Справа № 372/415/23
Провадження 2-498/23
ухвала
Іменем України
07 квітня 2023 року Обухівський районний суд Київської області в складі:
головуючої судді Висоцької Г.В., при секретарці Куник О.В., у відкритому підготовчому судовому засіданні в приміщенні Обухівського районного суду Київської області цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до Військової частини НОМЕР_1 про встановлення факту проживання однією сім`єю та визнання права на призначення і отримання одноразової грошової допомоги,
ВСТАНОВИВ:
У лютому 2023 року року позивачка звернулась до суду із позовом до відповідача, в якому просила встановити факт проживання однією сім`єю та визнання права на призначення і отримання одноразової грошової допомоги.
В обґрунтування своїх вимог зазначила, що її брат ОСОБА_2 проживав разом із нею та її сім`єю, та не мав дітей. 24.02.2022 року ОСОБА_2 був призваний по мобілізації у відповідності до Указу Президента «Про введення воєнного стану» та на підставі наказу командира військової частини НОМЕР_1 . З 24.02.2022 року ОСОБА_2 постійно перебував в даній частині. 08.07.2022 року внаслідок мінно-вибухового поранення та попадання осколку в голову поблизу населеного пункту Спірне Донецької обл., брат позивачки ОСОБА_2 , загинув. В середині листопада 2022 року позивачка зверталась до ІНФОРМАЦІЯ_1 із заявою про виплату одноразової грошової допомоги у зв`язку із смертю брата. ІНФОРМАЦІЯ_2 своїм листом №4/1562 від 28.11.2022 року відмовив з тих підстав, що позивачка не є членом його родини, а тому не має права на отримання такої допомоги, тим самим поставивши під сумнів спільне проживання з братом та її права на отримання допомоги.
06.02.2023 року ухвалою суду прийнято позовну заяву, відкрито загальне позовне провадження, призначено підготовче засідання.
02.03.2023 ухвалою суду замінено відповідача ІНФОРМАЦІЯ_3 на належного відповідача Військова частина НОМЕР_1 .
Учасники в судове засідання не з`явились.
Представник позивачки подав до суду клопотання про відкладення розгляду справи.
Згідно вимог ч. 2 ст. 247 ЦПК України, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснювалося.
Суд, ознайомившись з матеріалами справи, приходить до висновку що провадження у справі слід закрити, виходячи з наступних висновків.
Справи про встановлення фактів, що мають юридичне значення, належать до юрисдикції суду за таких умов:
- факти, що підлягають встановленню, повинні мати юридичне значення, тобто від них мають залежати виникнення, зміна або припинення особистих чи майнових прав громадян. Для визначення юридичного характеру факту потрібно з`ясувати мету встановлення;
- встановлення факту не пов`язується з подальшим вирішенням спору про право. Якщо під час розгляду справи про встановлення факту заінтересованими особами буде заявлений спір про право або суд сам дійде висновку, що у цій справі встановлення факту пов`язане з необхідністю вирішення в судовому порядку спору про право, суд залишає заяву без розгляду і роз`яснює цим особам, що вони вправі подати позов на загальних підставах;
- заявник не має іншої можливості одержати чи відновити документ, який посвідчує факт, що має юридичне значення. Для цього заявник разом із заявою про встановлення факту подає докази на підтвердження того, що до її пред`явлення він звертався до відповідних організацій за одержанням документа, який посвідчував би такий факт, але йому в цьому було відмовлено із зазначенням причин відмови (відсутність архіву, відсутність запису в актах цивільного стану тощо);
- чинним законодавством не передбачено іншого позасудового порядку встановлення юридичних фактів.
Велика Палата Верховного Суду у пунктах 33-35 постанови № 287/167/18-ц від 30 січня 2020 року зазначила про таке: «Вирішуючи питання про прийняття заяви про встановлення факту, що має юридичне значення, суддя, зокрема, зобов`язаний з`ясувати питання про підсудність та юрисдикційність, тобто суддя повинен перевірити, чи може взагалі ця заява розглядатися в судовому порядку і чи не віднесено її розгляд до повноважень іншого органу. Якщо за законом заява не підлягає судовому розгляду, суддя мотивованою ухвалою відмовляє у відкритті провадження, а коли справу вже відкрито, - закриває провадження у ній».
Визначаючи, чи пов`язується з встановлення зазначеного факту виникнення у заявника певних цивільних прав та обов`язків, Суд застосовує положення статті 1 ЦК України. За змістом частини першої статті 1 ЦК України цивільним законодавством регулюються особисті немайнові та майнові відносини, засновані на юридичній рівності, вільному волевиявленні, майновій самостійності їх учасників (цивільні відносини). Тобто цивільними є відносини, які відповідають наведеним критеріям.
Відповідно у порядку цивільного судочинства, за загальним правилом, не підлягають вирішенню спори (розгляду заяви), що виникають не з цивільних, земельних, трудових, сімейних або житлових правовідносин.
Усі інші спори, що виникають у публічно-правових відносинах за участю осіб, підлягають вирішенню у порядку цивільного судочинства виключно у тих випадках, коли безпосередньою нормою процесуального права визначено, що вирішення такого спору належить здійснювати саме в порядку цивільного судочинства.
Вимоги заявниці пов`язані з доведенням наявності підстав для визнання (підтвердження) за нею певного соціально-правового статусу, не пов`язаного з будь-якими цивільними права та обов`язками, їх виникненням, існуванням та припиненням.
Відповідно, за своїм предметом та можливими правовими наслідками такі вимоги пов`язані з публічно-правовими відносинами заявниці з державою, а отже, не підлягають вирішенню у порядку цивільного судочинства.
Верховний суд у своїй постанові від 22.03.2023 року у справі №290/289/22-ц зазначив, що такий спір пов`язаний з доведенням наявності підстав для підтвердження за заявником певного соціально-правового статусу щодо призначення та виплати одноразової грошової допомоги сім`ї військовослужбовця, не пов`язаного з будь-якими цивільними права та обов`язками заявника, їх виникненням, існуванням та припиненням.
Отже, за предметом та можливими правовими наслідками цей спір існує у сфері публічно-правових відносин, а отже, не підлягає вирішенню у порядку цивільного судочинства.
Тож у спірних правовідносинах суд повинен врахувати правову мету звернення заявниці до суду, яка полягає у підтвердженні її певного соціального статусу. Такий статус має правове значення виключно у публічно-правових відносинах, оскільки впливає на підтвердження та можливість реалізації прав у сфері соціального забезпечення.
Верховний Суд, врахувавши визначені законом завдання цивільного судочинства, визнає недопустимим ініціювання судового провадження у порядку цивільного судочинства з метою оцінки обставин, які становлять предмет доказування у провадженні у порядку адміністративного судочинства, чи з метою створення поза межами останнього передумов для визнання доказу, отриманого у такому провадженні, належним та допустимим.
З урахуванням наведеного, вимоги про встановлення факту проживання однією сім`єю без реєстрації шлюбу з чоловіком, який загинув під час участі у бойових діях та забезпеченні здійснення заходів з національної безпеки і стримуванні збройної агресії російської федерації, не підлягає вирішенню у порядку цивільного судочинства.
За таких обставин необхідно закрити провадження у справі, оскільки цей спір підлягає розгляду в порядку адміністративного, а не цивільного судочинства.
Аналогічні по суті висновки викладені у постанові Об`єднаної Палати Верховного Суду від 23 травня 2022 року у справі № 539/4118/19.
На підставі викладено, керуючись п. 1 ч. 1 ст. 255 ЦПК України, суд,-
УХВАЛИВ:
Провадження у цивільній справі за позовом ОСОБА_1 до Військової частини НОМЕР_1 про встановлення факту проживання однією сім`єю та визнання права на призначення і отримання одноразової грошової допомоги закрити.
Ухвала може бути оскаржена шляхом подання апеляційної скарги до Київського апеляційного суду протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення. Учасник справи, якому повна ухвала суду не була вручена у день її проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Суддя Г.В.Висоцька