СВЯТОШИНСЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД М. КИЄВА
пр. № 2-во/759/107/23
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

03 квітня 2023 року м. Київ

Святошинський районний суд м. Києва у складі: головуючого судді Кириленко Т.В., розглянувши заяву відповідача ОСОБА_1 про виправлення описки в судовому рішення, яке ухвалене в межах розгляду цивільної справи ОСОБА_2 до ОСОБА_1 про розірвання шлюбу,

ВСТАНОВИВ:

Рішенням Святошинського районного суду м. Києва від 16.02.2023 року позов ОСОБА_2 до ОСОБА_1 про розірвання шлюбу було задоволено у повному обсязі (а.с. 21-22).

17.03.2023 року відповідач ОСОБА_1 подав до суду заяву про виправлення описки у рішенні суду в якій просив в описовій частині рішення конкретизувати, що сторони проживають окремо починаючи із липня 2022 року (а.с. 24-25).

За змістом положень ч. 13 ст. 7 Цивільного процесуального кодексу України, розгляд справи здійснюється в порядку письмового провадження за наявними у справі матеріалами, якщо цим Кодексом не передбачено повідомлення учасників справи. У такому випадку судове засідання не проводиться.

Згідно ч. 2 ст. 247 ЦПК України, у разі неявки в судове засідання всіх учасників справи чи в разі якщо відповідно до положень цього Кодексу розгляд справи здійснюється судом за відсутності учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.

Вивчивши матеріали цивільної справи, надавши належну оцінку наведеним представником позивача підставам для вирішення питання щодо виправлення описки в судовому рішенні, суд приходить до наступних висновків.

Відповідно до ст. 269 Цивільного процесуального кодексу України суд може з власної ініціативи або за заявою учасників справи виправити допущені в рішенні чи ухвалі описки чи арифметичні помилки. Питання про внесення виправлень вирішується без повідомлення учасників справи, про що постановлюється ухвала.

Отже правила вказаної статті передбачають можливість після ухвалення судового рішення у справі усунути в ньому помилки технічного (неюридичного) характеру - описки та очевидні арифметичні помилки. При цьому опискою визнається помилка, що порушує правила граматики, синтаксису, пунктуації, нумерації, які мають вплив на зміст судового рішення та його виконання.

Описки - це помилки, зумовлені неправильним написанням слів, цифр тощо (пропуск літери, цифри, їх перестановка тощо). Виправленню підлягають лише ті описки, які мають істотний характер. До таких належить написання прізвищ та імен, адрес, найменувань спірного майна, зазначення дат та строків.

Не є описками граматичні помилки, які не спотворюють текст судового рішення та не призводять до його неправильного сприймання: неправильне розташування розділових знаків, невірні відмінки слів, застосування русизмів та діалектизмів тощо.

Вирішуючи питання про виправлення описок чи арифметичних помилок, допущених у судовому рішенні (постанові або ухвалі), суд не має права змінювати зміст судового рішення, а лише усуває неточності, які впливають на можливість реалізації судового рішення чи його правосудності.

Виходячи з позиції Верховного Суду України (ухвала Верховного Суду України у справі №6-788цс16 від 22.02.2017р.), суд може виправити лише ті описки або арифметичні помилки, яких він сам припустився.

Верховний Суд, в постанові від 14 січня 2019 року по справі № 369/8367/16-ц (провадження № 61-10808св18) виходив з того, що описки - це помилки, зумовлені неправильним написанням слів. Виправленню підлягають лише ті описки, які мають істотний характер. До таких належить написання прізвищ та імен, адрес, найменувань спірного майна, зазначення дат та строків. Не є опискою граматичні помилки, які не спотворюють текст судового рішення та не призводять до його неправильного сприйняття. Верховний Суд зауважив, що суд не має права змінювати зміст судового рішення, він лише усуває такі неточності, які впливають на можливість реалізації судового рішення чи його правосудність.

Дослідивши матеріали справи, суд приходить до висновку про відсутність підстав для задоволення заяви про виправлення описки, оскільки під час розгляду справи в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення (виклику) сторін було встановлено факт припинення шлюбних відносин, однак суд позбавлений можливості зазначити конкретний час їх припинення, у зв`язку з тим, що матеріали справи не містять достовірних відомостей стосовно цього факту.

Зважаючи на викладене, надавши належну оцінку підставам для виправлення описки в судовому рішення, які наведено відповідачем, суд приходить до висновку, що заява ОСОБА_1 про виправлення описки в судовому рішення не підлягає задоволенню, оскільки зазначення в мотивувальній частині рішення інформації, яка не встановлювалась судом під час судового розгляду не може розцінюватись як описка в розумінні положень статі 269 ЦПК України.

Враховуючи викладене та керуючись статтями 259-261, 269, 354 Цивільного процесуального кодексу України, суд -

ПОСТАНОВИВ:

Відмовити у задоволенні заяви відповідача ОСОБА_1 про виправлення описки в судовому рішення.

Ухвала може бути оскаржена до Київського апеляційного суду, апеляційна скарга на ухвалу суду подається протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення .

Учасники справи, якому ухвала суду не була вручена у день її складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження на ухвалу суду якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення відповідної ухвали суду.

Суддя Т.В.Кириленко