БРОВАРСЬКИЙ МІСЬКРАЙОННИЙ СУД КИЇВСЬКОЇ ОБЛАСТІ
Справа № 361/6091/22 провадження № 2-о/361/59/23
У Х В А Л А

«10» квітня 2023 року м.Бровари Київської області

Броварський міськрайонний суд Київської області в складі:

головуючого - судді Василишина В.О.,

за участю секретаря судових засідань - Степанюк А.О.,

під час розгляду у відкритому судовому засіданні цивільної справи за заявою ОСОБА_1 , заінтересовані особи: приватний нотаріус Київського міського нотаріального округу Дерев`янко Вікторія Вікторівна, ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , про встановлення факту проживання однією сім`єю чоловіка та жінки без шлюбу,

в с т а н о в и в:

У листопаді 2022 року ОСОБА_1 у порядку окремого провадження звернулася до суду з даною заявою, в якій просить встановити факт її проживання однією сім`єю без реєстрації шлюбу з ОСОБА_7 у період з 01 вересня 2009 року по 15 червня 2022 року.

Ухвалою Броварського міськрайонного суду Київської області від 29 листопада 2022 року відкрито провадження у справі та призначено судове засідання.

Ухвалою суду, занесеною до протоколу судового засідання від 09 лютого 2023 року, судом залучено до участі у справі заінтересованих осіб: ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_5 ,

ІНФОРМАЦІЯ_1 , ОСОБА_4 , ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_2 .

У судовому засіданні 10 квітня 2023 року судом на обговорення учасників процесу поставлено питання щодо наявності у даній справі спору про право.

Заявниця ОСОБА_1 та її представник ОСОБА_8 у судовому засіданні заперечили наявність спору про право у даній справі.

Заінтересована особа ОСОБА_3 та його представник ОСОБА_9 зазначили про наявність спору про право.

Представник заінтересованої особи ОСОБА_2 - ОСОБА_10 вважає, що у даній справі наявний спір про право, тому вона не може бути розглянута у порядку окремого провадження.

Інші заінтересовані особи у судове засідання не з`явилися, про дату, час та місце розгляду заяви повідомлялися належним чином. Їхня неявка не перешкоджає вирішенню питання про залишення даної заяви без розгляду.

Вислухавши позицію учасників справи присутніх у судовому засіданні, перевіривши матеріали справи, суд дійшов наступного висновку.

З матеріалів справи вбачається, що ІНФОРМАЦІЯ_3 у селі Бояро-Лежачі Конотопського району Сумської області помер ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_4 , про що свідчить копія свідоцтва про смерть, виданого 06 липня 2022 року Бобровицьким відділом державної реєстрації актів цивільного стану у Ніжинському районі Чернігівської області Північно-Східного управління юстиції (м.Суми).

Згідно з Інформаційною довідкою зі Спадкового реєстру (спадкові справи та видані на їх підставі свідоцтва про право на спадщину) від 29 грудня 2022 року, приватним нотаріусом Київського міського нотаріального округу Дерев`янко В.В. заведено спадкову справу до майна померлого ІНФОРМАЦІЯ_3 ОСОБА_7 .

Відповідно до спадкової справи № 1/2022 до майна померлого ІНФОРМАЦІЯ_3 ОСОБА_7 , 30 червня 2022 року до нотаріальної контори з питань прийняття спадщини звернулися ОСОБА_3 , ОСОБА_2 , ОСОБА_4 04 липня 2022 року заявниця ОСОБА_1 подала заяву про прийняття спадщини померлого ОСОБА_7 в інтересах малолітньої дочки ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , а також від власного імені подала заяву про прийняття спадщини, вказавши про проживання однією сім`єю з померлим без реєстрації шлюбу.

Листом від 10 серпня 2022 року приватний нотаріус Київського міського нотаріального округу Дерев`янко В.В. повідомила ОСОБА_1 , що встановлення факту проживання разом зі спадкодавцем однією сім`єю вирішується у судовому порядку.

Відповідно до частини сьомої статті 19 Цивільного процесуального кодексу України(далі - ЦПК України) окреме провадження призначене для розгляду справ про підтвердження наявності або відсутності юридичних фактів, що мають значення для охорони прав та інтересів особи або створення умов для здійснення нею особистих немайнових чи майнових прав або підтвердження наявності чи відсутності неоспорюваних прав.

Згідно з частиною першою статті 293 ЦПК України окреме провадження - це вид непозовного цивільного судочинства, в порядку якого розглядаються цивільні справи про підтвердження наявності або відсутності юридичних фактів, що мають значення для охорони прав, свобод та інтересів особи або створення умов здійснення нею особистих немайнових чи майнових прав або підтвердження наявності чи відсутності неоспорюваних прав.

Відповідно до пункту 5 частини п`ятої статті 293 ЦПК України справи про встановлення фактів, що мають юридичне значення суд розглядає у порядку окремого провадження.

Аналіз наведених положень закону приводить до висновку, що суттєвою ознакою окремого провадження є безспірність розгляду справи.

Суд розглядає у порядку окремого провадження справи про встановлення фактів, якщо: згідно із законом такі факти породжують юридичні наслідки, тобто від них залежить виникнення, зміна або припинення особистих чи майнових прав громадян; чинним законодавством не передбачено іншого порядку їх встановлення; заявник не має іншої можливості одержати або відновити загублений чи знищений документ, який посвідчує факт, що має юридичне значення; встановлення факту не пов`язується із наступним вирішенням спору про право. До такого висновку прийшла Велика Палата Верховного Суду у постанові від 30 травня 2018 року в справі № 761/16799/15-ц.

Перелік юридичних фактів, що підлягають встановленню у судовому порядку, наведений у статті 315 ЦПК України.

Відповідно до пункту 5 частини першої статті 315 ЦПК України суд розглядає справи про встановлення факту проживання однією сім`єю чоловіка та жінки без шлюбу.

Таким чином, визначальною обставиною під час розгляду заяви про встановлення певних фактів у порядку окремого провадження є те, що встановлення такого факту не пов`язане з наступним вирішенням спору про право цивільне. Під спором про право необхідно розуміти певний стан суб`єктивного права; спір є суть суперечності, конфлікт, протиборство сторін, спір поділяється на матеріальний і процесуальний. Таким чином, виключається під час розгляду справ у порядку окремого провадження існування спору про право, який пов`язаний із порушенням, оспорюванням або невизнанням, а також недоведенням наявності суб`єктивного права за умов, що є певні особи, які перешкоджають у реалізації такого права.

Частиною другою статті 3 Сімейного кодексу України (далі - СК України) передбачено, що сім`ю складають особи, які спільно проживають, пов`язані спільним побутом, мають взаємні права та обов`язки.

Відповідно до частини четвертої статті 3 СК України сім`я створюється на підставі шлюбу, кровного споріднення, усиновлення, а також на інших підставах, не заборонених законом і таких, що не суперечать моральним засадам суспільства.

Пунктом 6 Рішення Конституційного Суду України від 03 червня 1999 року № 5-рп/99 визначено, що до членів сім`ї належать особи, що постійно мешкають разом та ведуть спільне господарство. Ними можуть бути не тільки близькі родичі, але й інші особи, які не перебувають у безпосередніх родинних зв`язках. Обов`язковою умовою для визнання їх членами сім`ї є факт спільного проживання, ведення спільного господарства, наявність спільних витрат, купівлі майна для спільного користування, участі у витратах на утримання житла, його ремонт і т.п.

Відповідно до положень статті 1217 Цивільного кодексу України (далі - ЦК України) спадкування здійснюється за заповітом або за законом.

Статтею 1218 ЦК України передбачено, що до складу спадщини входять всі права та обов`язки, що належали спадкодавцеві на момент відкриття спадщини і не припинилися внаслідок його смерті.

Згідно з частиною першою статті 1258 ЦК України спадкоємці за законом одержують право на спадкування почергово.

У четверту чергу право на спадкування за законом мають особи, які проживали зі спадкодавцем однією сім`єю не менш як п`ять років до часу відкриття спадщини (стаття 1264 ЦК України).

У пункті 21 постанови Пленуму Верховного Суду України від 30 травня 2008 року № 7 «Про судову практику у справах про спадкування» судам роз`яснено, що при вирішенні спору про право на спадщину осіб, які проживали зі спадкодавцем однією сім`єю не менш як п`ять років до часу відкриття спадщини (четверта черга спадкоємців за законом), судам необхідно враховувати правила частини другої статті 3 СК України про те, що сім`ю складають особи, які спільно проживають, пов`язані спільним побутом, мають взаємні права та обов`язки.

Враховуючи наведене, до спадкоємців четвертої черги можуть належати жінка (чоловік), які проживали однією сім`єю зі спадкодавцем без реєстрації шлюбу і не перебували у зареєстрованому шлюбі з іншою особою, а обов`язковою умовою для визнання їх однією сім`єю, крім власне факту спільного проживання, є ведення зі спадкодавцем спільних витрат, спільного бюджету, спільного харчування, купівлі майна для спільного користування, участі у витратах на утримання житла, його ремонт, надання взаємної допомоги, наявність усних чи письмових домовленостей про порядок користування житловим приміщенням, інших обставин, які засвідчують реальність сімейних відносин не менш як п`ять років до часу відкриття спадщини.

Верховний Суд у постанові від 22 квітня 2020 року у справі №200/14136/17 вказав, що справи про спадкування розглядаються судами за правилами позовного провадження, якщо особа звертається до суду з вимогою про встановлення фактів, що мають юридичне значення, які можуть вплинути на спадкові права й обов`язки інших осіб та (або) за наявності інших спадкоємців і спору між ними. Якщо виникнення права на спадкування залежить від доведення певних фактів, особа може звернутися в суд із заявою про встановлення цих фактів, яка, у разі відсутності спору, розглядається за правилами окремого провадження. Якщо під час розгляду справи у порядку окремого провадження з`ясується, що має місце спір про право, суд залишає заяву без розгляду та роз`яснює заявникові, що він має право звернутися до суду з позовом на загальних підставах.

У постанові від 18 липня 2022 року у справі №755/9100/18 Верховний Суд зауважив, що визначальною обставиною під час розгляду заяви про встановлення певного факту у порядку окремого провадження є те, що встановлення такого факту не пов`язане з наступним вирішенням спору про право. Наявність спору про право повинна встановлюватись за ознакою можливого заперечення суб`єктивного права особи, щодо якого виникає спір, у справі, що переглядається - майна померлого.

Звертаючись до суду із заявою про встановлення факту проживання однією сім`єю чоловіка та жінки без реєстрації шлюбу ОСОБА_1 зазначала, що встановлення юридичного факту необхідно їй для реалізації права на спадкування як спадкоємця четвертої черги за законом після смерті ОСОБА_7 . Разом з тим, з матеріалів спадкової справи встановлено, що заяви про прийняття спадщини померлого ОСОБА_7 подали його батьки та дочка, будучи залученими до участі у справі заінтересованими особами, останні заперечують проти встановлення даного юридичного факту та відповідно права ОСОБА_1 на спадкування після смерті ОСОБА_7 .

Зазначені обставини беззаперечно свідчать про наявність спору про право на спадкове майно між заявницею та заінтересованими особами, які подали заяви про прийняття спадщини померлого ОСОБА_7 .

Таким чином, встановлення юридичного факту спільного проживання однією сім`єю без реєстрації шлюбу ОСОБА_1 та ОСОБА_7 впливає на спадкові права і обов`язки інших осіб, які має право на спадщину та подали відповідні заяви про її прийняття.

З огляду на викладене, заявлені ОСОБА_1 вимоги не підлягають розгляду в порядку окремого провадження.

Відповідно до положень частини четвертої статті 315 ЦПК України суддя відмовляє у відкритті провадження у справі, якщо із заяви про встановлення факту, що має юридичне значення, вбачається спір про право, а якщо спір про право буде виявлений під час розгляду справи, - залишає заяву без розгляду.

Частиною шостою статті 294 ЦПК України визначено, що якщо під час розгляду справи у порядку окремого провадження виникає спір про право, який вирішується в порядку позовного провадження, суд залишає заяву без розгляду і роз`яснює заінтересованим особам, що вони мають право подати позов на загальних підставах.

Враховуючи, що наявний спір про право, який вирішується у позовному провадженні, дану заяву слід залишити без розгляду, а також роз`яснити заявниці її право звернутися з даними вимогами в порядку позовного провадження.

На підставі викладеного та керуючись статтями 260, 293, 315 ЦПК України, Броварський міськрайонний суд Київської області

у х в а л и в:

Заяву ОСОБА_1 , заінтересовані особи: приватний нотаріус Київського міського нотаріального округу Дерев`янко Вікторія Вікторівна, ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , про встановлення факту проживання однією сім`єю чоловіка та жінки без шлюбу - залишити без розгляду.

Роз`яснити заявниці положення частини шостої статті 294 Цивільного процесуального кодексу України про те, що вона має право подати до суду позов на загальних підставах, які визначені цим Кодексом.

Ухвала може бути оскаржена до Київського апеляційного суду шляхом подання апеляційної скарги протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення. Якщо в судовому засіданні було проголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення, то зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Ухвала набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо її не було подано. У разі подання апеляційної скарги ухвала, якщо її не скасовано, набирає законної сили після розгляду справи апеляційним судом.

Суддя В.О.Василишин