Провадження № 2/369/2381/22
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

(про залишення позовної заяви без розгляду)

10.04.2023 м. Київ

Києво-Святошинський районний суд Київської області в складі:

головуючого судді Фінагеєвої І. О.,

при секретарі Світлак Ю.Ю.,

розглянувши у судовому засіданні в місті Києві цивільну справу №369/14578/21 за позовом ОСОБА_1 до Акціонерного товариства «Оператор газорозподільної системи «Київоблгаз», Броварського відділення Акціонерного товариства «Оператор газорозподільної системи «Київоблгаз», третя особа з самостійними вимогами: ОСОБА_2 , про захист прав споживача та відновлення становища, що існувало до порушення,-

ВСТАНОВИВ:

Позивачка ОСОБА_1 звернулася 19 жовтня 2021 року до Києво-Святошинського районного суду Київської області з позовом до Акціонерного товариства «Оператор газорозподільної системи «Київоблгаз», Броварського відділення Акціонерного товариства «Оператор газорозподільної системи «Київоблгаз», третя особа з самостійними вимогами: ОСОБА_2 , про захист прав споживача та відновлення становища, що існувало до порушення.

Позивач неодноразово викликалася судом.

В судове засідання позивачка повторно не з`явилася, про день, час та місце розгляду справи повідомлялася належним чином, від неї не надходила заява про розгляд справи за її відсутності. Причина неявки суду не відома.

У судове засідання відповідач не з`явився, про час, дату та місце розгляду справи його було повідомлено належним чином, представник відповідача надала заяву про розгляд справи без її участі, просила відмовити у задоволенні позову у повному обсязі.

Інші учасники справи в судове засідання не з`явилися, про дату, час та місце розгляду справи були повідомлені належним чином.

Вивчивши матеріали справи, суд приходить до висновку, що систематична неявка позивачки ОСОБА_1 до суду є зловживанням процесуальним правом з боку сторони позивача.

Відповідно до ч. 3 ст. 131 ЦПК України, учасники судового процесу зобов`язані повідомляти суд про причини неявки у судове засідання. У разі неповідомлення суду про причини неявки вважається, що учасники судового процесу не з`явилися в судове засідання без поважних причин.

Частиною 5 ст. 223, п. 3 ч. 1 ст. 257 ЦПК України визначено, що у разі повторної неявки позивача в судове засідання без поважних причин або неповідомлення ним про причини неявки суд залишає позовну заяву без розгляду, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності, і його не з`явлення не перешкоджає вирішенню спору.

Ухвалою Києво-Святошинського районного суду Київської області від 25 жовтня 2021 року провадження в справі було відкрито в порядку загального позовного провадження із призначенням підготовчого судового засідання.

Ухвалою Києво-Святошинського районного суду Київської області від 25 січня 2023 року підготовче провадження в справі було закрито та справу призначено до розгляду по суті на 14 год. 45 хв. 01 березня 2023 року.

25 січня 2023 року ухвала суду від 25 січня 2023 року із зазначенням дати судового засідання, яке призначено на 14 год. 45 хв. 01 березня 2023 року, була направлена позивачці ОСОБА_1 на адресу: АДРЕСА_1 , яка була нею зазначена при подані позовної заяви.

Як вбачається із матеріалів справи позивач жодного разу не з`явилася в призначені судові засідання, будучи належним чином повідомленою про місце, дату, час проведення судових засідань, а саме: 01 березня 2023 (причини неявки не повідомила, кореспонденція, направлена на адресу позивача, повернулась з відміткою про отримання позивачем ОСОБА_1 09 березня 2023 року особисто копії ухвали суду від 01 березня 2023 року із зазначенням дати судового засідання, та 10 квітня 2023 року (причини неявки не повідомила, кореспонденція, направлена на адресу позивача, повернулась з відміткою про отримання позивачем ОСОБА_1 16 березня 2023 року особисто судової повістки про виклик до суду на 10 квітня 2023 року.

Належність повідомлення судом позивача про час та місце розгляду справи підтверджується наявними в матеріалах справи доказами. Про судові засідання позивач був повідомлений завчасно. Жодних заяв та клопотань про відкладення розгляду справи, повідомлення причини неявки ні в паперовому вигляді, ні електронною поштою до суду не надходило. Також не містить матеріали справи заяв про розгляд справи за відсутності позивача.

Відповідно до правової позиції викладеної у постанові Верховного Суду № 759/14068/19 від 30 листопада 2022 року, Верховний Суд виходить із того, якщо учасник надав суду електронну адресу (хоча міг цього і не робити), зазначивши їх у заяві (скарзі), то слід припустити, що учасник бажає, принаймні не заперечує, щоб ці засоби комунікації використовувалися судом. Це, в свою чергу, покладає на учасника справи обов`язок отримувати повідомлення і відповідати на них.

З огляду на це, суд, який комунікує з учасником справи з допомогою повідомлених ним засобів комунікації, діє правомірно і добросовісно. Тому слід виходити з «презумпції обізнаності»: особа, якій адресовано повідомлення суду через такі засоби комунікації, знає або принаймні повинна була дізнатися про повідомлення.

Попри те, що конституційне право на суд є правом, його реалізація покладає на учасників справи певні обов`язки. Практика Єврорпейського суду з прав людини визначає, що сторона, яка задіяна у ході судового розгляду справи, зобов`язана з розумним інтервалом часу сама цікавитися провадженням у її справі, добросовісно користуватися належними їй процесуальними правами та неухильно виконувати процесуальні обов`язки. Як зазначено у рішенні цього суду у справі «Пономарьов проти України» від 03 квітня 2008 року, сторони мають вживати заходи, щоб дізнатись про стан відомого їм судового провадження.

Відтак, заявник, вказавши у позовній заяві свій номер мобільного телефону погодився та принаймні не заперечував, щоб ці засоби комунікації використовувалися судом, що в свою чергу, покладає на учасника справи обов`язок отримувати повідомлення і відповідати на них.

Статтею 6 Конвенції про захист прав і основоположних свобод людини, ратифікованої Законом України від 17 липня 1997 р. №475/97-ВР, гарантовано кожній фізичній або юридичній особі право на розгляд судом протягом розумного строку цивільної, кримінальної, адміністративної або господарської справи, а також справи про адміністративне правопорушення, у якій вона є стороною.

Листом Верховного Суду України від 25.01.2006 року № 1-5/45 визначено критерії оцінювання розумності строку розгляду справи, якими серед іншого є складність справи та поведінка заявника.

Рішенням Європейського суду з прав людини визначено, що сторона, яка задіяна в ході судового розгляду справи, зобов`язана з розумним інтервалом часу сама цікавитися провадженням її справи, добросовісно користуватися належними їй процесуальними правами та неухильно виконувати процесуальні обов`язки, оскільки одним із критеріїв «розумності строку» є саме поведінка заявника. Так, суд покладає на заявника лише обов`язок демонструвати готовність брати участь на всіх етапах розгляду, які безпосередньо його стосуються, утримуватися від виконання заходів, що затягують провадження у справі, а також максимально використовувати всі засоби внутрішнього законодавства для пришвидшення процедури слухання. Одним із таких прикладів, коли поведінка заявників стала однією з причин затягування розгляду справи, є рішення Європейського суду з прав людини «Чікоста і Віола проти Італії».

Наведене свідчить про недобросовісність здійснення позивачем своїх процесуальних прав.

Слід звернути увагу, що такі дії порушують права інших учасників розгляду справи, які добросовісно виконують покладений процесуальним законом обов`язок щодо явки до зали суду.

Зважаючи на вищевикладене, суд приходить до висновку про те, що позивачка ОСОБА_1 , яка належним чином повідомлений про час та місце проведення судового засідання, повторно не з`явилася до суду, не підтримала вимоги в судовому засіданні, із заявами про розгляд справи за її відсутності не зверталася, її нез`явлення перешкоджає розгляду справи, що є підставою для залишення позову без розгляду.

Керуючись ст. 223, ст. 257, 268 ЦПК України, суд, -

ПОСТАНОВИВ:

Позовну заяву ОСОБА_1 до Акціонерного товариства «Оператор газорозподільної системи «Київоблгаз», Броварського відділення Акціонерного товариства «Оператор газорозподільної системи «Київоблгаз», третя особа з самостійними вимогами: ОСОБА_2 , про захист прав споживача та відновлення становища, що існувало до порушення, - залишити без розгляду.

Роз`яснити заявнику положення ч. 2 ст. 257 ЦПК України про те, що особа, позов якої залишено без розгляду, після усунення умов, що були підставою для залишення заяви без розгляду, має право звернутися до суду повторно.

Ухвала може бути оскаржена до Київського апеляційного суду протягом 15 днів з дня її проголошення або складення.

Учасник справи, якому ухвала суду не була вручена у день її проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження , якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Суддя: І.О. Фінагеєва