Справа № 523/6205/23
Провадження №2/523/3073/23
У Х В А Л А

"13" квітня 2023 р. суддя Суворовського районного суду міста Одеси Кузьміна О.І., розглянувши позовну заяву ОСОБА_1 до Одеської міської ради про визначення додаткового строку для прийняття спадщини,

ВСТАНОВИВ:

З позовною заявою до суду звернувся ОСОБА_1 до Одеської міської ради про визначення додаткового строку для прийняття спадщини, - транспортного засобу Volkswagen Golf, 2008 року пипуску, реєстраційний номер НОМЕР_1 , яка залишилась після смерті ІНФОРМАЦІЯ_1 його батька ОСОБА_2 , оскільки через необізнаність про Постанову Кабінету Міністрів України від 24.06.2022р. №719, якою внесено зміни в п.3 Постанови Кабінету Міністрів України від 28.02.2022р. №164, та воєнний стан, введений на території України, він не своєчасно звернувся до нотаріуса з заявою про прийняття спадщини.

Після надходження цивільної справи, суддю визначено автоматизованою системою документообігу суду, відповідно до ст.ст. 14, 33 ЦПК України.

Дослідивши матеріали позовної заяви та додані до неї документи, суддя вважає, що позовна заява підлягає залишенню без руху з наступних підстав.

Як передбачено ч.1 ст.13 ЦПК України, суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках.

Статтею 175 ЦПК України передбачено, що позовна заява повинна містити, зокрема, реєстраційний номер облікової картки платника податків (для фізичних осіб) за його наявності або номер і серію паспорта для фізичних осіб - громадян України (якщо такі відомості позивачу відомі), відомі номери засобів зв`язку, офіційної електронної адреси та адреси електронної пошти; зміст позовних вимог: спосіб (способи) захисту прав або інтересів, передбачений законом чи договором, або інший спосіб (способи) захисту прав та інтересів, який не суперечить закону і який позивач просить суд визначити у рішенні; виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги; зазначення доказів, що підтверджують вказані обставини; відомості про вжиття заходів досудового врегулювання спору, якщо такі проводилися, в тому числі, якщо законом визначений обов`язковий досудовий порядок урегулювання спору; перелік документів та інших доказів, що додаються до заяви; зазначення доказів, які не можуть бути подані разом із позовною заявою (за наявності); зазначення щодо наявності у позивача або іншої особи оригіналів письмових або електронних доказів, копії яких додано до заяви; попередній (орієнтовний) розрахунок суми судових витрат, які позивач поніс і які очікує понести у зв`язку із розглядом справи; підтвердження позивача про те, що ним не подано іншого позову (позовів) до цього ж відповідача (відповідачів) з тим самим предметом та з тих самих підстав.У позовній заяві можуть бути вказані й інші відомості, необхідні для правильного вирішення спору.

Згідно вимог ч.5 ст.177 ЦПК України, позивач зобов`язаний додати до позовної заяви всі наявні в нього докази, що підтверджують обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги (якщо подаються письмові чи електронні докази позивач може додати до позовної заяви копії відповідних доказів).

Проте подана позовна заява викладеним вимогам не відповідає.

Так, позивачем не залучено до участі у справі інших спадкоємців померлого, оскільки ОСОБА_1 вказує в позові, що інші спадкоємці не приймали спадщину, однак вони не вказані в позові як учасники справи.

Згідно з роз`ясненнями, які містяться в п.п. 41, 42 постанови Пленуму Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ №3 від 01.03.2013 року «Про деякі питання юрисдикції загальних судів та визначення підсудності цивільних справ», перелік позовів, для яких визначено виключну підсудність, є вичерпним і розширеному тлумаченню не підлягає.

У разі конкуренції правил підсудності (наприклад, при об`єднанні позовів, на один з яких поширюється дія правила про виключну підсудність) мають застосовуватися правила виключної підсудності. До таких позовів відносяться позови про право власності на таке майно; про право володіння і користування ним (стаття 358 ЦК; про поділ нерухомого майна, що є у спільній частковій власності та виділ частки із цього майна (статті 364, 367 ЦК; про поділ нерухомого майна, що є у спільній сумісній власності та виділ частки із цього майна (статті 370, 372 ЦК; про право користування нерухомим майном (визначення порядку користування ним); про право, яке виникло із договору найму жилого приміщення, оренди тощо; про визнання правочину з нерухомістю недійсним; про звернення стягнення на нерухоме майно - предмет іпотеки чи застави; розірвання договору оренди землі; стягнення орендної плати, якщо спір виник з приводу нерухомого майна; про усунення від права на спадкування та визначення додаткового строку для прийняття спадщини.

Відповідно до вимог ч.1 ст. 30 ЦПК України позови, що виникають із приводу нерухомого майна, пред`являються за місцезнаходженням майна або основної його частини.

При цьому, як передбачено положеннями ч.8 ст. 30 ЦПК України, вимоги щодо реєстрації майна та майнових прав, інших реєстраційних дій розглядаються судом, визначеним за правилами підсудності щодо розгляду спору, похідними від якого є такі вимоги.

Згідно з роз`ясненнями, які містяться в п.п. 41, 42 постанови Пленуму Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ №3 від 01.03.2013 року «Про деякі питання юрисдикції загальних судів та визначення підсудності цивільних справ», перелік позовів, для яких визначено виключну підсудність, є вичерпним і розширеному тлумаченню не підлягає. У разі конкуренції правил підсудності (наприклад, при об`єднанні позовів, на один з яких поширюється дія правила про виключну підсудність) мають застосовуватися правила виключної підсудності. До таких позовів відносяться позови про право власності на таке майно; про право володіння і користування ним (стаття 358 ЦК); про поділ нерухомого майна, що є у спільній частковій власності та виділ частки із цього майна (статті 364, 367 ЦК); про поділ нерухомого майна, що є у спільній сумісній власності та виділ частки із цього майна (статті 370, 372 ЦК); про право користування нерухомим майном (визначення порядку користування ним); про право, яке виникло із договору найму жилого приміщення, оренди тощо; про визнання правочину з нерухомістю недійсним; про звернення стягнення на нерухоме майно - предмет іпотеки чи застави; розірвання договору оренди землі; стягнення орендної плати, якщо спір виник з приводу нерухомого майна; про усунення від права на спадкування та визначення додаткового строку для прийняття спадщини.

Крім того, позивачем не викладено всіх обставин та не зазначено доказів на підтвердження всіх обставин, у тому числі позивачем не вказано останнє зареєстроване місце проживання спадкодавця ОСОБА_2 місце відкриття спадщини, що унеможливлює вирішення судом питання щодо підсудності розгляду справи.

Згідно ст.ст. 29, 1221 ЦК України, місцем відкриття спадщини є останнє місце проживання спадкодавця. Якщо місце проживання спадкодавця невідоме, місцем відкриття спадщини є місцезнаходження нерухомого майна або його основної частки, а при відсутності нерухомого майна - місцезнаходження основної частки рухомого майна.

Місце відкриття спадщини підтверджується: довідкою житлово-експлуатаційної організації, довідкою правління житлово-будівельного кооперативу про реєстрацію (постійне місце проживання) спадкодавця; записом у будинковій книзі про реєстрацію (постійне місце проживання) спадкодавця, довідкою адресного бюро, довідкою райвійськкомату про те, що спадкодавець до призову на військову службу проживав за відповідною адресою.

Отже, позивачу необхідно залучити до участі у справі інших спадкоємців померлого, вказати останнє зареєстроване місце проживання спадкодавця ОСОБА_2 , місце відкриття спадщини. Крім того, у разі надання до суду додаткових документів до позовної заяви та/або зміненої позовної заяви, необхідно надати їх копії відповідно до кількості відповідачів та третіх осіб.

Відповідно до ст. 185 ЦПК України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175 і 177 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали.

Враховуючи вищевикладене, вважаю, що дана позовна заява подана з порушення вимог ст.ст.175,177 ЦПК України, у зв`язку з чим підлягає залишенню без руху з наданням строку для усунення недоліків.

Керуючись ст. ст. 133-140, 175, 185, 353 ЦПК України,суддя, -

ПОСТАНОВИВ:

Позовну заяву ОСОБА_1 до Одеської міської ради про визначення додаткового строку для прийняття спадщини - залишити без руху.

Встановити позивачу строк для усунення недоліків, який не перевищує п`яти днів з дня вручення йому копії ухвали про залишення позовної заяви без руху.

Якщо позивач не усуне недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, заява вважається неподаною і повертається позивачу.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя О.І. Кузміна

Ухвалу складено та підписано 13.04.2023 року.