Єдиний унікальний номер судової справи 712/3514/23
Провадження № 2-н/712/324/23
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

про відмову у видачі судового наказу

12 квітня 2023 року Суддя Соснівського районного суду м. Черкаси Мірошниченко Л.Є., розглянувши матеріали справи за заявою Комунального підприємства теплових мереж «Черкаситеплокомуненерго» Черкаської міської ради про видачу судового наказу про стягнення заборгованості за оплату житлово-комунальних послуг з ОСОБА_1 , ОСОБА_2 ,

В С Т А Н О В И В:

10.04.2023 представник Комунального підприємства теплових мереж «Черкаситеплокомуненерго» Черкаської міської ради за довіреністю Шаригіна Н. звернулася до Соснівського районного суду м. Черкаси із заявою про видачу судового наказу про стягнення заборгованості за оплату житлово-комунальних послуг з ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , мотивуючи свої вимоги тим, що за адресою: АДРЕСА_1 , згідно особового рахунку НОМЕР_1 , боржники є користувачами послуг з постачання теплової енергії. В результаті несплати за них станом на 28.02.2022 має заборгованість в сумі 5 934,52 грн, яка підлягає стягненню.

Представник заявника просить стягнути з ОСОБА_1 , ОСОБА_2 заборгованість в сумі 5 934,52 грн., яка виникла у боржників за період з листопада 2019 року по лютий 2022 року включно.

Одночасно представником заявника наведені обґрунтування щодо того, що протягом всього строку виникнення заборгованості боржники періодично вчиняли дії, що свідчать про визнання ними заборгованості перед заявником шляхом часткової оплати за надані послуги та переривання строку позовної давності, наприклад у березні 2021 року сплачено 1340,09 грн.

Згідно ч.1 ст. 256 та положень ст. 257 ЦК України, позовна давність - це строк, у межах якого особа може звернутися до суду з вимогою про захист свого цивільного права або інтересу, загальна тривалість якої встановлюється у три роки.

Частинами 2,5 ст. 261 ЦК України передбачено, що перебіг позовної давності починається від дня, коли особа довідалася або могла довідатися про порушення свого права. За зобов`язаннями з визначеним строком виконання перебіг позовної давності починається зі спливом строку виконання.

З наданого розрахунку убачається, що плата за послуги нараховувалася щомісячно, а також додавалася існуюча заборгованість з теплопостачання, тому перебіг загальної позовної давності слід відраховувати від кожного щомісячного платежу.

А зважаючи на те, що заява про видачу судового наказу подана до суду 10.04.2023, то щомісячний платіж, сплата якого прострочена у межах строку позовної давності слід відраховувати з квітня 2020 року.

Відповідно до частини першої статті 160 ЦПК України судовий наказ є особливою формою судового рішення, що видається судом за результатами розгляду вимог, передбачених статтею 161 цього Кодексу.

Наказне провадження - це самостійний і спрощений вид судового провадження у цивільному судочинстві при розгляді окремих категорій справ, у якому суддя в установлених законом випадках за заявою про видачу судового наказу особи, якій належить право вимоги, без судового засідання і виклику стягувача та боржника на основі доданих до заяви документів видає судовий наказ, який є особливою формою судового рішення.

Згідно з п. 5 ч.1 ст. 165 ЦПК України суддя відмовляє у видачі судового наказу, якщо з моменту виникнення права вимоги пройшов строк, який перевищує позовну давність, встановлену законом для такої вимоги, або пройшов строк, встановлений законом для пред`явлення позову в суд з такою вимогою.

Отже, проаналізувавши наведені вище норми законодавства, можна зробити висновок, що наявність обставин, які вказують на перевищення позовної давності та є підставою для відмови у видачі судового наказу, вирішується суддею у кожному конкретному випадку, виходячи із обґрунтованості заявленої вимоги і документів, доданих до заяви.

У заяві про видачу судового наказу представник комунального підприємства не зазначила періоду, за який нарахована заборгованість в розмірі 5 934,52 грн, що підлягає стягненню з боржників.

Не зазначення в заяві про видачу судового наказу конкретного періоду, за який нараховано заборгованість по сплаті та надання документів, з яких вбачається нарахування боргу позбавляє суддю об`єктивної можливості дійти безспірного висновку щодо дотримання позовної давності.

Посилання представника заявника на переривання строку позовної давності свідчить, що вимогу пред`явлено за період, що виходить за межі загальної позовної давності.

Доводи представника заявника про переривання позовної давності, внаслідок часткової сплати за тепло боржниками, суддя вважає необґрунтованими, з огляду на те, що хоча Цивільний кодекс України і містить положення щодо переривання перебігу позовної давності, але з`ясування таких обставин повинно відбуватися з дотриманням принципу змагальності сторін у процесі судового розгляду справи, що виходить за межі інституту наказаного провадження.

Стаття 165 ЦПК України не містить вимог щодо з`ясування судом обставин переривання позовної давності.

Пропуск позовної давності свідчить про наявність спору між заявником та боржниками, а тому підлягає вирішенню в порядку позовного провадження.

При вирішенні питання про стягнення вказаної заборгованості з боржників у порядку наказного провадження, останні будуть позбавлені можливості звернутися до суду з відповідною заявою про застосування позовної давності, чим можуть бути обмежені їх права.

З урахуванням вказаних обставин, заявлені вимоги не є безспірними.

Відмова у видачі судового наказу з підстав, передбачених пунктом 5 частини першої статті 165 ЦПК України, не позбавляє заявника права звернутися з такими самими вимогами в порядку позовного провадження, та відповідно доводити факт переривання позовної давності, у разі подання боржником заяви про застосування позовної давності.

Таким чином, вбачається наявність підстав для відмови у видачі судового наказу відповідно до п. 5 ч. 1 ст. 165 ЦПК України.

Відповідно ч. 2 ст. 166 ЦПК України відмова у видачі судового наказу з підстав, передбачених пунктами 3-6 частини 1 статті 165 цього Кодексу, унеможливлює повторне звернення з такою самою заявою. Заявник у цьому випадку має право звернутися з тими самими вимогами у позовному порядку.

Згідно з ч. 2 ст.164 ЦПК України у разі відмови у видачі судового наказу або в разі скасування судового наказу внесена сума судового збору стягувачу не повертається. У разі пред`явлення стягувачем позову до боржника у порядку позовного провадження сума судового збору, сплаченого за подання заяви про видачу судового наказу зараховується до суми судового збору, встановленої за подання позовної заяви.

За таких обставин, у видачі судового наказу про стягнення з ОСОБА_1 , ОСОБА_2 боргу за оплату житлово-комунальних послуг необхідно відмовити, роз`яснити заявнику право на звернення до суду в порядку позовного провадження.

Керуючись ст. ст. 164, 165-167 ЦПК України, суддя, -

У Х В А Л И В :

Відмовити у видачі судового наказу за заявою Комунального підприємства теплових мереж «Черкаситеплокомуненерго» Черкаської міської ради про видачу судового наказу про стягнення заборгованості за оплату житлово-комунальних послуг з ОСОБА_1 , ОСОБА_2 .

Роз`яснити Комунальному підприємству теплових мереж «Черкаситеплокомуненерго» Черкаської міської ради право на звернення з даною вимогами до суду в порядку позовного провадження.

Ухвала може бути оскаржена до Черкаського апеляційного суду протягом п`ятнадцяти днів з дня її отримання.

Ухвала суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо апеляційну скаргу не було подано.

Інформацію стосовно справи можна отримати на офіційному веб-порталі судової влади України в мережі Інтернет за веб-адресою http://court.gov.ua.

Суддя Соснівського районного суду

м. Черкаси Л. Є. Мірошниченко