Справа №303/2949/23 2/303/459/23
У Х В А Л А І м е н е м У к р а ї н и
10 квітня 2023 року м.Мукачево
Суддя Мукачівського міськрайонного суду Закарпатської області Монич В.О., розглянувши позовну заяву ОСОБА_1 , від імені та в інтересах якої діє ОСОБА_2 до ОСОБА_3 , ПАТ Акціонерна страхова компанія «Скарбниця» про відшкодування матеріальної та моральної шкоди, -
Позивач ОСОБА_1 , звернулась до Мукачівського міськрайонного суду з вищевказаним позовом.
Разом з позовною заявою позивач ОСОБА_1 , подала клопотання про звільнення її від сплати судового збору.
Відповідно до ч. 1 ст. 136 ЦПК України суд, враховуючи майновий стан сторони, може своєю ухвалою відстрочити або розстрочити сплату судового збору на визначений строк у порядку, передбаченому законом, але не більше як до ухвалення судового рішення у справі. Згідно ч. 3 ст. 136 ЦПК України, з підстав, зазначених у частині першій цієї статті, суд у порядку, передбаченому законом, може зменшити розмір належних до сплати судових витрат, пов`язаних з розглядом справи, або звільнити від їх сплати.
Статтею 8 Закону України «Про судовий збір» передбачено, що суд, враховуючи майновий стан сторони, може своєю ухвалою відстрочити або розстрочити сплату судового збору на певний строк, але не довше ніж до ухвалення судового рішення у справі.
Підставою для вчинення судом дій, зазначених у ст. 8 Закону України «Про судовий збір», є врахування ним майнового стану сторін. Клопотання про відстрочення (розстрочення) сплати судового збору, зменшення його розміру або звільнення від його сплати може бути викладене в заяві чи скарзі, які подаються до суду, або окремим документом. Особа, яка заявляє відповідне клопотання, повинна навести доводи і подати докази на підтвердження того, що її майновий стан перешкоджав (перешкоджає) сплаті нею судового збору у встановленому порядку і розмірі.
Вказаною нормою передбачено право суду, а не його обов`язок щодо звільнення від сплати судового збору, при цьому, ст. 129 Конституції України як одну із засад судочинства визначено рівність усіх учасників судового процесу перед законом і судом.
Вичерпного і чіткого переліку документів про майновий стан особи, закон не містить, тому суд встановлює можливість сплатити судовий збір на підставі поданих доказів за своїм внутрішнім переконанням.
Як вбачається з постанови Верховного Суду у справі №686/114/16-ц від 04.07.2018, оцінюючи фінансове становище особи, яка звертається до суду з вимогою про звільнення її від сплати судового збору, зменшення його розміру, надання відстрочки чи розстрочки в його сплаті, національні суди повинні встановлювати наявність у такої особи реального доходу (розмір заробітної плати, стипендії, пенсії, прибутку тощо), рухомого чи нерухомого майна, цінних паперів, можливості розпорядження ними без значного погіршення фінансового становища.
Позивачем додано до клопотання довідку про доходи за січень-лютий 2022 рік, однак позивачем в клопотанні не наведено жодних передбачених законом правових підстав для звільнення від сплати судового збору та не надано жодних належних та допустимих доказів, які б дали можливість суду встановити реальний майновий стан позивача станом на дату звернення до суду із позовною заявою, тому з урахуванням наведених обставин, вважаю, що клопотання позивача про звільнення від сплати судового збору є необґрунтованим, у зв`язку з чим в його задоволенні слід відмовити.
Позовна заява ОСОБА_1 , від імені та в інтересах якої діє ОСОБА_2 до ОСОБА_3 , ПАТ Акціонерна страхова компанія «Скарбниця» про відшкодування матеріальної та моральної шкодипідлягає залишенню без руху, оскільки подана без додержання вимог ст.ст.175, 177 ЦПК України з наступних підстав.
Згідно п. 4 ст. 177 ЦПК України, до позовної заяви додаються документи, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі.
Відповідно до ч.1 ст. 4 Закону України «Про судовий збір», судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.
Згідно п.п.1 п.1 ч. 2 ст. 4 Закону України «Про судовий збір» встановлено, що за подання до суду позовної заяви майнового характеру, яка подана фізичною особою або фізичною особою підприємцем судовий збір справляється у розмірі 1 відсотку ціни позову, але не менше 0,4 розміру від прожиткового мінімуму для працездатних осіб та не більше 5 розмірів від прожиткового мінімуму для працездатних осіб.
При подачі позовної заяви до суду позивачем документів, що підтверджують сплату судового збору суду не надано.
Проте, суддя зауважує, що розмір судового збіру залежить від ціни позову.Встановлено, що ціна позову зазначена в розмірі 119 083, 19 гривень.
Таким чином, позивачу необхідно сплатити судовий збір за подання позовної заяви у розмірі 1 190, 83 гривень.
Відповідно до ст.185 ЦПК України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у ст.175 ЦПК України, постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху. Керуючись ст. ст. 175, 177, 185 ЦПК України, суддя, -

П О С Т А Н О В И В :
Позовну заяву ОСОБА_1 , від імені та в інтересах якої діє ОСОБА_2 до ОСОБА_3 , ПАТ Акціонерна страхова компанія «Скарбниця» про відшкодування матеріальної та моральної шкоди залишити без руху.
Повідомити позивача про необхідність усунення недоліків вказаних у мотивувальній частині цієї ухвали протягом п`яти днів з дня отримання ухвали.
Копію даної ухвали вручити позивачу.
Наслідки невиконання вимог ухвали суду про залишення позовної заяви без руху передбачені частиною третьою ст. 185 Цивільного процесуального кодексу України.
Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя Мукачівського міськрайонного суду В.О.Монич