ХМЕЛЬНИЦЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

29 червня 2023 року

м. Хмельницький

Справа № 686/7121/23

Провадження № 22-ц/4820/1293/23

Хмельницький апеляційний суд у складі

колегії суддів судової палати з розгляду цивільних справ:

Гринчука Р.С., Костенка А.М., Спірідонової Т.В.,

розглянув без повідомлення учасників справи справу за апеляційною скаргою ОСОБА_1 на ухвалу Хмельницького міськрайонного суду Хмельницької області від 20 квітня 2023 року, суддя Салоїд Н.М., у справі за позовом ОСОБА_1 до Акціонерного товариства «Українська залізниця» про стягнення середнього заробітку за час затримки розрахунку і вимушеного прогулу, зобов`язання видати довідку та стягнення моральної шкоди,

встановив:

У березні 2023 року ОСОБА_1 звернулася в суд з позовом до АТ «Українська залізниця» про стягнення середнього заробітку за час затримки розрахунку і вимушеного прогулу, зобов`язання видати довідку та стягнення моральної шкоди.

Ухвалою Хмельницького міськрайонного суду Хмельницької області від 23.03.2023 року позовну заяву ОСОБА_1 залишено без руху у зв`язку із тим, що позивачем не додано до позовної заяви оригіналу квитанції, що підтверджує сплату судового збору у встановленому порядку та розмірі або документи, що підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Ухвалою Хмельницького міськрайонного суду Хмельницької області від 20.04.2023 року позовну заяву повернуто позивачу у зв`язку із невиконанням вимог ухвали суду щодо залишення позову без руху.

В апеляційній скарзі ОСОБА_1 просила ухвалу суду скасувати як таку, що перешкоджає подальшому провадженню у цивільній справі, та направити справу до суду першої інстанції для продовження розгляду, посилаючись на порушення судом норм процесуального права.

Апелянт зауважив, що вона звернулася до суду з клопотанням про звільнення від сплати судового збору, посилаючись на скрутне матеріальне становище та відсутність доходів, однак судом ця обставина врахована не була.

Перевіривши законність та обґрунтованість ухвали суду в межах доводів апеляційної скарги та заявлених вимог, колегія суддів дійшла висновку про необхідність задоволення апеляційної скарги з огляду на наступне.

Відповідно до ст. 379 ЦПК України, підставами для скасування ухвали суду, що перешкоджає подальшому провадженню у справі, і направлення справи для продовження розгляду до суду першої інстанції є: 1) неповне з`ясування судом обставин, що мають значення для справи; 2) недоведеність обставин, що мають значення для справи, які суд першої інстанції вважає встановленими; 3) невідповідність висновків суду обставинам справи; 4) порушення норм процесуального права чи неправильне застосування норм матеріального права, які призвели до постановлення помилкової ухвали.

Як вбачається з матеріалів справи, у березні 2023 року ОСОБА_1 звернулася в суд з позовом до АТ «Українська залізниця», в якому просила стягнути відповідача середній заробіток за час затримки розрахунку при звільненні з 17.12.2022 року по 20.12.2022 року в сумі 2168,92 грн., середній заробіток за час вимушеного прогулу з 23.12.2022 року по 18.01.2023 року в сумі 14640,21 грн., зобов`язати відповідача видати їй довідку про її роботу із зазначенням спеціальності, кваліфікації, посади, часу роботи, розміру заробітної плати, всіх нарахованих, виплачених та відрахованих сум із зазначенням окремо кожного виду виплати (помісячно) за період з 10.07.2003 року по 20.12.2022 року.

Також, просила суд звільнити її від сплати судового збору за подання позову.

Відповідно до частини першої статті 136 ЦПК України суд, враховуючи майновий стан сторони, може своєю ухвалою відстрочити або розстрочити сплату судового збору на визначений строк у порядку, передбаченому законом, але не більше як до ухвалення судового рішення у справі.

З підстав, зазначених у частині першій цієї статті, суд у порядку, передбаченому законом, може зменшити розмір належних до сплати судових витрат, пов`язаних з розглядом справи, або звільнити від їх сплати (частина третя статті 136 цього Кодексу).

Правові засади справляння судового збору, платників, об`єкти та розміри ставок судового збору, порядок сплати, звільнення від сплати та повернення судового збору визначено Законом України «Про судовий збір».

Відповідно до вимог статті 8 Закону України «Про судовий збір», ураховуючи майновий стан сторони, суд може своєю ухвалою за її клопотанням відстрочити або розстрочити сплату судового збору на певний строк, але не довше ніж до ухвалення судового рішення у справах за таких умов: розмір судового збору перевищує 5 відсотків розміру річного доходу позивача - фізичної особи за попередній календарний рік; або позивачами є: військовослужбовці, батьки які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину інваліда, якщо інший з батьків ухиляється від сплати аліментів; одинокі матері (батьки), які мають дитинну віком до чотирнадцяти років або дитину інваліда; члени малозабезпеченої чи багатодітної полум`я сім`ї, особа, яка діє в інтересах малолітніх чи неповнолітніх осіб та осіб, які визнані судом недієздатними чи дієздатність яких обмежена; або предметом позову є захист соціальних, трудових, сімейних, житлових прав, відшкодування шкоди здоров`ю. Суд може зменшити розмір судового збору або звільнити від його сплати на підставі, зазначеній у частині першій.

Особа, яка заявляє відповідне клопотання, згідно з положеннями статті 12 ЦПК України, повинна навести доводи і подати докази на підтвердження того, що її майновий стан перешкоджав (перешкоджає) сплаті нею судового збору у встановленому законодавством порядку і розмірі.

Наявність правових підстав для звільнення від сплати судового збору за подання позову ОСОБА_1 обґрунтовувала тим, що після звільнення з роботи в 2022 році, щодо якого існує судовий спір, вона не працює, на утриманні має двох дітей, старший син перебуває на контрактній формі навчання, позивач хворіла, що в сукупності унеможливлює сплату судового збору. На підтвердження зазначених обставин надала: 1) довідку від 06 березня 2023 року Красилівського відділу ДВС у Хмельницькому районі Хмельницької області, згідно з якою у чоловіка позивача, ОСОБА_2 наявна заборгованість зі сплати аліментів на користь ОСОБА_1 на утримання неповнолітнього сина ОСОБА_3 в сумі 53096,46 грн.; 2) довідку Хмельницького обласного центру зайнятості від 07.04.2023 року №32, відповідно до якої ОСОБА_1 зареєстрована як безробітна з 27.02.2023 року, її дохід за період з 27.02.2023 року по 31.03.2023 року становив 1035,71 грн.; 3) довідку Хмельницького професійного ліцею від 13.01.2023 року, згідно з якою ОСОБА_4 з 01.09.2021 року по 19.01.2023 року перебуває на контрактній формі навчання.

У ОСОБА_1 на праві власності не перебувають земельні ділянки та сільськогосподарські угіддя, вона має у власності квартиру АДРЕСА_1 , в якій проживає разом з дітьми, ОСОБА_3 та ОСОБА_5 .

Крім того, у довідці КП «Хмельницька міська лікарня» зазначено, що з 10.03.2023 року по 23.03.2023 року позивач знаходилася на стаціонарному лікуванні.

Законом не визначено вичерпного переліку документів про майновий стан особи, а тому суд встановлює можливість сплати заявником судового збору на підставі наданих ним доказів за своїм внутрішнім переконанням. Підстави відмови суду у задоволенні подібних клопотань мають бути достатньо аргументовані.

Оцінюючи фінансовий стан особи, яка звертається до суду з проханням про звільнення її від сплати судового збору, зменшення розміру, надання відстрочки чи розстрочки, суди повинні встановлювати наявність у такої особи реального доходу (розмір заробітної плати, стипендії, пенсії, прибутку тощо), рухомого чи нерухомого майна, цінних паперів, можливості розпорядження ними без значного погіршення фінансового становища (рішення ЄСПЛ у справах «Княт проти Польщі» («Kniat v. Poland») від 26.07.2005 року, «Єдамскі та Єдамска проти Польщі» («Jedamski and Jedamska v. Poland») від 26.07.2005 року).

Ураховуючи надані ОСОБА_1 документи на підтвердження свого скрутного матеріального становища, колегія суддів вважає, що суд першої інстанції формально підійшов до вирішення питання про звільнення заявника від сплати судового збору, питання щодо зменшення розміру судового збору, відстрочення чи розстрочення сплати судового збору фактично не розглянув.

У справі «Bellet v. France» («Белле проти Франції», рішення від 04.12.1995 року), Європейський суд з прав людини зазначив, що стаття 6 Конвенції містить гарантії справедливого судочинства, одним із аспектів яких є доступ до суду. Рівень доступу, наданий національним законодавством, має бути достатнім для забезпечення права особи на суд з огляду на принцип верховенства права в демократичному суспільстві. Для того, щоб доступ був ефективним, особа повинна мати чітку практичну можливість оскаржити дії, які становлять втручання у її права.

Справедливість судового розгляду повинна знаходити свою реалізацію, зокрема у здійсненні судом правосуддя без формального підходу до розгляду кожної конкретної справи. Дотримання цього принципу є надзвичайно важливим під час розгляду судових справ, оскільки його реалізація слугує гарантією того, що сторона, незалежно від рівня її фахової підготовки та розуміння певних вимог цивільного судочинства, матиме можливість забезпечити захист своїх інтересів.

Колегія суддів апеляційного суду вважає обґрунтованими доводи апеляційної скарги ОСОБА_1 про те, що повернення позовної заяви у цій справі суперечить завданню цивільного судочинства, не відповідає конституційним принципам щодо гарантованого судового захисту прав, а також доступу до правосуддя, визначеного Конвенцією про захист прав людини і основоположних свобод. Вказане узгоджується із постановою Верховного Суду від 28.09.2022 року у справі №571/1467/19.

Ухвала суду першої інстанції не відповідає вимогам процесуального закону, у зв`язку з чим апеляційна скарга підлягає задоволенню, а справа - направленню до суду першої інстанції для продовження її розгляду.

Керуючись ст.ст. 374, 379, 382, 384, 389, 390 ЦПК України, суд,

постановив:

Апеляційну скаргу ОСОБА_1 задовольнити.

Ухвалу Хмельницького міськрайонного суду Хмельницької області від 20 квітня 2023 року скасувати, справу направити до суду першої інстанції для продовження розгляду.

Постанова набирає законної сили з дня її прийняття та може бути оскаржена в касаційному порядку до Верховного Суду протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення.

Судді: Р.С. Гринчук

А.М. Костенко

Т.В. Спірідонова