Провадження № 2/522/1712/23
УХВАЛА

27 червня 2023 року м. Одеса

Приморський районний суд м. Одеси у складі:

головуючого судді - Федчишеної Т. Ю.,

за участі секретаря судового засідання Коноваленко О. В.,

позивача - ОСОБА_1 ,

представника позивача адвоката Демченка О. М.,

розглянувши у відкритому підготовчому засіданні в залі суду клопотання ОСОБА_1 про призначення судової психологічної експертизи, -

ВСТАНОВИВ:

У провадженні Приморського районного суду м. Одеси перебуває цивільна справа за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , Громадської організації «Незалежне об`єднання журналістів «Рупор», Громадської організації «Одеський кризовий медіа центр» про захист честі та гідності, відшкодування моральної шкоди.

Позивачем ОСОБА_1 , в інтересах якої діє адвокат Демченко О. М., подано до суду клопотання про призначення у справі судової психологічної експертизи, на вирішення якої позивач просить поставити наступні питання: чи формується у читачів негативне сприйняття стосовно ОСОБА_1 після прочитання статей ОСОБА_2 , які розміщені на її сторінці у Facebook, на сайті «Рупор», 048, Одеський кризовий медіа центр та інших; якщо у читачів після прочитання зазначених статей формується негативне сприйняття до ОСОБА_1 , то за рахунок чого це відбувається; чи є в ОСОБА_1 особливі зміни в емоційному стані, індивідуально психологічних проявах, які перешкоджають активному соціальному функціонуванню її як особливості, і виникли внаслідок поширення негативної, неправдивої інформації щодо неї та її родини; чи спричинено ОСОБА_1 моральні страждання (моральну шкоду) внаслідок поширення негативної, неправдивої інформації щодо неї та її родини; якщо ОСОБА_1 внаслідок поширення негативної, неправдивої інформації та розголошення конфіденціальної інформації щодо неї та її родини спричинено моральні страждання (моральну шкоду), то який орієнтовний розмір становить грошова компенсація за завдані страждання (моральну шкоду). Проведення експертизи позивач просила доручити суб`єкту судово-експертної діяльності спеціалісту-психологу ОСОБА_3 .

В обґрунтування клопотання зазначає, що предметом позову є захист честі, гідності та відшкодування моральної шкоди, тому є необхідність з`ясування обставин, які потребують спеціальних знань.

У підготовчому засіданні позивач та її представник адвокат Демченко О. М. клопотання підтримали та просили його задовольнити.

Інші учасники справи у підготовче засідання не з`явилися, про дату, час та місце його проведення овідомлялися належним чином.

Суд, дослідивши подане клопотання, заслухавши позивача та її представника, дійшов наступних висновків.

Відповідно до положень ст.12 ЦПК України цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін. Кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Суд зберігаючи об`єктивність і неупередженість: роз`яснює у випадку необхідності учасникам судового процесу їхні процесуальні права та обов`язки, наслідки вчинення або невчинення процесуальних дій; сприяє учасникам судового процесу в реалізації ними прав, передбачених цим Кодексом.

Згідно з ч. 1 ст. 13 ЦПК України суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках.

Статтею 81 ЦПК України визначено, що кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом.

Згідно зі ст. 76 ЦПК України доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. Ці дані встановлюються такими засобами: письмовими, речовими і електронними доказами; висновками експертів; показаннями свідків.

Відповідно до ч. ч. 1, 2 ст. 77 ЦПК України належними є докази, які містять інформацію щодо предмета доказування. Предметом доказування є обставини, що підтверджують заявлені вимоги чи заперечення або мають інше значення для розгляду справи і підлягають встановленню при ухваленні судового рішення.

За змістом вказаних норм, докази - це відомості про факти, за допомогою яких суд з`ясовує дійсні правовідносини сторін, обставини, що мають значення для справи. Засоби доказування - це джерело, в якому зафіксовано зміст доказу. Такими засобами можуть бути, зокрема, висновок експерта.

Згідно з ч. 1 ст. 102 ЦПК України, висновок експерта - це докладний опис проведених експертом досліджень, зроблені у результаті них висновки та обґрунтовані відповіді на питання, поставлені експертові, складений у порядку, визначеному законодавством.

Предметом висновку експерта може бути дослідження обставин, які входять до предмета доказування та встановлення яких потребує наявних у експерта спеціальних знань. (ч.2 ст.102 ЦПК).

Отже, судова експертиза, як один із засобів доказування, сприяє всебічному, повному й об`єктивному дослідженню та з`ясуванню обставин справи, ефективному вирішенню цивільних справ і постановленню законних і обґрунтованих судових рішень.

Відповідно до п. 1 ч. 1 ст. 103 ЦПК України суд призначає експертизу у справі за сукупності таких умов: для з`ясування обставин, що мають значення для справи, необхідні спеціальні знання у сфері іншій, ніж право, без яких встановити відповідні обставини неможливо, сторонами (стороною) не надані відповідні висновки експертів із цих самих питань або висновки експертів викликають сумніви щодо їх правильності.

Питання, з яких має бути проведена експертиза, що призначається судом, визначаються судом. Учасники справи мають право запропонувати суду питання, роз`яснення яких, на їхню думку, потребує висновку експерта. У разі відхилення або зміни питань, запропонованих учасниками справи, суд зобов`язаний мотивувати таке відхилення або зміну. Питання, які ставляться експерту, і його висновок щодо них не можуть виходити за межі спеціальних знань експерта (п. 4, 5, 6 ч. 2 ст. 103 ЦПК України).

Згідно з ч. ч. 1, 3, 5 ст. 104 ЦПК України, про призначення експертизи суд постановляє ухвалу, в якій зазначає підстави проведення експертизи, питання, з яких експерт має надати суду висновок, особу (осіб), якій доручено проведення експертизи, перелік матеріалів, що надаються для дослідження, та інші дані, які мають значення для проведення експертизи. Ухвала про призначення експертизи направляється особам, яким доручено проведення експертизи, та учасникам справи. Об`єкти та матеріали, що підлягають дослідженню, направляються особі, якій доручено проведення експертизи (провідному експерту або експертній установі).

Таким чином, експертиза призначається в тому випадку, коли необхідність експертного висновку випливає з обставин справи та поданих доказів, при цьому особа, яка заявляє клопотання про призначення експертизи, повинна обґрунтувати та довести необхідність її призначення.

Відповідно до п. 6.1-6.5 Розділу VI Науково-методичних рекомендацій з питань підготовки та призначення судових експертних та експертних досліджень, затвердженої наказом Міністерства юстиції України від 08.10.1998 №53/5, об`єктом психологічної експертизи є психічно здорові особи (підозрюваний, обвинувачений, підсудний, виправданий, засуджений, свідок, потерпілий, позивач, відповідач: малолітні; неповнолітні; дорослого та похилого віку).

Психологічна експертиза встановлює ті особливості психічної діяльності та такі їх прояви в поведінці особи, які мають юридичне значення та викликають певні правові наслідки.

Основним завданням психологічної експертизи є визначення у підекспертної особи: індивідуально-психологічних особливостей, рис характеру, провідних якостей особистості; мотивотвірних чинників психічного життя і поведінки; емоційних реакцій та станів; закономірностей перебігу психічних процесів, рівня їхнього розвитку та індивідуальних її властивостей.

При проведенні психологічних експертиз використовуються загальновідомі в науковій практиці психологічні методики і такі, що пройшли державну атестацію, та їх авторські модифікації, що відбираються з урахуванням специфіки експертних досліджень і конкретних питань, поставлених перед психологічною експертизою.

Пунктом 6.6 Розділу VI Рекомендацій встановлено орієнтовний перелік вирішуваних питань, які можливо поставити експерту. До таких питань, зокрема, належать: Чи є ситуація, що досліджується за справою, психотравмувальною для особи (прізвище, ім`я та по батькові)? Якщо так, то чи завдані особі (прізвище, ім`я та по батькові) страждання (моральна шкода)? Чи спричинені особі (прізвище, ім`я та по батькові) страждання (моральна шкода) за умов ситуації (зазначаються умови ситуації), що досліджуються у справі? Якщо особі (прізвище, ім`я та по батькові) завдані страждання (моральна шкода), який можливий розмір становить грошова компенсація за завдані страждання (моральну шкоду)?

Відповідно до ч. 2 - 5 статті 23 ЦК України моральна шкода полягає, зокрема у душевних стражданнях, яких фізична особа зазнала у зв`язку з протиправною поведінкою щодо неї самої, членів її сім`ї чи близьких родичів. Моральна шкода відшкодовується грішми, іншим майном або в інший спосіб.

Розмір грошового відшкодування моральної шкоди визначається судом залежно від характеру правопорушення, глибини фізичних та душевних страждань, погіршення здібностей потерпілого або позбавлення його можливості їх реалізації, ступеня вини особи, яка завдала моральної шкоди, якщо вина є підставою для відшкодування, а також з урахуванням інших обставин, які мають істотне значення. При визначенні розміру відшкодування враховуються вимоги розумності і справедливості.

Згідно з роз`ясненням, наведеним в п. 5 постанови Пленуму Верховного Суду України від 31.03.1995 № 4 «Про судову практику в справах про відшкодування моральної (немайнової) шкоди» при вирішенні спору про відшкодування моральної (немайнової) шкоди обов`язковому з`ясуванню підлягають: наявність такої шкоди, протиправність діяння її заподіювача, наявність причинного зв`язку між шкодою і протиправним діянням заподіювача та вини останнього в її заподіянні. Суд, зокрема, повинен з`ясувати, чим підтверджується факт заподіяння позивачеві моральних чи фізичних страждань або втрат немайнового характеру, за яких обставин чи якими діями (бездіяльністю) вони заподіяні, в якій грошовій сумі чи в якій матеріальній формі позивач оцінює заподіяну йому шкоду та з чого він при цьому виходить, а також інші обставини, що мають значення для вирішення спору.

Враховуючи предмет позову, суд дійшов висновку про наявність підстав для призначення у справі судової психологічної експертизи.

Щодо питань, які необхідно поставити на вирішення експерта, суд враховує Інструкцію про призначення та проведення судових експертиз та експертних досліджень та орієнтовний перелік питань, що ставляться на вирішення такої експертизи та вважає за необхідне поставити на вирішення експерта питання, зазначені в резолютивній частині ухвали.

Що стосується питань, запропонованих позивачем, то на думку суду, такі питання не забезпечать виконання завдань судової психологічної ексепертизи, ураховуючи її предмет, а також предмет позову.

За приписами ч. ч. 3, 4 ст. 103 ЦПК України при призначенні експертизи судом експерт або експертна установа обирається сторонами за взаємною згодою, а якщо такої згоди не досягнуто у встановлений судом строк, експерта чи експертну установу визначає суд. Суд з урахуванням обставин справи має право визначити експерта чи експертну установу самостійно.

Відповідно до статті 7 Закону України «Про судову експертизу» судово-експертну діяльність здійснюють державні спеціалізовані установи, а також судові експерти, які не є працівниками зазначених установ, та інші фахівці (експерти) з відповідних галузей знань у порядку та на умовах, визначених цим Законом.

До державних спеціалізованих установ належать: науково-дослідні установи судових експертиз Міністерства юстиції України; науково-дослідні установи судових експертиз, судово-медичні та судово-психіатричні установи Міністерства охорони здоров`я України; експертні служби Міністерства внутрішніх справ України, Міністерства оборони України, Служби безпеки України та Державної прикордонної служби України.

Суд вважає за необхідне доручити проведення судової експертизи у даній справі експертам Одеського науково-дослідного інституту судових експертиз Міністерства юстиції України, до компетенції якого входить проведення психологічної експертизи, а не конкретному експерту. При цьому, право виразити недовіру конкретному експерту може бути реалізовано учасниками в порядку встановленому ЦПК України шляхом заявлення відводу експерту після його визначення.

Відповідно до п. 5 ч. 1 ст. 252 ЦПК України суд може за заявою учасника справи, а також з власної ініціативи зупинити провадження у справі у випадку призначення експертизи.

Оскільки для проведення зазначеної експертизи потрібний значний час, на час проведення експертизи провадження у справі слід зупинити.

Керуючись ст. ст. 103, 104, п. 5 ч. 1 ст. 252, 253, 258-260 ЦПК України, суд, -

УХВАЛИВ:

Клопотання ОСОБА_1 про призначення судової психологічної експертизи задовольнити частково.

Призначити у справі за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , Громадської організації «Незалежне об`єднання журналістів «Рупор», Громадської організації «Одеський кризовий медіа центр» про захист честі та гідності, відшкодування моральної шкоди, судову психологічну експертизу, на вирішення якої поставити наступні питання:

1.чи була інформація, поширена ІНФОРМАЦІЯ_1 на сайті 048.ua «Черные риелторы и рейдеры «оппоблоковцы» измываются над старушкой и нападают на активистов»; 14.09.2019 Одеським кризовим медіа центром «Дело с захватом двора в переулке Некрасова, 5»; 17.09.2018 Громадською організацією «Незалежним об`єднанням журналістів «Рупор» «Одесская активистка: неразрешенная стройка в центре города продолжается», психотравмуючою для ОСОБА_1 ;

2.якщо так, то яка глибина та інтенсивність психотравмуючого впливу згідно поширеної інформації на особистість ОСОБА_1 ;

3.чи спричинило поширення вищевказаної інформації погіршення психічного стану ОСОБА_1 , і чи заподіяна їй цим моральна шкода з психологічної точки зору;

4.якщо так, то вказати орієнтовний розмір завданої ОСОБА_1 моральної шкоди.

У решті клопотання відмовити.

Проведення судової психологічної експертизи доручити експертам Одеського науково-дослідного інституту судових експертиз Міністерства юстиції України (м. Одеса, вул. Рішельєвська, 8).

Попередити експерта про кримінальну відповідальність за надання завідомо неправдивого висновку та за відмову без поважних причин від виконання покладених на нього обов`язків згідно зі ст. ст. 384, 385 КК України.

У розпорядження експерта надати матеріали цивільної справи № 522/20911/21-Е.

Витрати на проведення експертизи покласти на позивача ОСОБА_1 .

На час проведення експертизи провадження у справі зупинити.

Ухвала може бути оскаржена до Одеського апеляційного суду шляхом подання апеляційної скарги протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення.

Суддя Тетяна ФЕДЧИШЕНА