Справа №442/7888/22
Провадження №2/442/108/2023
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

10 квітня 2023 року Дрогобицький міськрайонний суд Львівської області

в складі головуючого судді Нагірної О.Б.

за участю секретаря судових засідань Михавко І.І.,

розглянувши у відкритому підготовчому судовому засіданні у м. Дрогобичі в порядку загального позовного провадження цивільну справу № 442/7888/22 за позовом ОСОБА_1 до Дрогобицької міської ради Львівської області про визнання права власності на нерухоме майно в порядку спадкування,

встановила:

Позивач звернулася в суд з позовом до відповідача, в якому просить визнати за нею право власності на житловий будинок, загальною площею 75,5 кв. м та житловою 47,8 кв. м з належними до нього господарськими спорудами по АДРЕСА_1 в порядку спадкування за законом після смерті батька ОСОБА_2 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_1 та після смерті матері ОСОБА_3 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_2 .

В обґрунтування позову покликається на те, що вона є дочкою ОСОБА_2 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_1 , та ОСОБА_3 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_2 . Після їх смерті відкрилася спадщина за законом на належний ОСОБА_2 житловий будинок, загальною площею 75,5 кв. м та житловою 47,8 кв. м з належними до нього господарськими спорудами по АДРЕСА_1 . За життя померлий заповіту не склав. Після його смерті належне йому майно успадкувала його дружина ОСОБА_3 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_2 , проте за життя оформити право власності на спадкове майно чоловіка не встигла. Після її смерті єдиним спадкоємцем майна ОСОБА_2 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_1 , є позивачка ОСОБА_1 .

З метою оформлення спадкових прав позивач звернулася до приватного нотаріуса Дрогобицького районного нотаріального округу Кобак Оксани Володимирівни із заявою про видачу свідоцтва про право на спадщину за законом, однак отримала відмову, у зв`язку з відсутністю правовстановлюючих документів на спадкове майно.

Ухвалою судді Дрогобицького міськрайонного суду Львівської області від 20.12.2022 прийнято позовну заяву до розгляду та відкрито провадження у справі, постановлено розгляд справи проводити в порядку загального позовного провадження, про що повідомити сторони, встановлено відповідачу п`ятнадцятиденний строк з дня вручення даної ухвали для подання відзиву на позовну заяву, пред`явлення зустрічного позову. Також, позивачу встановлено п`ятиденний строк з дня отримання відзиву для подання відповіді на відзив, а відповідачу п`ятиденний строк з дня отримання відповіді на відзив для подання заперечення.

Призначено підготовче судове засідання на 01.02.2023.

01.02.2023 підготовче судове засідання відкладено на 21.02.2023, у зв`язку з неявкою сторін в судове засідання.

17.02.2023 від представника відповідача надійшла заява про слухання справи у її відсутності за наявними у справі матеріалами.

21.02.2023 від позивачки надійшла заява про слухання справи у її відсутності та підтримання позову.

21.02.2023 підготовче судове засідання закрито та призначено розгляд справи на 09.03.2023.

09.03.2023 розгляд справи відкладено на 30.03.2023 у зв`язку з неявкою сторін в судове засідання.

30.03.2023 розгляд справи відкладено на 10.04.2023 у зв`язку з неявкою сторін в судове засідання.

Сторони в судове засідання не з`явилися.

Від представника позивача надійшла заява про слухання справи у його відсутності та підтримання позову.

Від представника відповідача надійшла заява про розгляд справи у його відсутності за наявними матеріалами.

Відповідно до ч.2 ст.247 ЦПК України, у разі неявки в судове засідання всіх учасників справи чи в разі якщо відповідно до положень цього Кодексу розгляд справи здійснюється судом за відсутності учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою технічного засобу не здійснюється.

Дослідивши та перевіривши зібрані по справі докази, оцінивши їх в сукупності, суд вважає, що позов слід задовольнити з наступних підстав.

Згідно ч. 1 ст. 81 ЦПК України кожна сторона зобов`язана довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог і заперечень, крім випадків, встановлених цим кодексом.

Як вбачається із свідоцтва про народження серія НОМЕР_1 ОСОБА_4 та ОСОБА_3 є батьками ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_3 (а/с 11).

Відповідно до свідоцтва про укладення шлюбу ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , після укладення шлюбу змінила прізвище з „ ОСОБА_6 " на „ ОСОБА_7 " (а/с 12).

ІНФОРМАЦІЯ_1 помер ОСОБА_2 , у віці 62 рік, про що свідчить свідоцтво про смерть серія НОМЕР_2 (а/с 8).

Згідно Довідки № 1075, виданої 05.08.2022 Дрогобицьким МБТІ та ЕО за життя померлому ОСОБА_2 житловий будинок, загальною площею 75,5 кв. м та житловою 47,8 кв. м з належними до нього господарськими спорудами по АДРЕСА_1 (а/с 14).

Після його смерті відкрилася спадщина за законом на належне йому майно. За життя померлий заповіту не склав.

ІНФОРМАЦІЯ_2 померла його дружина - мати позивачки ОСОБА_3 (свідоцтво про смерть серія НОМЕР_3 , а/с 9).

Згідно свідоцтва про смерть серія НОМЕР_4 ІНФОРМАЦІЯ_4 помер брат позивачки ОСОБА_8 (а/с 10).

Відповідно до інформаційних довідок із Спадкового реєстру № 71754746 та № 71754795 інформація щодо спадкових справ, заведених після смерті ОСОБА_2 та ОСОБА_3 відсутня (а/с 41-45).

Отже єдиним спадкоємцем за законом майна ОСОБА_8 , який помер, є позивачка.

Позивач звернувшись до приватного нотаріуса Дрогобицького районного нотаріального округу Кобак Оксани Володимирівни отримала відмову у видачі свідоцтва про право на спадщину, у зв`язку з відсутністю правовстановлюючого документу на спадкове майно (а/с 13).

Згідно Акту, складеного 16.09.2022 директором КП „Міський сервіс" Микитин та бухгалтером Лис М.О., за участю сусідів на предмет проживання без реєстрації ОСОБА_1 , 1949 року народження, остання з 1954 року проживає без реєстрації по АДРЕСА_1 . За вказаною адресою до дня свої смерті проживав і її батько ОСОБА_2 . ОСОБА_1 здійснювала догляд за батьком, вела з ним спільне господарство та займалася його похованням (а/с15).

Також, на замовлення позивачки було виготовлено Технічний паспорт на будинок АДРЕСА_1 , загальною площею загальною площею 75,5 кв. м та житловою 47,8 кв. м з належними до нього господарськими спорудами (а/с 16-20).

Відповідно до статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод від 04 листопада 1950 року кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом.

Завданням цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави.

Відповідно до частини першої статті 16 ЦК України кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів.

Частиною першою статті 15 ЦК України визначено право кожної особи на захист свого цивільного права у разі його порушення, невизнання або оспорювання.

З урахуванням цих норм правом на звернення до суду за захистом наділена особа лише в разі порушення, невизнання або оспорювання саме її прав, свобод чи інтересів, а також у разі звернення до суду органів і осіб, уповноважених захищати права, свободи та інтереси інших осіб або державні та суспільні інтереси. Суд повинен установити, чи були порушені, не визнані або оспорені права, свободи чи інтереси цих осіб, і залежно від установленого вирішити питання про задоволення позовних вимог або відмову в їх задоволенні.

Відповідно до п.1 Постанови Пленуму Верховного суду України від 30.05.2008 року відносини спадкування регулюються правилами ЦК України, якщо спадщина відкрилася не раніше 1 січня 2004 року. У разі відкриття спадщини до зазначеної дати застосовується чинне на той час законодавство, зокрема, відповідні правила ЦК УРСР, у тому числі щодо прийняття спадщини, кола спадкоємців за законом. У разі, коли спадщина, яка відкрилася до набрання чинності ЦК і строк на її прийняття не закінчився до 1 січня 2004 року, спадкові відносини регулюються цим Кодексом.

Таким чином, з врахуванням того, що спадщина відкрилася 04.06.1979, на спірні правовідносини поширюються норми ЦК УРСР 1963 року.

Відповідно до ст. 548 ЦК УРСР, для придбання спадщини необхідно, щоб спадкоємець її прийняв.

Відповідно до п. 1 ч. 1ст. 549 ЦК УРСР визнається, що спадкоємець прийняв спадщину, якщо він фактично вступив в управління або володіння спадковим майном протягом шести місяців з дня відкриття спадщини.

Відповідно до ст. 524 ЦК УРСР, спадкоємство здійснюється за законом і за заповітом. Спадкоємство за законом має місце, коли і оскільки воно не змінено заповітом.

Відповідно ст. 529 ЦК УРСР, при спадкоємстві за законом спадкоємцями першої черги є, в рівних частках, діти (у тому числі усиновлені), дружина і батьки (усиновителі) померлого. До числа спадкоємців першої черги належить також дитина померлого, яка народилася після його смерті. Онуки і правнуки спадкодавця є спадкоємцями за законом, якщо на час відкриття спадщини немає в живих того з їх батьків, хто був би спадкоємцем; вони успадковують порівну в тій частці, яка належала б при спадкоємстві за законом їх померлому родителю.

Відповідно до ст. 534 ЦК УРСР, кожний громадянин може залишити за заповітом усе своє майно або частину його (не виключаючи предметів звичайної домашньої обстановки і вжитку) одній або кільком особам як тим, що входять, так і тим, що не входять до кола спадкоємців за законом, а також державі або окремим державним, кооперативним та іншим громадським організаціям.

З врахуванням того, що позивач має право на спадкування майна після смерті батька, як спадкоємець за законом, спадщину фактично прийняла, відсутність інформації про осіб, які фактично прийняли спадщину та /або звернулися з відповідною заявою про прийняття спадщини, відсутність у позивача належного правовстановлюючого документу на спірний будинок, що є перешкодою для реалізації нею свого спадкового права, суд приходить до переконання, що позовні вимоги є підставними та підлягають до задоволення.

Керуючись ст. ст. 12, 13, 76-81, 247, 258, 259, 264, 265, 268 ЦПК України,, ст.ст. 11, 15, 16, 182, 392, 1296, 1297 ЦК України, суд

ухвалив:

позов задоволити.

Визнати за ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , ІПН - НОМЕР_5 , право власності на житловий будинок, загальною площею 75,5 кв. м та житловою 47,8 кв. м з належними до нього господарськими спорудами по АДРЕСА_1 в порядку спадкування за законом після смерті батька ОСОБА_2 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_1 .

Рішення суду може бути оскаржене до Львівського апеляційного суду шляхом подання апеляційної скарги протягом тридцяти днів з дня його проголошення

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку для подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду. перегляду.

Суддя О.Б. Нагірна