справа № 462/3577/22
УХВАЛА

11 квітня 2023 року суддя Залізничного районного суду м. Львова Постигач О.Б., розглянувши заяву ОСОБА_1 про скасування судового наказу,

в с т а н о в и л а :

09 серпня 2022 року Залізничним районним судом м. Львова винесено судовий наказ за заявою Львівського комунального підприємства "Залізничнетеплоенерго" про видачу судового наказу про стягнення з ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_1 боргу у розмірі 14636,72 грн. та по 82,70 грн. судового збору.

10.04.2023 ОСОБА_1 звернулася до суду із заявою про скасування судового наказу, виданого Залізничним районним судом м. Львова 09 серпня 2022 року у справі №462/3577/22. Одночасно із заявою про скасування судового наказу ОСОБА_1 подала клопотання про поновлення строку на подання заяви про скасування судового наказу з тих підстав, що судовий наказ вона не отримувала. Стягнуту заборгованість вона не визнає, так як усі її зобов`язання виконані належним чином. Тому на підставі викладеного просить суд поновити строк для подачі заяви про скасування судового наказу та скасувати судовий наказ.

Розглянувши заяву про скасування судового наказу та дослідивши матеріали справи, суд прийшов до наступного висновку.

Відповідно до ч. 1,2 ст. 169 ЦПК України після видачі судового наказу суд не пізніше наступного дня надсилає його копію (текст), що містить інформацію про веб-адресу такого рішення у Єдиному державному реєстрі судових рішень, боржникові на його офіційну електронну адресу або рекомендованим листом із повідомленням про вручення, чи цінним листом з описом вкладеного, якщо офіційної електронної адреси боржник не має.

Одночасно з копією судового наказу боржникові надсилається копія заяви стягувача про видачу судового наказу разом з доданими до неї документами.

У відповідності до положень ч.1 ст.170 ЦПК України, боржник має право протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення копії судового наказу та доданих до неї документів подати заяву про його скасування до суду, який його видав, крім випадків видачі судового наказу відповідно до пунктів 4, 5 частини першої статті 161 цього Кодексу.

Відповідно до п.3 ч.5 ст. 170 ЦПК України до заяви про скасування судового наказу додаються: клопотання про поновлення пропущеного строку, якщо заява подається після спливу строку, передбаченого частиною першою цієї статті.

За змістом ст. 127 ЦПК України суд за заявою учасника справи поновлює пропущений процесуальний строк, встановлений законом, якщо визнає причини його пропуску поважними, крім випадків, коли цим Кодексом встановлено неможливість такого поновлення. Якщо інше не встановлено законом, заява про поновлення процесуального строку, встановленого законом, розглядається судом, у якому належить вчинити процесуальну дію, стосовно якої пропущено строк, а заява про продовження процесуального строку, встановленого судом, - судом, який встановив строк, без повідомлення учасників справи. Одночасно із поданням заяви про поновлення процесуального строку має бути вчинена процесуальна дія (подана заява, скарга, документи тощо), щодо якої пропущено строк. Про поновлення або продовження процесуального строку суд постановляє ухвалу. Про відмову у поновленні або продовженні процесуального строку суд постановляє ухвалу, яка не пізніше наступного дня з дня її постановлення надсилається особі, яка звернулася із відповідною заявою. Ухвалу про відмову у поновленні або продовженні процесуального строку може бути оскаржено у порядку, встановленому цим Кодексом.

З судового наказу вбачається що місце проживання ОСОБА_1 вказано: АДРЕСА_1 , що також підтверджується відомостями відділу обліку та моніторингу інформації про реєстрацію місця проживання ГУДМС України у Львівській області /а.с. 15/.

Така ж адреса боржника ОСОБА_1 зазначена нею у заяві про скасування судового наказу.

Судом встановлено, що судовий наказ №462/3577/22, виданий Залізничним районним судом м. Львова 09 серпня 2022 року був скерований за адресою: АДРЕСА_1 і вручений одному з боржників під розписку 31.10.2022, що підтверджується рекомендованим повідомленням про вручення поштового відправлення /а.с. 19/.

Згідно зі ст. 126 ЦПК України право на вчинення процесуальної дії втрачається із закінченням строку, встановленого законом або судом. Документи, подані після закінчення процесуальних строків, залишаються без розгляду, крім випадків, передбачених цим Кодексом.

Відповідно до ч.2 ст. 171 ЦПК України заява боржника про скасування судового наказу, подана після закінчення строку, встановленого частиною першою статті 170 цього Кодексу, повертається, якщо суд за заявою особи, яка її подала, не знайде підстав для поновлення строку для подання цієї заяви.

Процесуальні строки (строки позовної давності) є обов`язковими для дотримання; правила регулювання строків для подання скарги, безумовно, мають на меті забезпечення належного відправлення правосуддя і дотримання принципу юридичної визначеності; зацікавлені особи повинні розраховувати на те, що ці правила будуть застосовані (пункт 45 рішення ЄСПЛ від 28 жовтня 1998 року в справі «Perez de Rada Cavanilles v. Spain» («Перез де Рада Каванілес проти Іспанії»), заява №28090/95).

Рішеннями Європейського суду з прав людини (далі - ЄСПЛ) визначено, що сторона, яка задіяна в ході судового розгляду справи, зобов`язана з розумним інтервалом часу сама цікавитися провадженням у її справі, добросовісно користуватися належними їй процесуальними правами та неухильно виконувати процесуальні обов`язки.

Поважними причинами для поновлення строку у розумінні ст. 127, ч. 2 ст. 171 ЦПК України є лише такі обставини, які є об`єктивно непереборними, не залежать від волевиявлення особи, що оскаржує судове рішення та пов`язані з перешкодами чи труднощами для своєчасного вчинення процесуальних дій, що підтверджені належними доказами.

Отже, судом при здійсненні судового провадження дотримано всіх необхідних вимог щодо направлення копії ухваленого судового наказу боржникові.

У подальшому ухвалене судове рішення у повному обсязі, направлено до Єдиного реєстру судових рішень 09 серпня 2022 року, тобто з цього часу з ним у такий спосіб можливо було також ознайомитись.

Сам лише факт неотримання боржником ОСОБА_1 кореспонденції, яку суд, з дотриманням вимог процесуального закону надсилав за належною адресою і яка була вручена одному з боржників, не може вважатися поважною причиною пропуску строку на оскарження рішення суду.

Висновки щодо підстав для поновлення процесуальних строків відображені у постановах Верховного Суду, зокрема, від 23 квітня 2018 року (справа № 916/3188/16), від 26 вересня 2019 року (справа № 522/16045/15-ц), від 30 вересня 2019 року (справа № 755/16688/15-ц), від 30 вересня 2019 року (справа № 761/39556/16-ц).

З огляду на вищезазначене, оскільки суд не знайшов підстав для поновлення процесуального строку для подання заяви про скасування судового наказу, відповідно подана заява підлягає поверненню без розгляду.

На підставі викладеного, керуючись ст. ст. 120-127, 171, 258-261, 272 ЦПК України, суд

постановив:

В задоволенні клопотання ОСОБА_1 про поновлення пропущеного строку на подання заяви про скасування судового наказу відмовити.

Заяву ОСОБА_1 про скасування судового наказу повернути без розгляду.

Ухвала може бути оскаржена в апеляційному порядку до Львівського апеляційного суду протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення.

Суддя: Постигач О.Б.