Провадження № 2/127/1195/23
УХВАЛА

про залишення позовної заяви без руху

12 квітня 2023 року м. Вінниця

Суддя Вінницького міського суду Вінницької області Іщук Т. П., розглянувши позовну заяву ОСОБА_1 до Відділу державної реєстрації актів цивільного стану у Вінницькій області Управління державної реєстрації про внесення змін до актового запису про народження,

ВСТАНОВИВ:

ОСОБА_1 звернувся до суду з позовною заявою до Відділу ДРАЦС у Вінницькій області Управління державної реєстрації про внесення змін до актового запису про народження.

Зазначена позовна заява не відповідає вимогам, встановленим ст. 175, 177 ЦПК України, а тому є підстави для залишення її без руху відповідно до ч.1 ст. 185 ЦПК України з метою усунення недоліків.

Так, всупереч п.1,2 ч.3 ст.175 ЦПК позивач у позовній заяві не зазначив належного найменування суду першої інстанції до якого було подано позов; не вказав належного найменування відповідача як державного органу (юридичної особи) та ідентифікаційний код такої юридичної особи згідно відомостей в Єдиному державному реєстрі підприємств і організацій України, номера засобів зв`язку відповідача та його адреси електронної пошти.

Також, відповідно до п. п. 4,5 ч. 3 ст. 175 ЦПК України, позовна заява повинна містити, зокрема: зміст позовних вимог спосіб (способи) захисту прав або інтересів, передбачений законом чи договором, або інший спосіб (способи) захисту прав та інтересів, який не суперечить закону і який позивач просить суд визначити у рішенні; виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги, та зазначення доказів, що підтверджують кожну обставину.

Відповідно до ч. 1 ст. 4 ЦПК України, кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів.

Частиною першою статті 15 ЦК України визначено право кожної особи на захист свого цивільного права у разі його порушення, невизнання або оспорювання. Способи захисту цивільних прав та інтересів визначені ст.16 ЦК України.

З наведених норм вбачається, що звертаючись із позовною заявою до суду, позивач визначає в останній, зокрема і спосіб захисту своїх порушених прав.

З позовної заяви слідує, що позивач, зазначаючи предметом позову «внесення змін до актового запису про народження» за самим змістом заявлених вимог ставить питання про підтвердження факту щодо національності матері позивача та просить зобов`язати відповідача вчинити дії (при можливості) щодо видачі свідоцтва про його народження з відновленим записом національності матері позивача. Тобто, зміст вимог позивача є відмінним від зазначеного ним предмета позову, хоча мають співвідноситись та відповідати останньому.

Позивач, звертаючись до суду, не визначився чи він оскаржує певні дії відповідача, чи він бажає встановити факт національності, чи неправильності в актовому записі про його народження.

Крім того, в обґрунтування заявлених вимог позивач, вказуючи на родинні відносин, одночасно зазначає на особливості законодавчого регулювання діяльності органів ДРАЦС щодо складання актових записів та видачі свідоцтва в частині неповноти відомостей про осіб за ознакою їх національності, що діяли як на момент народження матері позивача, так і шлюбу його батьків. Також, як слідує з доданих матеріалів до позову актовий запис про народження позивача №712 від 19.04.1951 знаходиться на території країни, з якою на даний час у зв`язку з військовою агресією припинені міжнародні відносини, у т.ч. про правову допомогу та співпрацю.

Тобто, в розумінні ст. 4, 15 ЦПК України, обираючи спосіб захисту та заявляючи позовні вимоги до відповідача, позивачу необхідно визначитись із самими обставинами, які свідчать про порушення його права з боку дій/бездіяльності відповідача, та вказати внаслідок яких саме неправомірних дій/бездіяльності відповідача його права фактично порушені, тобто існує спір між сторонами.

Отже, позивачу слід врахувати вказане вище та під час вибору способу захисту порушеного права необхідно визначитись із змістом та підставами заявлених вимог, а також порядком звернення до суду.

Враховуючи вищезазначене, наявні підстави для залишення позовної заяви без руху.

При цьому, слід зауважити, що залишення позовної заяви без руху з метою належної її оформлення у відповідності до вимог чинного цивільно-процесуального законодавства не являє собою обмеженням у доступі до правосуддя. Згідно практики Європейського суду з прав людини, виходить з того, що реалізуючи п. 1 ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод щодо доступності правосуддя та справедливого судового розгляду кожна держава-учасниця цієї Конвенції вправі встановлювати правила судової процедури, в тому числі й процесуальні заборони і обмеження, зміст яких - не допустити судовий процес у безладний рух. З цього приводу наглядним є рішення Європейського суду з прав людини у справах «Осман проти Сполученого королівства» від 28.10.1998 року та «Круз проти Польщі» від 19 червня 2001 року. У вказаних Рішеннях зазначено, що право на суд не є абсолютним. Воно може бути піддане обмеженням, дозволеним за змістом, тому що право на доступ до суду за самою своєю природою потребує регулювання з боку держави.

Відповідно до ч. 1,2 ст. 185 ЦПК України, суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175 і 177 цього Кодексу, або не сплачено судовий збір, постановляє ухвалу, в якій зазначаються підстави залишення заяви без руху, про що повідомляє позивача і надає йому строк для усунення недоліків, який не може перевищувати десяти днів з дня отримання позивачем ухвали.

На підставі викладеного та керуючись ст. 175, 177, 185, 260, 261 ЦПК України, суд

УХВАЛИВ:

Позовну заяву ОСОБА_1 до Відділу державної реєстрації актів цивільного стану у Вінницькій області Управління державної реєстрації про внесення змін до актового запису про народження - залишити без руху, надавши позивачу строк для усунення зазначених в ухвалі недоліків не більше п`яти днів з дня отримання ухвали.

У разі невиконання ухвали суду у зазначений строк заяву вважати неподаною та повернути заявникові зі всіма доданими до неї документами.

Ухвала оскарженню не підлягає та набирає законної сили з дня її підписання суддею.

Суддя: