Провадження № 2/756/123/23
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

14 червня 2023 року Оболонський районний суд міста Києва в складі:

головуючого судді - Шевчука А.В.,

секретаря - Демченко І.В.,

за участі: представника позивача - ОСОБА_1 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Києві цивільну справу за позовом ОСОБА_2 , ОСОБА_3 до ОСОБА_4 , ОСОБА_5 , яка діє в своїх інтересах та інтересах малолітніх ОСОБА_6 та ОСОБА_7 , ОСОБА_8 , ОСОБА_9 , третя особа - Служба у справах дітей та сім`ї Оболонської районної в м. Києві державної адміністрації про встановлення порядку користування житловим приміщенням, укладення окремого договору найму,

в с т а н о в и в:

У грудні 2019 року ОСОБА_2 та ОСОБА_3 звернулися до суду із позовною заявою, у якій просять визначити порядок користування квартирою АДРЕСА_1 , виділивши ОСОБА_2 та ОСОБА_3 кімнату №7 площею 15 кв.м., залишити в спільному користуванні коридор № 1 площею 10,4 кв.м., кухню № 4 площею 8,1 кв.м., вбиральню № 3 площею 1,1 кв.м., ванну кімнату № 2 площею 2,6 кв.м., комору № 6 площею 2,1 кв.м.

В обґрунтування позову вказували, що 17.01.1979 року згідно ордеру №10923 позивач ОСОБА_2 вселилася за вказаною адресою, в останньої народився син, який також зареєстрований у зазначеній квартирі. Квартира відноситься до державного житлового фонду перебуває в комунальній власності м. Києва.

За твердженнями позивачів, в квартирі проживають та зареєстровані ОСОБА_4 , рідна сестра ОСОБА_2 , зі своїм сином ОСОБА_8 , ОСОБА_5 , рідна сестра ОСОБА_2 , зі своїм сином ОСОБА_9 .

Позивачі вказують, що на теперішній час не проживають з відповідачами однією сім`єю, не мають спільного бюджету для оплати комунальних послуг, в зв`язку чим між нами виникають конфлікти та непорозуміння щодо спільного проживання та оплат по квартирі. Також позивачі мають намір здійснити приватизацію вказаної квартири, але відповідачі на це своєї згоди не надають.

Квартира загальною площею 71,3 кв.м., складається з трьох житлових кімнат: № 7 площею 15 кв.м., № 8 площею 16,1 кв.м., № 5 площею 14,9 кв.м., коридору № 1 площею 10,4 кв.м., кухні № 4 площею 8,1 кв.м., вбиральні № 3 площею 1,1 кв.м., ванної кімнати № 2 площею 2,6 кв.м., комори № 6 площею 2,1 кв.м., двох балконів по 0,8 кв.м. кожний. Житлова площа 46 кв.м.

Позивачі вказують, що при виділенні у користування їм кімнати площею 15 кв.м, на одну особу буде припадати житлова площа в розмірі 7,5 кв.м, що не менше встановленої норми в розмірі 7,5 кв.м на особу. З огляду на зазначене, позивачі просили про задоволення позовних вимог.

В судовому засіданні представник позивачів підтримав позовні вимоги з підстав зазначених у позовній заяві.

Відповідачі у судове засідання не з`явились, про час та місце розгляду справи повідомлялись належним чином, матеріали справи містять заяву, у якій останні заперечують проти задоволення позову, вказуючи, що позивачами не враховані інтереси інших осіб, які зареєстровані і проживають в спірній квартирі за адресою АДРЕСА_3 , а саме малолітніх дітей - ОСОБА_6 та ОСОБА_7 . Відповідачі також вказують, що у позові неправильно розподілені частки квартири між особами, які в ній зареєстровані, отже їх неможливо приватизувати у тому вигляді, який наразі пропонують позивачі.

Представник Служби у справах дітей Оболонської районної у м. Києві державної адміністрації просив прийняти рішення на розсуд суду в межах діючого законодавства.

Суд заслухавши представника позивача, дослідивши матеріали справи, зібрані у справі докази встановив наступне.

17.01.1979 року на підставі Розпорядження виконкому Шевченківського районного ради народних депутатів №1339, позивачу ОСОБА_2 та відповідачу ОСОБА_4 , як членам сім`ї (дочкам) ОСОБА_10 , видано ордер на жиле приміщення №10923 серія Б на право зайняття житлового приміщення жилою площею 45,2 кв.м., а саме квартиру АДРЕСА_1 .

З технічного паспорту на квартиру вбачається, що квартира АДРЕСА_1 загальною площею 71,3 кв.м., житловою 46,00 кв.м., складається з трьох ізольованих кімнат: № 7 площею 15 кв.м., № 8 площею 16,1 кв.м., № 5 площею 14,9 кв.м., коридору № 1 площею 10,4 кв.м., кухні № 4 площею 8,1 кв.м., вбиральні № 3 площею 1,1 кв.м., ванної кімнати № 2 площею 2,6 кв.м., комори № 6 площею 2,1 кв.м., двох балконів по 0,8 кв.м. кожний. Житлова площа 46 кв.м.

Спірна квартира сторонами не приватизована.

Згідно з витягу з Реєстру територіальної громади м. Києва вбачається, що в квартирі АДРЕСА_1 зареєстровані вісім осіб, а саме ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , ОСОБА_5 , ОСОБА_6 , ОСОБА_7 , ОСОБА_8 , ОСОБА_9 .

Як вбачається із позовних вимог позивачі просять виділити їм у користування ізольовану кімнату №7 площею 15 кв.м., залишити в спільному користуванні коридор № 1 площею 10,4 кв.м., кухню № 4 площею 8,1 кв.м., вбиральню № 3 площею 1,1 кв.м., ванну кімнату № 2 площею 2,6 кв.м., комору № 6 площею 2,1 кв.м.

Згідно ст. 47 ЖК України, норма жилої площі в Українській РСР встановлюється в розмірі 13,65 квадратного метру на одну особу.

У відповідності до ч. 1 ст. 48 ЖК України, жиле приміщення надається громадянам у межах норми жилої площі, але не менше розміру, який визначається Кабінетом Міністрів України і Федерацією професійних спілок України. При цьому враховується жила площа у жилому будинку (квартирі), що перебуває у приватній власності громадян, якщо ними не використані житлові чеки.

Відповідно до ч. 1 статті 63 ЖК України, предметом договору найму жилого приміщення в будинках державного і громадського житлового фонду є окрема квартира або інше ізольоване жиле приміщення, що складається з однієї чи кількох кімнат, а також одноквартирний жилий будинок.

Частиною 1 ст. 64 ЖК України передбачено, що члени сім`ї наймача, які проживають разом з ним, користуються нарівні з наймачем усіма правами і несуть усі обов`язки, що випливають з договору найму жилого приміщення. Повнолітні члени сім`ї несуть солідарну з наймачем майнову відповідальність за зобов`язаннями, що випливають із зазначеного договору.

Договір найму жилого приміщення може бути змінено тільки за згодою наймача, членів його сім`ї і наймодавця, за винятком випадків, передбачених чинним законодавством (ст. 103 ЖК України).

В силу ч. 1 ст. 104 Житлового кодексу України, член сім`ї наймача вправі вимагати за згодою інших членів сім`ї, які проживають разом з ним, укладення з ним окремого договору найму, якщо жилу площу, що припадає на нього, може бути виділено у вигляді приміщення, яке відповідає вимогам ст. 63 цього кодексу.

Згідно абзаців 1,5 п. 53 правил обліку громадян, які потребують поліпшення житлових умов, і надання їм жилих приміщень в Українській РСР, жиле приміщення надається громадянам у межах 13,65 квадратного метра жилої площі на одну особу, але не менше рівня середньої забезпеченості громадян жилою площею в даному населеному пункті. При цьому враховується жила площа у жилому будинку (квартирі), що перебуває у приватній власності громадян, якщо ними не використані житлові чеки.

Рівень середньої забезпеченості громадян жилою площею в населеному пункті визначається і періодично переглядається виконавчими комітетами обласних, Київської і Севастопольської міських Рад народних депутатів спільно з радами профспілок виходячи з даних статистичної звітності.

Відповідно до п.п. 2,3 постанови від 15 липня 1985 року №582 виконавчого комітету Київської міської ради народних депутатів «Про порядок застосування в м. Києві правил обліку громадян, які потребують поліпшення житлових умов і надання їм жилих приміщень в Українській РСР», тими, хто потребує поліпшення житлових умов, визнаються громадяни, які мають житлову площу до 7,5 кв. м включно на кожного члена родини. Встановлено, що жилі приміщення у м. Києві надаються громадянам у межах 13,65 кв.м жилої площі, але не більше однієї кімнати на одну особу і не менш, як 9 кв.м. жилої площі. Визначено рівень середньої забезпеченості громадян у м. Києві жилою площею 9,0 кв.м на одну особу.

Відповідно до п. 16 Постанови Пленуму ВСУ «Про деякі питання, що виникли в практиці застосування судами Житлового кодексу України» №2 від 12.04.1985 року, в силу ст.104 ЖК УРСР, суд вправі задовольнити вимоги члена сім`ї наймача про поділ жилого приміщення, якщо жилу площу, що припадає на нього (або з урахуванням укладеної угоди про порядок користування жилим приміщенням), може бути виділено у вигляді ізольованого приміщення, яке складається з однієї або кількох кімнат, розмір якого не менше встановленого для надання одній особі.

При поділі жилого приміщення за вимогою члена сім`ї наймача йому може бути виділено ізольоване жиле приміщення розміром меншим за жилу площу, що припадає на нього. Однак поділ не може бути допущений, коли це призведе до штучного погіршення житлових умов і викличе необхідність постановки на облік, як таких, що потребують поліпшення житлових умов.

В судовому засіданні встановлено, що житлова площа квартири АДРЕСА_1 46 кв.м., тобто на кожного члена сім`ї припадає 46:8=5,75 кв.м., що вже є меншим норми мінімальної жилої площі (7,5 кв. м.), встановленої п. 2 постанови виконавчого комітету Київської міської Ради народних депутатів і президії Київської міської ради профспілок від 15.07.1985 року №582 «Про порядок застосування в м. Києві Правил обліку громадян, які потребують поліпшення житлових умов, і надання їм жилих приміщень в Українській РСР».

Беручи до уваги те, що на кожного члена сім`ї припадає лише 5,75 кв.м., виділення позивачам кімнати №7 площею 15 кв.м. призведе до їх привілейованого становища і погіршення умов та прав інших наймачів помешкання.

За таких обставин позовні вимоги ОСОБА_2 та ОСОБА_3 про встановлення порядку користування житловим приміщенням не підлягають до задоволення.

Зважаючи на викладене, керуючись ст.ст. 47, 48, 63, 64, 103, 104 Житлового кодексу України, Постанови Виконавчого комітету Київської міської ради народних депутатів президії Київської міської ради профспілок від 15 липня 1985 року №582 «Про порядок застосування в м. Києві Правил обліку громадян, які потребують поліпшення житлових умов, і надання їм жилих приміщень в Українській РСР», ст.ст. 4, 10,12, 13, 81, 209, 258, 265, 268 ЦПК України, суд -

в и р і ш и в:

У задоволенні позову ОСОБА_2 , ОСОБА_3 до ОСОБА_4 , ОСОБА_5 , яка діє в своїх інтересах та інтересах малолітніх ОСОБА_6 та ОСОБА_7 , ОСОБА_8 , ОСОБА_9 , третя особа - Служба у справах дітей та сім`ї Оболонської районної в м. Києві державної адміністрації про встановлення порядку користування житловим приміщенням, укладення окремого договору найму - відмовити.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Апеляційна скарга на рішення суду подається до Київського апеляційного суду через Оболонський районний суд м. Києва протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Повний текст рішення виготовлено 26.06.2023 року.

Суддя А.В. Шевчук