ФАСТІВСЬКИЙ МІСЬКРАЙОННИЙ СУД
________________________________________________________________________________

21 червня 2023 року Фастівський міськрайонний суд Київської області
головуючого судді: Осаулової Н.А.,
за участю секретаря: Цвик А.К.,
позивача: ОСОБА_1 ,
представника позивача: ОСОБА_2 ,
відповідача: ОСОБА_3 ,
представника відповідачів ОСОБА_4 ,
третіх осіб: ОСОБА_5 , ОСОБА_6 ,
розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в місті Фастів у порядку загального позовного провадження цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_7 , ОСОБА_8 , треті особи на боці позивача без самостійних вимог: ОСОБА_5 , ОСОБА_6 про визнання недійсним правочинів, -
у серпні 2022 року до Фастівського міськрайонного суду надійшла позовна заява, що підписана та подана адвокатом Гірченком Олександром Анатолійовичем від імені ОСОБА_1 , на обґрунтування якої зазначено, що позивач у грудні 2019 року перенесла інсульт, можливо у неї наявна хвороба Альцгеймера. Тому, при підписанні у січні 2021 року заяви про свою відмову від спадщини та від іншого майна, вона не усвідомлювала значення своїх дій та не розуміла їх наслідків. На даний час позивач впевнена, що 5/8 частки будинку АДРЕСА_1 є її власністю, не пам`ятає, як і коли вона відмовилася від спадщини, та не розуміє, чого її вигнали з її будинку.
Ухвалою Фастівського міськрайонного суду Київської області від 27 жовтня 2022 року у справі відкрито загальне позовне провадження та призначено справу до підготовчого засідання.
Під час розгляду справи судом розглядались клопотання сторін, про що постановлено відповідні процесуальні рішення.
У подальшому, ухвалою суду від 21.06.2023 року позовну заяву залишено без розгляду на підставі п. 2 ч. 1 ст. 257 ЦПК України.
У той же час, під час проголошення ухвали суд оголосив про винесення окремої ухвали.
Приписами ч.ч. 1,2 ст. 13 ЦПК України визначено, що суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках. Збирання доказів у цивільних справах не є обов`язком суду, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Суд має право збирати докази, що стосуються предмета спору, з власної ініціативи лише у випадках, коли це необхідно для захисту малолітніх чи неповнолітніх осіб або осіб, які визнані судом недієздатними чи дієздатність яких обмежена, а також в інших випадках, передбачених цим Кодексом.
У серпні 2022 року було подано позовну заяву від імені ОСОБА_1 адвокатом Гірченком О.А., до якого долучено договір про надання правової допомоги.
Як було встановлено у судовому засіданні, ОСОБА_1 , від імені якої позов підписано адвокатом Гірченком О.А., не відомий останній, договір про надання правової допомоги з вказаною особою, як вказала сама позивач, вона не підписувала, про дану справу їй не відомо. Крім того, під час судового засідання у суду виникли об`єктивні сумніви у дієздатності ОСОБА_1 , оскільки, з її слів, остання не розуміла, що відбувається.
Разом з тим, з матеріалів справи вбачається, що позивача у встановленому законом порядку недієздатною чи обмеженою дієздатною визнано не було. У той же час, на обґрунтування позовної заяви, що підписана ОСОБА_2 , вказано, що у грудні 2019 року ОСОБА_1 перенесла інсульт, можливо у неї наявна хвороба Альцгеймера. При підписанні у січні 2021 року заяви про свою відмову від спадщини та від іншого майна, вона не усвідомлювала значення своїх дій та не розуміла їх наслідків. На даний час позивач не пам`ятає, як і коли вона відмовилася від спадщини, та не розуміє, що відбувається.
Варто зазначити, що підстави для обмеження цивільної дієздатності та визнання фізичної особи недієздатною встановлено ЦК України, а порядок визначено ЦПК України. Встановлення дієздатності особи на час вчинення певного правочину здійснюється у порядку, встановленого процесуальним законом.
До часу набрання відповідного судового рішення законної сили особа вважається дієздатною.
Натомість, у судовому засідання сама позивач, яку не визнано у встановленому законом порядку недієздатною чи обмежено дієздатною (тобто на даний час вважається дієздатною), зазначила, що вона не розуміє того, що відбувається.
Окрім того, адвокат Гірченко О.А. та треті особи, які являються доньками ОСОБА_1 неодноразово в судовому засіданні зазначали, що ОСОБА_1 не розуміє значення своїх дій та не може самостійно керувати ними.
Таким чином, у суду є обґрунтовані сумніви в дієздатності ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 .
Згідно ст. 46 Конституції України, громадяни мають право на соціальний захист, що включає право на забезпечення їх у разі повної, часткової або тимчасової втрати працездатності, втрати годувальника, безробіття з незалежних від них обставин, а також у старості та в інших випадках, передбачених законом.
Ст. 55 ЦК України визначено, що опіка та піклування встановлюються з метою забезпечення особистих немайнових і майнових прав та інтересів малолітніх, неповнолітніх осіб, а також повнолітніх осіб, які за станом здоров`я не можуть самостійно здійснювати свої права і виконувати обов`язки.
За умовами п. 2.2. Правил опіки та піклування, затверджених Наказом Державного комітету України у справах сім`ї та молоді, Міністерства освіти України, Міністерства охорони здоров`я України, Міністерства праці та соціальної політики України 26.05.99 N 34/166/131/88 (далі Правила), опіка встановлюється над неповнолітніми віком від п`ятнадцяти до вісімнадцяти років та над громадянами, визнаними судом обмежено дієздатними внаслідок зловживання спиртними напоями або наркотичними засобами. Піклування також може бути встановлене над особами, які за станом здоров`я не можуть самостійно захищати свої права.
Органами опіки та піклування є районні, районні в містах Києві та Севастополі державні адміністрації, виконавчі органи міських, районних у містах, сільських, селищних рад (ч. 1 ст. 56 ЦК України).
Відповідно до ст. 57 ЦК України, особа, якій стало відомо про фізичну особу, яка потребує опіки або піклування, зобов`язана негайно повідомити про це орган опіки та піклування.
Відповідно до п.п. 2.4.-2.5. Правил, опіка (піклування) встановлюється за місцем проживання особи, яка підлягає опіці (піклуванню), або за місцем проживання опікуна (піклувальника). Установи та особи, яким стане відомо про неповнолітніх, що залишилися без піклування батьків, повинні негайно повідомити про це органи опіки та піклування за фактичним місцезнаходженням дітей, що підлягають опіці (піклуванню). Вони також повинні повідомити про повнолітніх осіб, які потребують опіки (піклування).
Згідно ч. 1 ст. 262 ЦПК України, суд, виявивши при вирішенні спору порушення законодавства або недоліки в діяльності юридичної особи, державних чи інших органів, інших осіб, постановляє окрему ухвалу, незалежно від того, чи є вони учасниками судового процесу.
За нормами чинного законодавства, окрема ухвала дає можливість суду відреагувати на деякі порушення закону, стосовно яких він не може самостійно вжити заходів для усунення цих порушень, причин та умов, що їм сприяли. Окрема ухвала є реакцією на ті порушення, що не усуваються рішенням суду, а також на причини й умови вчинення порушень, щоб запобігти їх повторенню у майбутньому.
Для забезпечення прав та інтересів ОСОБА_1 та не порушення їх зі сторони інших осіб, а також з метою надання їй необхідної допомоги, суд вважає за необхідне надіслати до Органу опіки та піклування виконавчого комітету Фастівської міської ради дану окрему ухвалу для вжиття відповідних заходів.
Керуючись ст. 46 Конституції України, ст.ст. 55-57 ЦК України, ст.ст. 13, 44, 257, 262, 353, 354 ЦПК України, суд,
п о с т а н о в и в :
Повідомити Орган опіки та піклування виконавчого комітету Фастівської міської ради про ОСОБА_1 ( ІНФОРМАЦІЯ_2 , адреса: АДРЕСА_1 ), яка може потребувати допомоги для забезпечення її прав та інтересів.
Окрему ухвалу надіслати до Органу опіки та піклування виконавчого комітету Фастівської міської ради (Київська область, м. Фастів, площа Соборна, 1) для вжиття відповідних заходів реагування.
За результатом розгляду Окремої ухвали, повідомити суд про вжиті заходи протягом одного місяця.
Ухвала може бути оскаржена до Київського апеляційного суду відповідно до статей 354-355 Цивільного процесуального кодексу України.

Ухвала суду набирає законної сили після закінчення строків на апеляційне оскарження, або після перегляду в апеляційному порядку, якщо її не скасовано.

Суддя Осаулова Н.А.