Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

16 березня 2023 року Подільський районний суд міста Києва у складі:

головуючого судді - Головчака М. М.,

за участю секретаря судового засідання - Губенко О. М.,

позивача - ОСОБА_1 , представника позивача - ОСОБА_2 , представника відповідача - Музиченко Є.М.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в приміщенні Подільського районного суду м. Києва за правилами спрощеного позовного провадження з повідомленням сторін цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до Акціонерного товариства «ФАРМАК» про визнання незаконним та скасування наказу, -

В С Т А Н О В И В :

У грудні 2022 року ОСОБА_1 звернувся до Подільського районного суду міста Києва із позовом, в якому просив визнати незаконним та скасувати наказ виконавчого директора АТ «ФАРМАК» № 174 від 29 жовтня 2021 року «З особового складу» в частині оголошення догани ОСОБА_1 .

В обґрунтування позовних вимог вказав, що працює на посаді начальника теплоенергетичного цеху АТ «ФАРМАК». 29 жовтня 2021 року виконавчий директор АТ «ФАРМАК» Костюк В.Г. видав наказ № 174 «З особового складу», яким позивачу було оголошено догану за порушення трудової дисципліни п.п. 3.2.2, 3.2.9, 3.2.13 та 3.2.14 Розділу 3 Правил внутрішнього трудового розпорядку АТ «ФАРМАК», п.п. 2.2.1, 2.2.2, 2.2.3, 2.2.5, 2.2.13 Посадової інструкції начальника теплоенергетичного цеху (за неналежне виконання своїх функціональних обов`язків, відсутність безпечного ведення технологічного процесу експлуатації установок потенційно-небезпечних об`єктів та за відсутність контролю дотримання вимог стандартів безпеки, правил та норм з охорони праці при обслуговуванні устаткування).

Позивач зазначає, що спірним наказом йому оголошено догану у відповідності до результатів розслідування нещасного випадку на виробництві, що стався 30 вересня 2021 року зі слюсарем з ремонту теплових мереж ТЕЦ ОСОБА_3 , які були зафіксовані Актом розслідування нещасного випадку, що стався 30 вересня 2021 року на АТ «ФАРМАК» від 21 жовтня 2021 року за формою Н-1/П та наказом АТ «ФАРМАК» від 21 жовтня 2021 року № 2333 «Про результати розслідування нещасного випадку».

Вважає спірний наказ в частині оголошення йому догани незаконним та таким, що підлягає скасуванню.

Вказує, що в його діях відсутній склад дисциплінарного проступку, оскільки напередодні та в день настання нещасного випадку, 29 та 30 вересня 2021 року, позивач не був зобов`язаний виконувати свої трудові обов`язки начальника теплоенергетичного цеху, позаяк в цей час перебував на підвищенні кваліфікації з відривом від виробництва, а саме на навчальному тренінгу в Готельно-ресторанному комплексі «Джинтама-Бриз» (с. Глібівка Вишгородського району Київської області), куди був направлений наказом самого відповідача із відповідним відображенням відсутності на підприємстві в табелі обліку робочого часу.

Позивач вважає, що не несе відповідальності за вказаний нещасний випадок, оскільки що під час його відсутності особою, відповідальною за безпечну експлуатацію та справний стан устаткування теплових установок і мереж підприємства є не він, а провідний інженер дільниці теплопостачання теплоенергетичного цеху ОСОБА_4 , що п наказом АТ «ФАРМАК» № 1943 від 12.11.2020 року «Про організацію утримання в справному стані та безпечної експлуатації устаткування теплових установок і мереж».

Крім того, наголошує, що ані наказом АТ «ФАРМАК» від 21.10.2021 року № 2333 «Про результати розслідування нещасного випадку», ані Актом розслідування незасного випадку Актом розслідування нещасного випадку, що стався 30 вересня 2021 року на АТ «ФАРМАК» за формою Н-1/П від 21 жовтня 2021 року в діях позивача не виявлено жодних порушень і не встановлено порушення ним вимог законодавства з охорони праці.

Вважає, що він не вчинив жодного дисциплінарного проступку, а тому до дисциплінарної відповідальності його притягнуто безпідставно, всупереч вимогам законодавств про працю.

Ухвалою Подільського районного суду міста Києва від 02 січня 2023 року відкрито спрощене позовне провадження з повідомленням (викликом) сторін.

31 січня 2023 року відповідач подав до суду відзив на позовну заяву, в якому повідомив, що з 13 жовтня 2015 позивач перебуває у трудових відносинах з відповідачем. Наказом АТ «ФАРМАК» з особового складу № 174 від 29 жовтня 2021 року позивачу було оголошено догану за порушення трудової дисципліни. Відповідач вважає вказаний наказ правомірним.

Стверджує, що відповідачем дотримано встановлений статтями 147-149 КЗпП України порядок застосування дисциплінарного стягнення, а саме дисциплінарне стягнення застосовано у межах строків, встановлених статтею 148 КЗпП України; у позивача попередньо відібрані письмові пояснення згідно вимог ч. 1 статті 149 КЗпП України; при обранні виду стягнення враховувано ступінь тяжкості вчиненого проступку і заподіяну шкоду, обставини, за яких вчинено проступок, і попередню роботу працівника відповідно до ч. 3 статті 149 КЗпП України, а про оголошення дисциплінарного стягнення на виконанні ч. 4 статті 149 КЗпП України позивачу повідомлено під розпис.

Відповідач зауважив, що перебування на начальному тренінгу, поза межами території підприємства, не припиняє виконання позивачем посадових обов`язків.

Щодо доводів позовної заяви про відсутність в Акті розслідування нещасного випадку висновків про наявність у діях позивача будь-яких порушень ним вимог законодавства з охорони праці, відповідач зазначив, що КЗпП України не визначає чіткий перелік документів, що мають бути оформлені чи враховані роботодавцем для підтвердження вчинення працівником порушення трудової дисципліни.

Крім того, вважає, що позивачем допущено пропуск строку на звернення до суду.

06 березня 2023 року до суду через канцелярію надійшла відповідь на відзив, в якій позивач зазначив, що відповідачем не було взято до уваги, що в момент настання нещасного випадку позивач перебував на підвищенні кваліфікації з відривом від виробництва та не виконував трудові обов`язки як начальник теплоенергетичного цеху.

Вказав, що постановою Пленуму ВСУ від 06 листопада 1992 року № 9 «Про практику розгляду судами трудових спорів» визначено, що при розгляді справ про накладення дисциплінарних стягнень за порушення трудової дисципліни судам необхідно з`ясувати, в чому конкретно проявлялося порушення, чи додержані власником або уповноваженим органом передбачені статтями 147-149 КЗпП України правила і порядок застосування дисциплінарного стягнення. Отже, при застосуванні дисциплінарного стягнення, відповідач мав встановити конкретні обставини, які підтверджують порушення працівником трудової дисципліни. Зважаючи, що позивачем не було вчинено жодного дисциплінарного проступку, у відповідача були відсутні підстави для застосування стягнення щодо мене.

15 березня 2023 року до суду через канцелярію надійшла заява відповідача про визнання позову, підписана виконавчим директором Акціонерного товариства «ФАРМАК».

Вказаною заявою позов ОСОБА_1 до Акціонерного товариства «ФАРМАК» у справі № 758/12250/22 про визнання незаконним та скасування наказу виконавчого директора АТ «ФАРМАК» № 174 від 29.10.2021 року «З особового складу» в частині оголошення догани ОСОБА_1 відповідачем визнано повністю. У вказаній заяві відповідачем зазначено, що процесуальні наслідки визнання позову йому відомі та зрозумілі, доводи та заперечення проти позову, що були раніше викладені у відзиві, відповідач не підтримує. Вважає позовні вимоги в справі обґрунтованими та такими, що підлягають задоволенню.

У судовому засіданні представник позивача позов підтримав, та просив його задовольнити.

Представник відповідача повідомив суд про подання відповідачем заяви про визнання позову, просив врахувати її під час прийняття рішення по суті спору.

Дослідивши письмові докази у справі у їх сукупності, всебічно та повно з`ясувавши всі фактичні обставини справи, об`єктивно оцінивши докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному і об`єктивному розгляді всіх обставин справи в їх сукупності, суд вважає, що позовна заява підлягає задоволенню, враховуючи наступне.

Судом встановлено, що на час видання відповідачем спірного наказу позивач обіймав посаду начальника теплоенергетичного цеху АТ «ФАРМАК», де працює до тепер.

Відповідно до посадової інструкції № 157-01 начальника теплоенергетичного цеху АТ «ФАРМАК», затвердженої директором з персоналу АТ «ФАРМАК» 30 жовтня 2019 року до посадових обов`язків позивача належить, зокрема: здійснення технічного нагляду за правильною експлуатацією енергетичної системи, організацію і забезпечення безпечного ведення технологічного процесу, експлуатації устаткування, нагляд за дотриманням трудової і виробничої дисципліни, виконання вимог стандартів безпеки, правил та норм з охорони праці при обслуговування устаткування.

Пунктом 2 Наказу АТ «ФАРМАК» № 1943 від 12.11.2020 р. «Про організацію утримання у справному стані та безпечної експлуатації устаткування теплових установок і мереж» передбачено, що відповідальною особою за безпечну експлуатацію та справний стан устаткування теплових установок і мереж підприємства (м. Київ, вул. Кирилівська, 74 та Чорноморська, 4) є ОСОБА_1 , тобто позивач.

Наказом від 29 жовтня 2021 року № 174 «З особового складу», підписаним виконавчим директором Акціонерного товариства «ФАРМАК» ОСОБА_5 у відповідності до результатів розслідування нещасного випадку на виробництві, що стався 30 вересня 2021 року зі слюсарем з ремонту теплових мереж ТЕЦ ОСОБА_3 , керуючись статтями 147-149 Кодексу законів про працю України, статтею 14 Закону України «Про охорону праці» та на підставі розділу 8 Правил внутрішнього трудового розпорядку АТ «ФАРМАК», оголошено догану ОСОБА_1 , таб. № , начальнику теплоенергетичного цеху за порушення трудової дисципліни п.п. 3.2.2, 3.2.9, 3.2.13 та 3.2.14 Розділу 3 Правил внутрішнього трудового розпорядку АТ «ФАРМАК», п.п. 2.2.1, 2.2.2, 2.2.3, 2.2.5, 2.2.13 Посадової інструкції начальника теплоенергетичного цеху (за неналежне виконання своїх функціональних обов`язків, відсутність безпечного ведення технологічного процесу експлуатації установок потенційно-небезпечних об`єктів та за відсутність контролю дотримання вимог стандартів безпеки, правил та норм з охорони праці при обслуговуванні устаткування).

Підставами видання спірного наказу зазначено наказ АТ «ФАРМАК» від 21 жовтня 2021 року № 2333 «Про результати розслідування нещасного випадку», Акт розслідування нещасного випадку від 21 жовтня 2021, пояснення ОСОБА_1 від 28 жовтня 2021 року.

Пунктом 4 Акту розслідування нещасного випадку, що стався 30 вересня 2021 року на Акціонерному товаристві «ФАРМАК», за формою Н-1/П від 21 жовтня 2021 року встановлено, що 30 вересня 2021 року слюсар теплоенергетичного цеху ОСОБА_3 під час виявлення несправностей у роботі мережі теплового вузла спустився до каналізаційного люку теплової камери УТ-3, оступився на металевих сходах та впав до гарячої води, яка заповнювала дно люку. У результаті чого ОСОБА_6 отримав термічний опік 75% тулуба, верхніх та нижніх кінцівок.

Згідно з пунктом 8 Акту розслідування нещасного випадку особами, які допустили порушення вимогу законодавства з охорони та гігієни праці є ОСОБА_4 , ОСОБА_3 та ОСОБА_7 .

В день настання нещасного випадку, 30 вересня 2021 року, позивач перебував на навчальному тренінгу, який проходив в Київській області, Вишгородському районі, с. Глібовка, урочище Зелений Бір, 8 у готельно-ресторанному комплексі «Джинтама-Бриз», поза межами міста Києва, тобто з відривом від виробництва.

Вказана обставина підтверджується наявними в матеріалах справи доказами, а саме копією наказу АТ «ФАРМАК» від 27.09.2021 р. № 2135 «Про організацію та проведення навчального тренінгу для групи операційних менеджерів»; копією листа ТОВ «Джинтама Бриз» № 25212 щодо проживання позивача 30.09.2021 р. у готельному комплексі; копією договору про надання консультаційний послуг №151-535/21 від 05.05.2021 р., укладеного між АТ «ФАРМАК» та ФОП ОСОБА_8 ; копією акту здачі-приймання послуг №02 від 30.09.2021 р.; табелем обліку використаного робочого часу позивача за вересень 2021 р.

Оцінюючи вказані докази в сукупності, за своїм внутрішнім переконанням, суд вважає їх належними і допустимими, а обставинну перебування позивача на навчальному тренінгу поза межами підприємства відповідача 30 вересня 2021 року під час настання нещасного випадку зі слюсарем з ремонту теплових мереж теплоенергетичного цеху ОСОБА_3 - доведеною.

Суд враховує, що пунктами 3 та 7 Наказу АТ «ФАРМАК» № 1943 від 12.11.2020 р. «Про організацію утримання у справному стані та безпечної експлуатації устаткування теплових установок і мереж» передбачено, що заступником особи, відповідальної за безпечну експлуатацію та справний стан устаткування теплових установок і мереж підприємства призначити провідного інженера дільниці теплопостачання теплоенергетичного цеху ОСОБА_4 та, що під час відсутності позивача відповідальною особою за безпечну експлуатацію інженерного корпусу № 74 і будівлях 59А , 61 А , 63Б , 63В, 63Г по вул. Кирилівській є ОСОБА_4 .

Зважаючи на викладене, суд доходить висновку, що 30 вересня 2021 року позивач не був особою, відповідальною за безпечну експлуатацію інженерного корпусу № 74 і будівлях 59А, 61 А, 63Б, 63В, 63Г по вул. Кирилівській м. Києва та справний стан устаткування теплових установок і мереж підприємства.

Статтею 148 КЗпП України встановлено, що дисциплінарне стягнення застосовується роботодавцем безпосередньо за виявленням проступку, але не пізніше одного місяця з дня його виявлення, не рахуючи часу звільнення працівника від роботи у зв`язку з тимчасовою непрацездатністю або перебування його у відпустці. Дисциплінарне стягнення не може бути накладене пізніше шести місяців з дня вчинення проступку.

Частиною першою статті 150 КЗпП України передбачено, що дисциплінарне стягнення може бути оскаржене працівником у порядку, встановленому чинним законодавством (глава XV цього Кодексу).

Відповідно до частини першої статті 233 КЗпП України працівник може звернутися із заявою про вирішення трудового спору безпосередньо до суду в тримісячний строк з дня, коли він дізнався або повинен був дізнатися про порушення свого права, крім випадків, передбачених частиною другою цієї статті.

Згідно частини третьої статті 149 КЗпП України при обранні виду стягнення роботодавець повинен враховувати ступінь тяжкості вчиненого проступку і заподіяну ним шкоду, а також обставини, за яких вчинено проступок, і попередню роботу працівника.

Відповідно до частин першої та четвертої статті 149 КЗпП України до застосування дисциплінарного стягнення роботодавець повинен зажадати від порушника трудової дисципліни письмові пояснення, а саме стягнення оголошується в наказі (розпорядженні) і повідомляється працівникові під розписку.

Пунктом 22 Постанови Пленуму ВСУ від 06.11.1992 № 9 «Про практику розгляду судами трудових спорів» визначено, що при розгляді справ про накладення дисциплінарних стягнень за порушення трудової дисципліни судам необхідно з`ясовувати, в чому конкретно проявилося порушення, чи додержані власником або уповноваженим ним органом передбачені статтями 147-149 КЗпП України правила і порядок застосування дисциплінарного стягнення.

Отже, системний аналіз вказаних норм КЗпП України дозволяє зробити висновок, що при застосуванні дисциплінарного стягнення, роботодавець має дотримуватися певних умов, без виконання яких стягнення вважатиметься протиправним, зокрема, встановити конкретні обставини, які підтверджують порушення працівником трудової дисципліни.

Суд бере до уваги, що під час притягнення позивача до дисциплінарної відповідальності, відповідачем не враховано, що 30 вересня 2021 року позивач знаходився на навчальному тренінгу, з відривом від виробництва, а тому не був особою, яка 30 вересня 2021 року була відповідальною за безпечну експлуатацію інженерного корпусу № 74 і будівлях 59А, 61 А, 63Б, 63В, 63Г по вул. Кирилівській в м. Києві.

Крім того, ні в Акті розслідування нещасного випадку, що стався 30 вересня 2021 року на АТ «ФАРМАК» від 21 жовтня 2021 року за формою Н-1/П, ні в наказі АТ «ФАРМАК» від 21 жовтня 2021 року № 2333 «Про результати розслідування нещасного випадку», відповідачем не встановлено порушення позивачем трудової дисципліни та вимог законодавства з охорони праці.

Саме ж по собі посилання в спірному наказі на Акт розслідування нещасного випадку та наказ АТ «ФАРМАК» від 21 жовтня 2021 року № 2333 «Про результати розслідування нещасного випадку», як на підставу, відповідно до якої позивача притягнуто до дисциплінарної відповідальності, без зазначення конкретного діяння у чому полягало порушення, не може свідчити про дотримання відповідачем вимог статей 147 - 148 КЗпП України.

Тому суд доходить висновку, що у діях позивача склад дисциплінарного проступку відсутній.

Доводи, викладені відповідачем у відзиві на позов, суд не бере до уваги, оскільки 15 березня 2023 року відповідачем надано заяву про визнання позову. Зі змісту вказаної заяви слідує, що відповідач позов визнає повністю, доводи та заперечення проти позову, що були раніше викладені у відзиві, відповідач не підтримує, процесуальні наслідки визнання позову йому відомі та зрозумілі.

Згідно пункту 1 частини 2 статті 49 ЦПК України відповідач має право визнати позов (всі або частину позовних вимог) на будь-якій стадії судового процесу.

Частиною 4 статті 206 ЦПК України передбачено, що у разі визнання відповідачем позову суд за наявності для того законних підстав ухвалює рішення про задоволення позову.

Дослідивши зміст заяви про визнання позову, заслухавши думку представників сторін, судом з`ясовано, що заяву про визнання позову підписано виконавчим директором АТ «ФАРМАК» Костюком В.Г. відповідно до рішення Наглядової ради АТ «ФАРМАК» від 09 березня 2023 року.

Обставин, які б свідчили, що визнання позову відповідачем в цій справі суперечить закону або порушує права, свободи чи інтереси відповідача чи інших осіб, не встановлено.

Враховуючи наведене, суд приймає визнання позову відповідачем та враховує вказану заяву під час прийняття рішення по суті спору.

Оцінюючи належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності, суд приходить до висновку, що заявлені позовні вимоги ґрунтуються на вимогах закону, а тому підлягають задоволенню.

Згідно із ч. 1 ст. 141 ЦПК України судовий збір покладається на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог.

За змістом ч. 1 ст. 142 ЦПК України у разі визнання позову відповідачем до початку розгляду справи по суті суд у відповідній ухвалі чи рішенні у порядку, встановленому законом, вирішує питання про повернення позивачу з державного бюджету 50 відсотків судового збору, сплаченого при поданні позову.

Враховуючи наведене вище, визнання позову відповідачем до початку розгляду судом справи по суті, суд вважає, що позивачу із державного бюджету підлягає поверненню 50 % сплаченого судового збору, така ж сума судового збору підлягає стягненню з відповідача на користь позивача.

Керуючись ст. ст. 12, 76-83, 89, 206, 263-265 ЦПК України, суд -

У Х В А Л И В :

Позов ОСОБА_1 до Акціонерного товариства «ФАРМАК» про визнання незаконним та скасування наказу - задовольнити.

Визнати незаконним та скасувати наказ виконавчого директора Акціонерного товариства «ФАРМАК» № 174 від 29 жовтня 2021 року «З особового складу» в частині оголошення догани ОСОБА_1 .

Повернути ОСОБА_1 з державного бюджету 50 % судового збору в розмірі 496 (чотириста дев`яносто шість) грн 20 коп., сплаченого ним згідно із квитанцією № 2897-1182-4320-5539 від 25 грудня 2022 року.

Стягнути з Акціонерного товариства «ФАРМАК» на користь ОСОБА_1 судовий збір у розмірі 496 (чотириста дев`яносто шість) грн 20 коп.

Сторони у справі:

позивач - ОСОБА_1 ( АДРЕСА_4 ; РНОКПП НОМЕР_1 )

відповідач - Акціонерне товариство «ФАРМАК» (юридична адреса: 04080, місто Київ, вул. Кирилівська, 63; )

Апеляційна скарга на рішення суду може бути подана до Київського апеляційного суду протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Учасник справи, якому повне рішення суду не було вручено у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.

Строк на апеляційне оскарження може бути також поновлений в разі пропуску з інших поважних причин, крім випадків, зазначених у ч. 2 ст. 358 ЦПК України.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Повний текст рішення суду виготовлено 20 березня 2023 року.

Суддя М. М. Головчак