ПОЛТАВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
Справа № 619/5414/20 Номер провадження 22-ц/814/1644/23Головуючий у 1-й інстанції Кононихіна Н.Ю. Доповідач ап. інст. Хіль Л. М.
П О С Т А Н О В А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

11 квітня 2023 року м. Полтава

Полтавський апеляційний суд у складі колегії суддів судової палати з розгляду цивільних справ:

головуючий суддя Хіль Л.М.,

судді Карпушин Г.Л., Триголов В.М.,

секретар: Бродська В.О.,

за участі: представника відповідача ОСОБА_1 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Полтаві провадження за апеляційною скаргою ОСОБА_2 на ухвалу Дергачівського районного суду Харківської області від 08 липня 2021 року

по справі за позовом ОСОБА_2 ОСОБА_3 , приватного нотаріусу Харківського міського нотаріального округу Вахрушевої Ольги Олександрівни, треті особи, які не заявляють самостійних вимог щодо предмету спору: ОСОБА_4 , ОСОБА_5 , про визнання договору купівлі - продажу недійсним за заявою ОСОБА_1 представника ОСОБА_6 про скасування заходів забезпечення позову.

Апеляційний суд заслухавши доповідь судді-доповідача,

В С Т А Н О В И В:

У грудні 2020 року ОСОБА_2 звернулась до суду із вказаним позовом в якому просила визнати угоду купівлі-продажу будинку недійсною, через її нікчемність.

Ухвалою Дергачівського районного суду Харківської області від 21 грудня 2020 року в порядку забезпечення позову було накладено арешт на житловий будинок, розташований за адресою: АДРЕСА_1 та заборони іншим особам вчиняти будь-які дії щодо вказаного житлового будинку.

Ухвалою Дергачівського районного суду Харківської області від 16 червня 2021 року позовну заяву ОСОБА_2 до ОСОБА_6 , приватного нотаріусу Харківського міського нотаріального округу Вахрушевої О.О. про визнання угоди купівлі-продажу будинку недійсною, через нікчемність, де третіми особами є: ОСОБА_4 , ОСОБА_5 , залишено без розгляду.

У липні 2021 року представника відповідача ОСОБА_6 адвокат Букін О. С. звернувся до суду із заявою про скасування заходів забезпечення позову, які накладені ухвалою Дергачівського районного суду Харківської області від 21 грудня 2020 року.

Ухвалою Дергачівського районного суду Харківської області від 08 липня 2021 заяву представника відповідача ОСОБА_6 адвоката Букіна О.С. про скасування заходів забезпечення позову по цивільній справі за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_6 , приватного нотаріусу Харківського міського нотаріального округу Вахрушевої О.О. про визнання угоди купівлі-продажу будинку недійсною, через нікчемність, де третіми особами є: ОСОБА_4 , ОСОБА_5 задоволено повністю.

Скасовано заходи забезпечення позову, які накладені ухвалою Дергачівського районного суду Харківської області від 21 грудня 2020 року у вигляді арешту на житловий будинок, розташований за адресою: АДРЕСА_1 та заборони іншим особам вчиняти будь-які дії щодо вказаного житлового будинку.

Не погодившись з вказаною ухвалою її в апеляційному порядку оскаржила ОСОБА_2 просила ухвалу місцевого суду скасувати з підстав порушення норм процесуального та матеріального права.

Вказувала, що ухвала про скасування заходів забезпечення позову була постановлена за відсутності повідомлення всіх учасників процесу.

Учасники судового процесу були повідомлені належним чином про час і місце розгляду справи.

В судовому засіданні представник відповідача ОСОБА_1 просив апеляційну скаргу залишити без задоволення, а ухвалу місцевого суду без змін.

Відповідно до статті 372 ЦПК України суд апеляційної інстанції відкладає розгляд справи в разі неявки у судове засідання учасника справи, щодо якого немає відомостей про вручення йому судової повістки, або за його клопотанням, коли повідомлені ним причини неявки буде визнано судом поважними. Неявка сторін або інших учасників справи, належним чином повідомлених про дату, час і місце розгляду справи, не перешкоджає розгляду справи.

Європейський суд з прав людини в рішенні від 07 липня 1989 року у справі «Юніон Аліментаріа Сандерс С. А. проти Іспанії» зазначив, що заявник зобов`язаний демонструвати готовність брати участь на всіх етапах розгляду, що стосуються безпосередньо його, утримуватися від використання прийомів, які пов`язані із зволіканням у розгляді справи, а також максимально використовувати всі засоби внутрішнього законодавства для прискорення процедури слухання.

Апеляційний суд виходить з того, що якщо учасник справи не з`явився в судове засідання, а суд вважає, що наявних у справі матеріалів достатньо для розгляду справи та ухвалення законного і обґрунтованого рішення, не відкладаючи розгляду справи, він може вирішити спір по суті. Основною умовою відкладення розгляду справи є не відсутність у судовому засіданні сторін, а неможливість вирішення спору у відповідному судовому засіданні.

Вказаного висновку дійшов і Верховний Суд у справі №361/8331/18 в постанові від 01 жовтня 2020 року.

За таких обставин апеляційний суд дійшов висновку про розгляд апеляційної скарги без участі інших учасників справи.

Апеляційний суд, перевіривши законність та обґрунтованість рішення місцевого суду у межах заявлених вимог та доводів апеляційної скарги, приходить до висновку, що скарга задоволенню не підлягає.

Відповідно до ст. 375 ЦПК України суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а судове рішення без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права.

Скасовуючи заходи забезпечення позову, накладені ухвалою Дергачівського районного суду Харківської області від 21 грудня 2020 року, суд першої інстанції виходив з того, що оскільки позов за заявою позивача залишено без розгляду, а отже необхідність у вжитті заходів забезпечення позову відпала.

Апеляційний суд вважає такий висновок місцевого суду вірним з наступних підстав.

Забезпечення позову - це сукупність процесуальних дій, які гарантують виконання рішення суду в разі задоволення позовних вимог. Точне і неухильне додержання судами України норм чинного законодавства при розгляді заяв про забезпечення позову є необхідною умовою здійснення завдань цивільного судочинства, які полягають у справедливому, неупередженому та своєчасному розгляді й вирішенні цивільних справ із метою захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави.

Інститут забезпечення позову, за своєю суттю, повинен слугувати гарантією для забезпечення виконання судового рішення, у випадку задоволення позову, в майбутньому, та, усунення можливих майбутніх перешкод його виконання. При цьому необхідно враховувати, що ухвалення відповідного рішення, серед іншого, повинно мати законну та виправдану мету.

Порядок та підстави для скасування заходів забезпечення позову визначені у статті 158 ЦПК України

Згідно з частинами першою, другою статті 158 ЦПК України суд може скасувати заходи забезпечення позову з власної ініціативи або за вмотивованим клопотанням учасника справи. Клопотання про скасування заходів забезпечення позову розглядається в судовому засіданні не пізніше п`яти днів з дня надходження його до суду.

Частиною дев`ятою статті 158 ЦПК України визначено, що у випадку залишення позову без розгляду, закриття провадження у справі або у випадку ухвалення рішення щодо повної відмови у задоволенні позову суд у відповідному судовому рішенні зазначає про скасування заходів забезпечення позову.

У такому разі заходи забезпечення позову зберігають свою дію до набрання законної сили відповідним рішенням або ухвалою суду (частина десята статті 158 ЦПК України).

За змістом даних норм скасування заходів забезпечення позову пов`язане не із правомірністю їх вжиття, а із результатами розгляду справи і вирішенням спору по суті чи залишенням позову без розгляду, або закриттям провадження у справі.

Згідно п.10 постанови Пленуму Верховного Суду України від 22 грудня 2006 року № 9 «Про практику застосування судами цивільного процесуального законодавства при розгляді заяв про забезпечення позову» заходи забезпечення позову мають тимчасовий характер і діють до виконання рішення суду, яким закінчується розгляд справи по суті.

Вказаним пунктом також роз`яснено, що підставою для скасування заходів забезпечення позову також є випадки, коли потреба в забезпеченні позову з тих чи інших причин відпала або змінились обставини, що зумовили його застосування.

Метою забезпечення позову є вжиття судом, у провадженні якого знаходиться справа, заходів щодо охорони матеріально-правових інтересів позивача від можливих недобросовісних дій із боку відповідача з тим, щоб забезпечити позивачу реальне та ефективне виконання судового рішення, якщо воно буде прийняте на користь позивача, в тому числі задля попередження потенційних труднощів у подальшому виконанні такого рішення.

Тобто, підставами для скасування заходів забезпечення позову може бути ухвалення судом рішення про відмову в задоволенні позову, залишення позову без розгляду, закриття провадження у справі або повне фактичне виконання судового рішення про задоволення позову.

Отже, скасування заходів забезпечення позову слід відрізняти від скасування ухвали про забезпечення позову, оскільки заходи забезпечення позову скасовуються судом, який їх застосував, якщо відпали підстави, з якими закон пов`язує можливість застосування таких заходів.

Скасування заходів забезпечення позову пов`язане не із правомірністю їх вжиття, а із результатами розгляду справи і вирішенням спору по суті чи залишенням позову без розгляду, або закриттям провадження у справі (частини сьома-десята статті 158 ЦПК України).

Із матеріалів справи вбачається, що позивачем ОСОБА_2 було подано заяву про залишення її позову без розгляду.

У зв`язку з тим, що ухвалою Дергачівського районного суду Харківської області від 16 червня 2021 року позовну заяву ОСОБА_2 до ОСОБА_6 , приватного нотаріусу Харківського міського нотаріального округу Вахрушевої О.О. про визнання угоди купівлі-продажу будинку недійсною, через нікчемність, де третіми особами є: ОСОБА_4 , ОСОБА_5 , залишено без розгляду і вона набрала законної сили, місцевий суд дійшов вірного висновку про наявність підстав для скасування заходів забезпечення позову.

Доводи апелянта щодо розгляду місцевим судом заяви про скасування заходів забезпечення позову за відсутності позивача ОСОБА_2 апеляційний суд відхиляє, оскільки згідно ч. 2 ст. 158 ЦПК України клопотання про скасування заходів забезпечення позову розглядається в судовому засіданні не пізніше п`яти днів з дня надходження його до суду.

За таких обставин, даючи оцінку обґрунтованості доводів заявника щодо доцільності скасування заходів забезпечення позову, судом першої інстанції вірно врахована вимоги ст.158 ЦПК України.

Скасування заходів забезпечення позову в цій справі не порушує прав позивача, оскільки забезпечення позову допускається, якщо невжиття таких заходів може істотно ускладнити чи унеможливити виконання рішення суду або ефективний захист, або поновлення порушених чи оспорюваних прав або інтересів позивача, проте, в цій справі позов залишено без розгляду.

Інших доводів, які б були правовою підставою для прийняття рішення щодо скасування ухвали суду першої інстанції, апеляційна скарга не містить.

Порушень норм процесуального права, які могли б призвести до скасування ухвали суду першої інстанції, судом апеляційної інстанції не встановлено.

Враховуючи викладене та конкретні обставини справи, судове рішення відповідає вимогам норм процесуального права і тому, апеляційний суд приходить до висновку, що ухвала суду першої інстанції є законною та обґрунтованою, порушень норм матеріального чи процесуального права судом не допущено. Підстави для скасування ухвали суду першої інстанції в межах доводів апеляційної скарги в апеляційного суду відсутні.

Керуючись ст.ст. 367, 374,375, 381, 384 ЦПК України, апеляційний суд,-

П О С Т А Н О В И В:

Апеляційну скаргу ОСОБА_2 залишити без задоволення.

Ухвалу Дергачівського районного суду Харківської області від 08 липня 2021 залишити без змін.

Постанова апеляційного суду набирає законної сили з дня її прийняття і може бути оскаржена до Верховного Суду протягом тридцяти днів шляхом подачі касаційної скарги безпосередньо до суду касаційної інстанції.

Головуючий-суддя Л.М. Хіль

Судді Г.Л. Карпушин

В.М. Триголов

Повний текст постанови складено 12.04.2023 року