КИЇВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
справа №754/4970/21 Головуючий у 1 інстанції: Гринчак О.І.
провадження №22-ц/824/7750/2023 Головуючий суддя: Олійник В.І.
У Х В А Л А

про залишення апеляційної скарги без руху

07 квітня 2023 року м. Київ

Київський апеляційний суд в складі судді-доповідача Олійника В.І., вирішуючи питання про відкриття апеляційного провадження за апеляційною скаргою ОСОБА_1 на рішення Деснянського районного суду міста Києва від 28 грудня 2022 року у справі за позовом Акціонерного товариства Комерційний банк «ПриватБанк» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості, -

в с т а н о в и в:

Рішенням Деснянського районного суду міста Києва від 28 грудня 2022 року позов задоволено частково.

Стягнуто з ОСОБА_1 на користь АТ КБ «ПриватБанк» заборгованість за кредитним договором № б/н від 09.11.2011 в сумі 17521,01 грн. та витрати зі сплати судового збору в сумі 1783,98 грн.

В іншій частині позовних вимог відмовлено.

Не погоджуючись із зазначеним рішенням, ОСОБА_1 17 березня 2023 року здала на пошту апеляційну скаргу та клопотання, в якому просить поновити строк на апеляційне оскарження рішення Деснянського районного суду міста Києва від 28 грудня 2022 року, як пропущений з поважних причин.

Зазначає, що копію оскаржуваного рішення отримала 20 січня 2023 року рекомендованим листом. Просить звернути увагу на те, що має хронічні хвороби, які загострюються з віком.

Вказує, що в період від 23 січня 2023 року до 16 березня 2023 року тяжко хворіла, що підтверджується довідкою та випискою з медичної картки.

Вивчивши матеріали справи та доводи, зазначені в заяві, вважаю за необхідне зазначити наступне.

Згідно з ч. 1 ст. 354 ЦПК України апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів, а на ухвалу суду протягом п`ятнадцяти днів з дня його (її) проголошення. Якщо в судовому засіданні було проголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Відповідно до п.2 ч.2 ст.354 ЦПК України учасник справи, якому повне рішення або ухвала суду не були вручені у день його (її) проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження на ухвали суду - якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Стаття 55 Конституції України гарантує кожному право на оскарження в суді рішень, дій чи бездіяльності органів державної влади, органів місцевого самоврядування, посадових і службових осіб.

Суд не може відмовити у правосудді, якщо особа вважає, що її права і свободи порушені або оспорюються, створено перешкоди для їх реалізації або мають місце інші ущемлення прав чи свобод.

Проте, право на доступ до правосуддя не є абсолютним, на цьому наголошує і Європейський суд з прав людини у своєму рішенні «Голдер проти Великої Британії» від 21 лютого 1975 року.

Як вбачається із матеріалів справи, рішення Деснянського районного суду міста Києва ухвалене 28 грудня 2022 року, розгляд відбувався за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення(виклику) сторін.

Згідно з супровідним листом Деснянського районного суду міста Києва копія оскаржуваного рішення направлялась на адреси учасників справи.

Відповідно до копії конверту суду першої інстанції, які додані до клопотання про поновлення строку на апеляційне оскарження, ОСОБА_1 отримала копію повного тексту судового рішення 20 січня 2023року.

Звертаючись до суду з клопотанням про поновлення строку на апеляційне оскарження в обґрунтування причин пропуску надала довідку від 17 лютого 2023 року КНП «Центр первинної медико-санітарної допомоги №2» Деснянського району міста Києва про те, що у період від 23 січня 2023 року до 16 лютого 2023 року вона знаходилась на амбулаторному лікуванні у сімейного лікаря.

Також, додала виписку сімейного лікаря від 20 лютого 2023 року про те, що протягом 7 днів було додатково призначене приймання ліків.

Як наголошує у своїх рішенням Європейський суд з прав людини, сторона, яка задіяна в процесі судового розгляду, зобов`язана добросовісно користуватися належними їй процесуальними правами та неухильно виконувати процесуальні обов`язки.

З апеляційною скаргою ОСОБА_1 звернулась 17 березня 2023 року.

А відтак, апелянту необхідно зазначити, які об`єктивні перешкоди унеможливлювали йому подання апеляційної скарги та надати докази поважності причин пропуску строку на апеляційне оскарження у період від 28 лютого 2023 року до 17 березня 2023 року.

Таким чином, апеляційна скарга відповідача ОСОБА_1 на рішення Деснянського районного суду міста Києва від 28 грудня 2022 року подана з пропуском встановленого законом строку без поважних причин.

Статтею 6 Конвенції про захист прав і основоположних свобод людини, ратифікованої Законом України від 17 липня 1997 року №475/97-ВР, гарантовано кожній фізичній або юридичній особі право на розгляд судом протягом розумного строку цивільної, кримінальної, адміністративної або господарської справи, а також справи про адміністративне правопорушення, у якій вона є стороною.

Європейський Суд з прав людини у своїй практиці зазначає, що обов`язок заявника полягає у тому, щоб проявляти особливу сумлінність у захисті своїх інтересів та вживати необхідних дій для ознайомлення з ходом провадження (рішення у справі «Сухорубченко проти Росії» (Sukhorubchenko v. Russia), заява № 69315/01, пункт 48, від 10 лютого 2005 року; ухвала щодо прийнятності у справі «Гуржий проти України» (Gurzhyyv. Ukraine), заява № 326/03, від 01 квітня 2008 року).

Практикою Європейського суду з прав людини встановлено, що якщо сторони у визначений законом термін не виявили належної зацікавленості у розгляді їхньої справи та своєчасно не звертались до суду за інформацією щодо стану розгляду справи, їх права на доступ до правосуддя не є порушеними (рішення у справі «Каракуця проти України» (Karakutsya v. Ukraine), заява № 18986/06, пункт 57, від 16 лютого 2017 року).

Європейський суд з прав людини зауважив, що правова система багатьох країн-членів передбачає можливість продовження строків, якщо для цього є обґрунтовані підстави. Разом з тим, якщо строк на оскарження поновлений зі спливом значного періоду часу та за підстав, які не видаються переконливими, таке рішення може порушити принцип юридичної визначеності. Вирішення питання щодо поновлення строку на оскарження перебуває в межах дискреційних повноважень національних судів, однак такі повноваження не є необмеженими. Від судів вимагається вказувати підстави. Однією із таких підстав може бути, наприклад, неповідомлення сторін органами влади про прийняті рішення у їхній справі. Проте навіть тоді можливість поновлення не буде необмеженою, оскільки сторони в розумні інтервали часу мають вживати заходів, щоб дізнатись про стан відомого їм судового провадження (Пономарьов проти України, № 3236/03, § 41, ЄСПЛ, від 03 квітня 2008 року).

Норми, які регулюють строки подачі скарг, безсумнівно, спрямовані на забезпечення належного здійснення правосуддя і юридичної визначеності. Зацікавлені особи мають розраховувати на те, що ці норми будуть застосовані (Перетяка та Шереметьев проти України, № 17160/06 та № 35548/06, § 34, від 21 грудня 2010 року).

Виходячи з наведеного, причини пропуску строку на апеляційне оскарження рішення Святошинського районного суду міста Києва від 01 листопада 2021 року, зазначені в клопотанні, апеляційний суд не може визнати поважними, оскільки вони не відповідають вимогам закону і не підтверджуються жодними належними та допустимими доказами.

Безпідставне поновлення строку на оскарження судового рішення, яке набрало законної сили, є порушенням статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод щодо справедливого судового розгляду та забезпечення принципу правової визначеності.

Вирішення питання щодо поновлення строку на оскарження перебуває в межах дискреційних повноважень національних судів, однак такі повноваження не є необмеженими. Від судів вимагається вказувати підстави. (п. 27 рішення Європейського суду з прав людини від 26 квітня 2007 року у справі «Олександр Шевченко проти України» та «Трух проти України» (ухвала) від 14 жовтня 2003 року).

Безпідставне та необґрунтоване поновлення строків на апеляційне оскарження рішення суду буде порушувати законні права та інтереси сторін і суперечити принципу (правової визначеності) права на справедливий суд, що закріплене в ст. 6 Конвенції про захист прав людини та основоположних свобод від 04 листопада 1950 року, яка набрала чинності для України з 11 вересня 1997 року, та згідно зі статтею 9 Конституції України є частиною національного законодавства України. (п. 53 рішення Європейського суду з прав людини від 29 жовтня 2015 року у справі «Устименко проти України» заява № 32053/13).

ЄСПЛ у рішенні від 03 квітня 2008 року у справі «Пономарьов проти України» зазначив, що у кожній справі національні суди мають перевіряти, чи підстави для поновлення строків для оскарження виправдовують втручання у принцип остаточності судового рішення.

Згідно ч.2 ст. 357 ЦПК України до апеляційної скарги, яка оформлена з порушенням вимог, встановлених статтею 356 цього Кодексу, застосовуються положення статті 185 цього Кодексу, тому її слід залишити без руху для усунення вказаних недоліків, а саме: для зазначення об`єктивних перешкод, які унеможливлювали позивачу подати апеляційну скаргу та зазначити докази, що підтверджують вказані обставини.

Згідно з ч.3 ст.357 ЦПК України апеляційна скарга залишається без руху також у випадку, якщо вона подана після закінчення строків, установлених статтею 354 цього Кодексу, і особа, яка її подала, не порушує питання про поновлення цього строку або якщо підстави, вказані нею у заяві, визнані неповажними. При цьому протягом десяти днів з дня вручення ухвали особа має право звернутися до суду апеляційної інстанції з заявою про поновлення строку або вказати інші підстави для поновлення строку.

Враховуючи вищевикладене, подана апеляційна скарга не може бути прийнята до розгляду.

Керуючись ст.ст. 185, 356, 357, 359 ЦПК України, суд, -

у х в а л и в:

Апеляційну скаргу ОСОБА_1 на рішення Деснянського районного суду міста Києва від 28 грудня 2022 року залишити без руху та надати строк для усунення недоліків, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення копії ухвали, в іншому випадку апелянту буде відмовлено у відкритті провадження у справі.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя Київського

апеляційного суду В.І. Олійник