Провадження №2/359/1299/2023
УХВАЛА

Іменем України

28 червня 2023 року Бориспільський міськрайонний суд Київської області в складі:

головуючого судді Журавського В.В.

при секретарі Алфімовій І.М.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до Пристоличної сільської ради Бориспільського району Київської області, ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , ОСОБА_5 про витребування майна з чужого незаконного володіння, -

ВСТАНОВИВ:

В листопаді 2019 року ОСОБА_6 звернувся до суду з вказаним позовом, яким просив:

- визнати протиправним та скасувати рішення Щасливської сільської ради Бориспільського району №1796-38-VII від 20 червня 2019 року та витребувати з чужого незаконного володіння ОСОБА_2 на користь Щасливської сільської ради Бориспільського району земельну ділянку площею 0,0966 га з кадастровим номером :01:008:0266, яка розташовується в с. Щасливе Бориспільського району;

- визнати протиправним та скасувати рішення Щасливської сільської ради Бориспільського району №1797-38-VII від 20 червня 2019 року та витребувати з чужого незаконного володіння ОСОБА_3 на користь Щасливської сільської ради Бориспільського району земельну ділянку площею 0,0966 га з кадастровим номером :01:008:0267, яка розташовується в с. Щасливе Бориспільського району;

- визнати протиправним та скасувати рішення Щасливської сільської ради Бориспільського району №1798-38-VII від 20 червня 2019 року та витребувати з чужого незаконного володіння ОСОБА_4 на користь Щасливської сільської ради Бориспільського району земельну ділянку площею 0,0966 га з кадастровим номером :01:008:0268, яка розташовується в с. Щасливе Бориспільського району;

- визнати протиправним та скасувати рішення Щасливської сільської ради Бориспільського району №1799-38-VII від 20 червня 2019 року та витребувати з чужого незаконного володіння ОСОБА_5 на користь Щасливської сільської ради Бориспільського району земельну ділянку площею 0,0966 га з кадастровим номером :01:008:0269, яка розташовується в с. Щасливе Бориспільського району.

Ухвалою Бориспільського міськрайонного суду Київської області від 01 листопада 2021 року, занесеною до протоколу судового засідання (т.3 а.с.21-22) до участі в розгляді цивільної справи було залучено правонаступника ОСОБА_6 ОСОБА_1 .

Відповідно до ч.5 ст.223 ЦПК України у разі повторної неявки позивача в судове засідання без поважних причин або неповідомлення ним про причини неявки суд залишає позовну заяву без розгляду, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності, і його нез`явлення не перешкоджає вирішенню спору.

Згідно з п.3 ч.1 ст.257 ЦПК України суд постановляє ухвалу про залишення позову без розгляду, якщо належним чином повідомлений позивач повторно не з`явився в судове засідання або не повідомив про причини неявки, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності і його нез`явлення не перешкоджає розгляду справи.

Встановлено, що ухвалою Бориспільського міськрайонного суду Київської області від 28 липня 2022 року було закрито підготовче провадження в даній цивільній справі та призначено справу до судового розгляду по суті (т.3 а.с.67).

З протоколів судових засідань вбачається, що ОСОБА_1 не з`явилась у судові засідання, які проводились 24 травня 2023 року та 28 червня 2023 року.

Вказана обставина свідчить про те, що її неявки мають ознаку повторності. Позивач завчасно у встановленому порядку повідомлялась про час та місце розгляду цивільної справи, що поштовими відправленнями, які повернулись до суду з довідками ф.20 та «адресат відсутній за вказаною адресою» (т.3 а.с.143,146).

Направлення поштової кореспонденції за адресою: АДРЕСА_1 відповідає тій адресі, яку позивач вказала при зверненні до суду. При цьому, позивач не повідомляла суд про іншу адресу для листування.

Крім цього, направлення листа рекомендованою кореспонденцією на дійсну адресу є достатнім для того, щоб вважати повідомлення належним, оскільки отримання зазначеного листа адресатом перебуває поза межами контролю відправника, у даному випадку, суду, згідно правової позиції, викладеної у постанові Великої Палати Верховного Суду від 25 квітня 2018 у справі №800/547/17 (провадження №11-268заі18), постановах Касаційного господарського суду у складі Верховного Суду від 27 листопада 2019 у справі №913/879/17, від 21 травня 2020 у справі №10/249-10/19, від 15 червня 2020 у справі №24/260-23/52-б, від 04 березня 2021 у справі №910/6835/20.

В матеріалах цивільної справи відсутня заява позивача про розгляд цивільної справи в її відсутність.

За змістом правової позиції Верховного Суду, викладеної у постанові від 22 вересня 2021 року у справі №465/205/17 (провадження №61-9536св21) залишення заяви без розгляду - це форма закінчення розгляду цивільної справи без ухвалення судового рішення у зв`язку із виникненням обставин, які перешкоджають розгляду справи. Зазначені наслідки настають незалежно від причин повторної неявки, які можуть бути поважними. Таким чином, навіть маючи докази поважності причин неявки позивача, суд повинен залишати позовну заяву без розгляду. Зазначена норма дисциплінує позивача, як ініціатора судового розгляду, стимулює його належно користуватися своїми правами та не затягувати розгляд справи. Якщо позивач не може взяти участь в судовому засіданні, він може подати заяву про розгляд справи за його відсутності. Така заява може бути подана на будь-якій стадії розгляду справи.

Відповідно до ч.4 ст.10 ЦПК України суд застосовує при розгляді справ Конвенцію про захист прав людини і основоположних свобод 1950 року і протоколи до неї, згоду на обов`язковість яких надано Верховною Радою України, та практику Європейського суду з прав людини як джерело права.

Згідно з п.1 ст.6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод кожному забезпечується право на справедливий розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом, який вирішить спір щодо його прав та обов`язків цивільного характеру.

Згідно рішень Європейського суду з прав людини від 03 квітня 2008 року у справі «Пономарьов проти України», від 26 квітня 2007 у справі «Олександр Шевченко проти України» та від 14 жовтня 2007 у справі «Трух проти України» сторони у розумні інтервали часу мають вживати заходів, щоб дізнатися про стан відомого їм судового провадження, та зобов`язані сумлінно користуватися наданими їм процесуальними правами.

Саме на зацікавлену сторону покладається обов`язок проявляти належну увагу в захисті своїх інтересів та вживати необхідних заходів, щоб ознайомитись з подіями процесу, згідно рішення Європейського суду з прав людини від 05 лютого 2004 року «Богонос проти Росії».

Встановлено, що провадження у цивільній справі було відкрито 20 листопада 2019 року (т.1 а.с.64). Чергове відкладення судового засідання призведе до невиправданого затягування розгляду цивільної справи понад розумний строк, що є прямим порушенням права на справедливий суд, передбаченого п.1 ст.6 Конвенції про захист прав людини та основоположних свобод.

Суд вважає, що припинення порушення цього права є додатковою, але не менш вагомою підставою для залишення позову без розгляду.

Тому суд вважає, що позов, пред`явлений ОСОБА_1 належить залишити без розгляду.

Керуючись ч.4 ст.10, ст.158, ч.5 ст.223, п.1 ч.1, ч.2 ст.258, п.3 ч.1 ст.257, ч.4 ст.259, ст.260 ЦПК України, суд, -

УХВАЛИВ:

Позов ОСОБА_1 до Пристоличної сільської ради Бориспільського району Київської області, ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , ОСОБА_5 про витребування майна з чужого незаконного володіння залишити без розгляду.

Ухвала суду може бути оскаржена до Київського апеляційного суду шляхом подачі апеляційної скарги протягом 15 днів з дня її проголошення.

Суддя підпис

З оригіналом згідно:

Суддя Бориспільського міськрайонного суду В.В. Журавський