06.04.2023 Єдиний унікальний № 371/529/21
провадження № 2-п/371/1/23
Миронівський районний суд Київської області
Провадження № 2-п/371/1/23
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

06 квітня 2023 року м. Миронівка

Миронівський районний суд Київської області у складі:

головуючого судді Поліщука А.С.,

при секретарі Овчаренко В.С.,

розглянувши заяву представника відповідача про перегляд заочного рішення Миронівського районного суду Київської області від 16 грудня 2021 року по цивільній справі за позовом ОСОБА_1 , ОСОБА_2 до ОСОБА_3 про усунення перешкод у користуванні житлом, вселення в будинок,-

В С Т А Н О В И В:

До Миронівського районного суду із заявою про перегляд заочного рішення Миронівського районного суду Київської області від 16 грудня 2021 року по цивільній справі за позовом ОСОБА_1 , ОСОБА_2 до ОСОБА_3 про усунення перешкод у користуванні житлом, вселення в будинок звернувся представник відповідача.

Свою заяву обґрунтовував тим, що суд прийняв рішення про вселення позивачів ОСОБА_1 та ОСОБА_2 до житлового будинку АДРЕСА_1 » без надання позивачем доказів створення відповідачем перешкод у користуванні ними своєю власністю.

Будучи належним чином повідомленими про час та місце судового засідання про перегляд заочного рішення, відповідач та його представник (в тому числі за допомогою програмного забезпечення «Easycon») на нього не з`явилися, про причини неявки не повідомили, проте в матеріалах справи наявний лист представника відповідача про розгляд заяви без його участі.

Позивач будучи належним чином повідомленими про час та місце судового засідання на нього не з`явився, не повідомивши про наявність поважних причин неявки на нього.

У відповідності до ч. 1 ст. 287 ЦПК України заява про перегляд заочного рішення розглядається в судовому засіданні. Неявка осіб, належним чином повідомлених про дату, час і місце засідання, не перешкоджає розгляду заяви.

Розглянувши заяву про перегляд заочного рішення суду та матеріали справи, суд приходить до висновку про відсутність підстав для задоволення цієї заяви, зважаючи на наступне.

Миронівським районним судом Київської області 16 грудня 2021 року постановлено заочне рішення, яким вирішено вселити позивачів ОСОБА_2 , та ОСОБА_1 в будинок АДРЕСА_1 .

Це рішення ґрунтується на тому, що позивачі є співвласниками цього будинку, а отже у відповідності до ст. ст. 316, 317, 319 321 Цивільного кодексу України мають право користуватися цим будинком, і це право є непохитним.

В заяві про перегляд заочного рішення, представник відповідача не оспорює того, що позивачі є співвласниками цього будинку, та мають права на користування цим будинком, зокрема проживати в ньому.

У відповідності до частин 1 та 2 ст. 386 Цивільного кодексу України держава забезпечує рівний захист прав усіх суб`єктів права власності. Власник, який має підстави передбачати можливість порушення свого права власності іншою особою, може звернутися до суду з вимогою про вчинення певних дій для запобігання такому порушенню.

Цією нормою матеріального права за позивачами як співвласниками будинку закріплено право у разі наявності підстав припускати можливість порушення свого права власності іншою особою звернутися до суду з вимогою про вчинення певних дій для запобігання такому порушенню, у даному випадку можливому вчиненню відповідачем перешкод щодо їх вселення.

Зазначена норма гарантує власникам можливість вимагати не лише усунення порушень їх права власності, що вже відбулися, а й звертатися до суду за захистом своїх прав, що можуть бути реально порушені в майбутньому, тобто застосовувати такий спосіб захисту як попередження або припинення можливого порушення прав власника в майбутньому. Таке правило відповідає особливому характеру права власності як його абсолютного права.

Як вбачається із ухвали Апеляційного суду Київської області від 17 вересня 2015 року, по цивільній справі за позовом ОСОБА_1 , ОСОБА_2 до ОСОБА_3 , третя особа орган опіки та піклування Миронівської міської ради Київської області про усунення перешкод у користуванні власністю, відповідач ОСОБА_3 заперечував проти права позивачів користуватися належним їм на праві спільної часткової власності будинком, оскільки їх мати після розірвання з ним шлюбу і поділу майна фактично відмовилась від даного нерухомого майна (а.с. 21).

Тобто позивачі мали підстави передбачати можливість порушення відповідачем їх права користуватися своєю власністю.

Зважаючи на викладене, суд приходить до висновку, що позивачі маючи підстави передбачати можливість порушення відповідачем їх права користуватися своєю власністю, реалізували своє право на судовий захист, передбачене частиною 2 ст. 386 Цивільного кодексу України, і суд належно і обґрунтовано захистив його.

У відповідності до ч. 1 ст. 288 ЦПК України суд має право скасувати заочне рішення, лише якщо буде встановлено, що докази, на які посилається відповідач, мають істотне значення для правильного вирішення справи, чого у даному випадку встановлено не було.

Доводи представника відповідача про відсутність доказів вчинення відповідачем перешкод позивачам у користуванні ними своєю власністю, спростовуються наявними в матеріалах справи копією рішення Миронівського районного суду Київської області від 22 травня 2015 року (а.с. 18-19), копією ухвали Апеляційного суду Київської області від 17 вересня 2015 року (а.с. 21-23) а також копією рішення Миронівського районного суду Київської області від 24 квітня 2018 року (а.с. 24-28), які у відповідності до норми ч. 4 ст. 82 ЦПК України звільняють від обов`язку доводити можливість вчинення відповідачем цих перешкод, наявність якої у відповідності до ч. 2 ст. 386 Цивільного кодексу України зумовлює право позивачів на судовий захист, та обов`язок суду цей захист надати.

На підставі викладеного, керуючись ст. ст. 2, 12, 76, 82, 258, 260, 261, 263, 273, 287, 288, 353 ЦПК України, суд,-

У Х В А Л И В :

1.Залишити без задоволення заяву представника відповідача про перегляд заочного рішення Миронівського районного суду Київської області від 16 грудня 2021 року по цивільній справі за позовом ОСОБА_1 , ОСОБА_2 до ОСОБА_3 про усунення перешкод у користуванні житлом, вселення в будинок.

2.Ухвала може бути оскаржена до Київського апеляційного суду шляхом подання апеляційної скарги протягом п`ятнадцяти днів з дня її постановлення.

3.Ухвала суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

4.У разі подання апеляційної скарги ухвала, якщо її не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

5.Направити копію цієї ували сторонам.

Суддя підпис А.С. Поліщук

ЗГІДНО З ОРИГІНАЛОМ

Суддя А.С. Поліщук