У цьому разі строк на апеляційне оскарження рішення починає відраховуватися з дати постановлення ухвали про залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення.

Рішення може бути оскаржено позивачем до Київського апеляційного суду шляхом подачі апеляційної скарги безпосередньо до суду апеляційної інстанції протягом 30 днів з дня складання повного судового рішення.

Учасник справи, якому копія повного судового рішення не була вручена в день його складання, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом 30 днів з дня вручення йому копії повного судового рішення.

Заочне рішення набирає законної сили, якщо протягом строків, встановлених ЦПК України, не подані заяви про перегляд заочного рішення або апеляційна скарга. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Повне найменування сторін у справі:

Позивач - ОСОБА_1 (зареєстроване місце проживання за адресою: АДРЕСА_4 ; РНОКПП НОМЕР_3 );

Відповідач - ОСОБА_2 (зареєстроване місце проживання за адресою: АДРЕСА_5 ; РНОКПП НОМЕР_4 );

Відповідач - ОСОБА_3 (зареєстроване місце проживання за адресою: АДРЕСА_6 ; РНОКПП НОМЕР_5 ).

Суддя Н. М. Ларіонова