Єдиний унікальний номер 305/1583/22
Провадження по справі 2/305/77/23
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

05.07.2023 року місто Рахів

Рахівський районний суд Закарпатської області у складі: головуючого - судді Дочинця С.І., при секретарі Найман Т.В., розглянувши в відкритому судовому засіданні в приміщенні Рахівського районного суду Закарпатської області за правилами загального позовного провадження цивільну справу за позовною заявою адвоката Поштак Юстини Степанівни, поданою в інтересах ОСОБА_1 , до ОСОБА_2 , третя особа, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору: Рахівський відділ Державної реєстрації актів цивільного стану у Рахівському районі Закарпатської області Південно-Західного міжрегіонального управління міністерства юстиції (м. Івано-Франківськ) про визнання батьківства,-

ВСТАНОВИВ:

Адвокат Поштак Ю.С., діючи в інтересах ОСОБА_1 , звернулася до Рахівського районного суду Закарпатської області із позовною заявою до ОСОБА_2 , третя особа, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору: Рахівський відділ Державної реєстрації актів цивільного стану у Рахівському районі Закарпатської області Південно-Західного міжрегіонального управління міністерства юстиції (м. Івано-Франківськ) про визнання батьківства.

Позовні вимоги мотивовані тим, що ОСОБА_1 у період з січня 2019 року по грудень 2019 року проживала разом з відповідачем ОСОБА_2 , однією сім`єю, проте без реєстрації шлюбу. Від вказаних стосунків у них народилася одна дитина: син ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 . Оскільки на час їх народження позивачка не проживала у зареєстрованому шлюбі з ОСОБА_2 , тому відомості про батька дитини були внесені до актового запису про народження на підставі ч.1 ст.135 СК України, за вказівкою матері батьком дітей був записаний ОСОБА_4 . Відповідач відвідував позивачку у пологовому будинку, визнавав себе батьком дитини, приїздив до позивачки додому, навідував сина та проводив з ним час. Водночас відповідач відмовляється добровільно, у позасудовому порядку подати заяву про реєстрацію його як батька дитини.

З огляду на викладене, адвокат Поштак Ю.С. просить задовольнити позов, визнавши ОСОБА_2 батьком дитини ОСОБА_5 , а також внести зміни до актового запису про народження дитини, змінивши прізвище дитини з « ОСОБА_6 » на « ОСОБА_7 » та записавши батьком дитини ОСОБА_2 .

Позивач ОСОБА_1 та її представник адвокат Поштак Ю.С., у судове засідання не з`явилися. Натомість від ОСОБА_8 надійшла заява про розгляд справи за їх відсутності. Заявлені позовні вимоги підтримують у повному обсязі. Окрім цього, представник позивача просить залишити без розгляду клопотання про виклик свідків.

Відповідач ОСОБА_2 про день, час та місце розгляду справи повідомлений належним чином, шляхом надсилання повідомлення про виклик на адресу місця реєстрації, вказану позивачкою у позовній заяві, які він особисто отримав 22.04.2023 року, 11.05.2023 року та 03.06.2023 року. Відповідач у судове засідання жодного разу не з`явився, про причини своєї неявки суд не повідомляв. Клопотань про відкладення розгляду справи чи про свою обов`язкову участь також не подавав.

Представник третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору: Рахівський відділ Державної реєстрації актів цивільного стану у Рахівському районі Закарпатської області Південно-Західного міжрегіонального управління міністерства юстиції (м. Івано-Франківськ) у судове засідання не з`явився. Натомість від начальника відділу Гарної М.М. надійшла заява про розгляд справи за їх відсутності, проти задоволення позову не заперечують.

Суд, вивчивши матеріали справи, приходить до наступного висновку.

Згідно копії свідоцтва про народження серії НОМЕР_1 виданого виконавчим комітетом Лазещинської сільської ради Рахівського району Закарпатської області, батьками дитини ОСОБА_9 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , вказані ОСОБА_4 та ОСОБА_1 .

Як вбачається з витягу Державного реєстру актів цивільного стану громадян про державну реєстрацію народження із зазначенням відомостей про батька відповідно до частини першої статті 135 Сімейного кодексу України №7, виданого Рахівським відділом державної реєстрації актів цивільного стану у Рахівському районі Закарпатської області Західного міжрегіонального управління Міністерства юстиції, відомості про батька дитини ОСОБА_9 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , на підставі ч.1 ст.135 СК України, записано зі слів матері ОСОБА_1 , як « ОСОБА_4 ».

Відповідно до акту обстеження матеріально-побутових умов від 15.08.2022 року, складеного депутатом Ясінянської селищної ради, ОСОБА_1 на даний час проживає із сином ОСОБА_9 , ІНФОРМАЦІЯ_2 . ОСОБА_1 виховує сина одна, на даний час ніде не працює, отримує державну соціальну допомогу до досягнення сином 3-річного віку.

Згідно довідки про склад сім`ї ОСОБА_1 , виданої Ясінсньким селищним головою ОСОБА_10 , її син ОСОБА_9 04.09.2019 року знаходиться на утриманні матері і при матері.

Із долучених до матеріалів справи скріншотів сторінки користувача з нікнеймом « ОСОБА_11 » із соціальної мережі «Instagram» вбачається, що на них зображені світлини, у тому числі чоловіка з дитиною.

Окрім цього, згідно долучених до матеріалів справи світлин вбачається, що на одній з них зображено позивачку ОСОБА_1 з новонародженою дитиною та особою чоловічої статі, а на інших них зображено цього ж чоловіка з маленькою дитиною.

Згідно листа Закарпатського НДЕКЦ МВС України від 22.03.2023 року №19/107/13/8-3072-2023, у визначений експертом день і час для відбору зразків букального епітелію з`явилася ОСОБА_1 з малолітнім ОСОБА_9 . Водночас відповідач ОСОБА_2 для відбору зразків не з`явився.

Відповідно до повідомлення про неможливість проведення експертизи від 20.03.2023 року № СЕ-19/114-23/1877-БД, призначену на підставі ухвали суду від 18.01.2023 року молекулярно-генетичну експертизу провести неможливо, у зв`язку з відсутністю об`єктів дослідження.

Вирішуючи заявлені адвокатом Поштак Ю.С. позовні вимоги, суд керується наступним.

Згідно зі ст.4 ЦПК України, кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів.

Згідно положень ст.121 СК України, права та обов`язки матері, батька і дитини ґрунтуються на походженні дитини від них, засвідченому органом державної реєстрації актів цивільного стану в порядку, встановленому статтями 122 та 125 цього Кодексу.

Відповідно до ст.125 Сімейного кодексу України, якщо мати та батько дитини не перебувають у шлюбі між собою, походження дитини від матері визначається на підставі документа закладу охорони здоров`я про народження нею дитини. Якщо мати та батько дитини не перебувають у шлюбі між собою, походження дитини від батька визначається за заявою матері та батька дитини, за рішенням суду.

Згідно зі ст.128 Сімейного кодексу України, за відсутності заяви, право на подання якої встановлено статтею 126 цього Кодексу, батьківство щодо дитини може бути визнане за рішенням суду. Підставою для визнання батьківства є будь-які відомості, що засвідчують походження дитини від певної особи, зібрані відповідно до Цивільного процесуального кодексу. Позов про визнання батьківства може бути пред`явлений матір`ю, опікуном, піклувальником дитини, особою, яка утримує та виховує дитину, а також самою дитиною, яка досягла повноліття. Позов про визнання батьківства може бути пред`явлений особою, яка вважає себе батьком дитини. Позов про визнання батьківства приймається судом, якщо запис про батька дитини у Книзі реєстрації народжень вчинено відповідно до частини першої статті 135 цього Кодексу.

Відповідно до ст.135 Сімейного кодексу України, при народженні дитини у матері, яка не перебуває в шлюбі, якщо немає спільної заяви батьків, заяви батька, або рішення суду, запис про батька дитини у Книзі реєстрації народжень провадиться за прізвищем та громадянством матері, а ім`я та по батькові батька дитини записуються за її вказівкою.

Пунктом 9 постанови Пленуму Верховного Суду України від 15 травня 2006 року № 3 «Про застосування судами окремих норм Сімейного кодексу України при розгляді справ щодо батьківства, материнства та стягнення аліментів» роз`яснено, що рішення щодо визнання батьківства (материнства) має ґрунтуватися на всебічно перевірених судом даних, що підтверджують або спростовують заявлені вимоги чи заперечення проти них, а його резолютивна частина - містити всі відомості, необхідні для реєстрації батьківства (материнства) в органах РАЦС (прізвище, ім`я та по батькові матері й батька, число, місяць і рік їх народження, громадянство, а також номер актового запису про народження дитини, коли та яким органом його вчинено). Питання щодо походження дитини суд вирішує на підставі будь-яких доказів про це.

Отже, сімейне законодавство України не визначає будь-яких особливостей щодо предмета доказування у даній категорії справ. Доказами у такій справі можуть бути будь-які фактичні дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин, що обґрунтовують вимоги і заперечення сторін, а також інших обставин, які мають значення для вирішення справи. Ці дані встановлюються на підставі пояснень сторін, третіх осіб, показань свідків, письмових або речових доказів, висновків експертів. Тобто при вирішенні спору про визнання батьківства мають враховуватись усі передбачені законом докази в їх сукупності.

Разом з цим, у постанові Верховного суду від 25.08.2020 року у справі №478/690/18, вказано, що висновок судово-медичної (молекулярно-генетичної експертизи) є підставою для категоричного висновку для визнання батьківства, оскільки ДНК-тест є єдиним науковим методом точного встановлення батьківства стосовно конкретної дитини і його доказова цінність суттєво переважає будь-який інший доказ наданий сторонами з метою підтвердити або спростувати факт оспорюваного батьківства.

Необхідно відмітити, що на підставі ухвали суду від 18.01.2023 року у справі призначено проведення судової молекулярно-генетичної експертизи, а на вирішення експертам поставлено наступні питання: «Чи наявне кровне споріднення між ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , та дитиною ОСОБА_9 , ІНФОРМАЦІЯ_1 ?» та «Чи є ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , біологічним батьком дитини ОСОБА_9 , ІНФОРМАЦІЯ_1 ?».

Окрім цього, судом зобов`язано ОСОБА_1 та ОСОБА_2 разом з дитиною з`явитися за викликом до експертної установи та надати їй усі необхідні зразки, об`єкти та матеріали. Також, ОСОБА_1 та ОСОБА_2 роз`яснено положення ст.109 ЦПК України щодо наслідків ухилення від участі у проведенні експертизи.

Вказану ухвалу суду, 26.01.2023 року, було надіслано за місцем проживання відповідача ОСОБА_2 .

Проте, ОСОБА_2 не з`явився до експертної установи для надання зразків букального епітелію, що підтверджується листом Закарпатського НДЕКЦ МВС України від 22.03.2023 року. У зв`язку з чим, повернулась справа без виконання призначеної судової експертизи у зв`язку із відсутністю біологічних зразків.

З цього приводу, суд вважає за необхідне зазначити наступне.

Згідно зі ст.76 ЦПК України доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. Ці дані встановлюються такими засобами: 1) письмовими, речовими і електронними доказами; 2) висновками експертів; 3) показаннями свідків.

Відповідно до ч.1, 6 ст.81 ЦПК України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог і заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Доказування не може ґрунтуватися на припущеннях.

Висновок судово-медичної (молекулярно-генетичної) експертизи є підставою для категоричного висновку для визнання батьківства, оскільки ДНК-тест є єдиним науковим методом точного встановлення батьківства стосовно конкретної дитини і його доказова цінність суттєво переважає будь-який інший доказ, наданий сторонами, з метою підтвердити або спростувати факт оспорюваного батьківства (рішення Європейського суду з прав людини у справі «Калачова проти росії» від 07.05.2009 року, заява № 3451/05).

Згідно із ч.4, п.3-5 ч.5 ст.12 ЦПК України кожна сторона несе ризик настання наслідків, пов`язаних із вчиненням чи невчиненням нею процесуальних дій. Суд, зберігаючи об`єктивність і неупередженість: роз`яснює у випадку необхідності учасникам судового процесу їхні процесуальні права та обов`язки, наслідки вчинення або невчинення процесуальних дій; сприяє учасникам судового процесу в реалізації ними прав, передбачених цим Кодексом; запобігає зловживанню учасниками судового процесу їхніми правами та вживає заходів для виконання ними їхніх обов`язків.

У ч.1 ст.44 ЦПК України передбачено, що учасники судового процесу та їхні представники повинні добросовісно користуватися процесуальними правами; зловживання процесуальними правами не допускається.

Відповідно до ч.1 ст.109 ЦПК України у разі ухилення учасника справи від подання експертам необхідних матеріалів, документів або від іншої участі в експертизі, якщо без цього провести експертизу неможливо, суд залежно від того, хто із цих осіб ухиляється, а також яке для них ця експертиза має значення, може визнати факт, для з`ясування якого експертиза була призначена, або відмовити у його визнанні.

Таким чином, оскільки відповідач ОСОБА_2 не з`явився для забору біологічних зразків для проведення судової молекулярно-генетичної експертизи, що унеможливило її проведення, то суд приходить до висновку, що відповідач умисно ухилився від проведення зазначеної експертизи з метою встановлення істини у справі.

При цьому, суд враховує також і те, що матеріали позовної заяви та усі повідомлення суду відповідач отримував особисто, що підтверджується інформацією із Трекінгу відправлень Укрпошти. Отже йому було достовірно відомо про те, що судом розглядається цивільна справа про визнання батьківства і він у зазначеній справі є відповідачем. Проте відповідач жодного разу до суду не з`явився та не надав будь-яких пояснень з приводу обставин справи.

Так, Верховний суд у постанові від 26.04.2023 року (справа № 199/3284/19) зазначив, що «нез`явлення відповідача до експертної установи для відібрання біологічних матеріалів для проведення судово-генетичної експертизи свідчить про його небажання отримати точні висновки щодо походження дитини на спростування доводів позивача про його батьківство».

Окрім цього, до подібних правових висновків дійшов Верховний Суд у постановах від 25.08.2020 року у справі № 478/690/18 та від 09.09.2020 року у справі № 277/836/16-ц.

У зв`язку з вищенаведеним, суд визнає факт батьківства відповідача, оскільки саме для з`ясування вказаного факту у справі призначалась судова експертиза і відповідач ухилився від її проведення.

Так, судом встановлено, що на момент народження дитини ОСОБА_5 , позивачка ОСОБА_1 не проживала у зареєстрованому шлюбі з відповідачем ОСОБА_2 , тому запис про батька дитини, у відповідності до вимог ч.1 ст.135 СК України, здійснено за прізвищем матері, а ім`я та по-батькові батька дитини записано за вказівкою останньої.

Водночас, оскільки відповідач ухилився від проведення судової молекулярно-генетичної експертизи, то суд, з урахуванням положень ст.109 ЦПК України, визнав факт його батьківства щодо дитини.

Враховуючи вищевикладене, суд вважає позовні вимоги ОСОБА_1 про визнання батьківства обґрунтованими, та такими, що підлягають до задоволення. Отже, відповідача ОСОБА_2 слід визнати батьком дитини ОСОБА_5 .

Окрім цього, відповідно до вимог ст.134 СК України, на підставі заяв осіб, зазначених у статті 126 цього Кодексу, або рішення суду орган державної реєстрації актів цивільного стану вносить відповідні зміни до актового запису про народження, складеного органами державної реєстрації актів цивільного стану України, та видає нове Свідоцтво про народження.

Таким чином, у зв`язку із визнанням батьківства ОСОБА_2 щодо дитини ОСОБА_5 підлягають до задоволення також і позовні вимоги про внесення змін до актового запису про народження дитини, шляхом заміни прізвища дитини з « ОСОБА_6 » на « ОСОБА_7 » та записавши батьком дитини ОСОБА_2 .

Питання про відшкодування судових витрат позивачем не ставилося.

Згідно із ч.2 ст.247 ЦПК України фіксування судового засідання технічним засобом здійснює секретар судового засідання. У разі неявки в судове засідання всіх учасників справи чи в разі якщо відповідно до положень цього Кодексу розгляд справи здійснюється судом за відсутності учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.

На підставі викладеного, керуючись ст.12, 13, 76-81, 89, 141, 206, 247, 263-265, 273, 354, 355 Цивільного процесуального кодексу України, суд,-

УХВАЛИВ:

Позовну заявою адвоката Поштак Юстини Степанівни, подану в інтересах ОСОБА_1 , до ОСОБА_2 , третя особа, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору: Рахівський відділ Державної реєстрації актів цивільного стану у Рахівському районі Закарпатської області Південно-Західного міжрегіонального управління міністерства юстиції (м. Івано-Франківськ) про визнання батьківства задовольнити.

Визнати ОСОБА_2 батьком дитини ОСОБА_9 , ІНФОРМАЦІЯ_4 .

Внести зміни до актового запису про народження № 30 від 11 вересня 2019 року, здійсненого виконавчим комітетом Лазещинської сільської ради Рахівського району Закарпатської області, про народження ОСОБА_9 , ІНФОРМАЦІЯ_4 , а саме: у графі «Відомості про дитину» змінити прізвище дитини з « ОСОБА_6 » на « ОСОБА_7 », у графі «Відомості про батька» виключити відомості про батька дитини « ОСОБА_4 » та записавши батьком дитини ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_5 , мешканця АДРЕСА_1 .

Судові витрати залишити за позивачкою ОСОБА_1 .

Відомості щодо учасників справи:

Позивач, ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_6 , РНОКПП НОМЕР_2 уродженка та мешканка АДРЕСА_2 .

Представник позивача, ОСОБА_8 , місцезнаходження: АДРЕСА_3 .

Відповідач, ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_5 , мешканець АДРЕСА_1 .

Третя особа, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору: Рахівський відділ Державної реєстрації актів цивільного стану у Рахівському районі Закарпатської області Південно-Західного міжрегіонального управління міністерства юстиції (м. Івано-Франківськ), , юридична адреса: м. Рахів, вул. Івана Франка, буд. 5 Закарпатської області.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті, чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Рішення суду може бути оскаржено протягом тридцяти днів з дня його складення безпосередньо до Закарпатського апеляційного суду.

Суддя Рахівського районного суду

Закарпатської області Дочинець С.І.