Справа № 336/2966/23
У Х В А Л А

про залишення позовної заяви без руху

10 квітня 2023 року м. Запоріжжя

Суддя Шевченківського районного суду м.Запоріжжя Вайнраух Л.А. розглянула позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору: Запорізький державний нотаріальний архів Південно-Східного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м.Дніпро) Міністерство юстиції України, про скасування держаної реєстрації речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень та визнання недійсним право власності на нерухоме майно, -

В С Т А Н О В И Л А:

03.04.2023 представник позивача адвокатка Насонова М.С. звернулась до суду в інтересах ОСОБА_1 , за змістом якої просить скасувати державну реєстрацію на будинок АДРЕСА_1 , яке зареєстровано 01.07.2005 за №2145549 реєстратором Запорізький обласний державний нотаріальний архів; скасувати заборону обтяження на будинок АДРЕСА_1 , підстава обтяження: договір застави б/н від 25.12.1962, завод «Комунар».

Справу передано в провадження визначеного головуючого судді 04.04.2023 на підставі протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 03.04.2023.

Суддя, перевіривши виконання вимог ст.175-177 ЦПК України, встановила, що позовна заява підлягає залишенню без руху у зв`язку із таким.

Як зазначається у ч.1 ст.175 ЦПК України, у позовній заяві позивач викладає свої вимоги щодо предмета спору та їх обґрунтування.

За змістом п.2 ч.3 ст.175 ЦПК України позовна заява повинна містити: повне найменування (для юридичних осіб) або ім`я (прізвище, ім`я та по батькові - для фізичних осіб) сторін та інших учасників справи, їх місцезнаходження (для юридичних осіб) або місце проживання чи перебування (для фізичних осіб), поштовий індекс, ідентифікаційний код юридичної особи в Єдиному державному реєстрі підприємств і організацій України (для юридичних осіб, зареєстрованих за законодавством України), а також реєстраційний номер облікової картки платника податків (для фізичних осіб) за його наявності або номер і серію паспорта для фізичних осіб - громадян України (якщо такі відомості позивачу відомі), відомі номери засобів зв`язку, офіційної електронної адреси та адреси електронної пошти.

Так, стороною позивача не надано будь-яких відомостей щодо відповідача, що унеможливлює його ідентифікацію, повідомлення та виклик до суду, встановлення кола спадкоємців в разі наявності підстав для цього (із врахуванням зазначеного часу обтяження).

Суддя зауважує також, що у позовній заяві найменування третьої особи потребує уточнення після зміни назви та підпорядкування відділу Південному міжрегіональному управлінню міністерства юстиції (м. Одеса).

Відповідно до п. 5 ч.3 ст.175 ЦПК України позовна заява повинна містити: виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги; зазначення доказів, що підтверджують вказані обставини, а за змістом ч.5 ст.177 ЦПК України позивач зобов`язаний додати до позовної заяви всі наявні в нього докази, що підтверджують обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги (якщо подаються письмові чи електронні докази позивач може додати до позовної заяви копії відповідних доказів).

Так, у позовній заяві вказано, що позивач є власником спірного нерухомого майна у порядку спадкування за заповітом. Проте, актуальних даних щодо реєстрації за ним права власності на час звернення до суду у позовній заяві не зазначено, у додатках позовної заяви не міститься, зокрема, інформаційної довідки ЗМБТІ та реєстраційного посвідчення. Слід наголосити, що у відповіді Департамента реєстраційних послуг представникові позивача рекомендовано звернутись саме до ЗМБТІ для ознайомлення із архівною справою.

Крім того, позивачем не надано підтверджень неможливості його реєстрації за вищевказаною адресою, що за твердженням сторони позивача й стало підставою звернення до суду. При цьому, суд наголошує, що відповідно до ст.2 ЦПК України завданням цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави.

Суддя наголошує, що позивач визначає предметом позову, зокрема, визнання недійсним права власності на нерухоме майно, що не узгоджується із заявленими позовними вимогами.

Слід також роз`яснити відповідно до п.2,8 Постанови Пленуму ВССУ з розгляду цивільних і кримінальних справ від 03.06.2016 №5 «Про судову практику в справах про зняття арешту з майна», що позов про зняття арешту з майна може бути пред`явлений власником, а також особою, яка володіє на підставі закону чи договору або іншій законній підставі майном, що не належить боржнику (речове право на чуже майно). Відповідачами в справі є боржник, особа, в інтересах якої накладено арешт на майно, а в окремих випадках - особа, якій передано майно, якщо воно було реалізоване. Як третю особу, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору, має бути залучено відповідний орган державної виконавчої служби, а також відповідний орган доходів і зборів, банк та іншу фінансову установу, які у випадках, передбачених законом, виконують судові рішення (стаття 3 Закону України від 21 квітня 1999 року № 606-XIV "Про виконавче провадження" (у редакції Закону України від 04 листопада 2010 року № 2677-VI) (далі - Закон про виконавче провадження). У випадках, коли арешт майна проводився для забезпечення конфіскації чи стягнення майна на користь держави, як відповідач до участі у справі у встановленому законом порядку також залучається відповідний територіальний орган Державної фіскальної служби України. У випадку безоплатної передачі майна юридичній особі ця особа також є відповідачем у справі. У спорах про зняття арешту з майна, яке є предметом застави (іпотеки) або придбано за рахунок кредиту, який не погашено, в якості третіх осіб у встановленому законом порядку залучаються заставодержатель (іпотекодержатель) або кредитор. Вказані роз`яснення слід врахувати, визначаючи суб`єктний склад у сторін та інших учасників справі.

При цьому, якщо позивач є власником спірного майна, то вирішується вимога про зняття арешту з майна. У разі якщо позивач одночасно доводить своє право власності, яке виникло, наприклад, із договору про спільну власність або таке його право не визнається чи оспорюється співвласником, то відповідно до заявлених вимог суд вирішує вимогу про зняття арешту з майна та про визнання права власності на це майно (п.8 Постанови).

Відповідно до п.7 ч.3 ст.175 ЦПК України позовна заява повинна містити відомості про вжиття заходів забезпечення доказів або позову до подання позовної заяви, якщо такі здійснювалися. Такі відомості в позовній заяві не зазначені.

Суддя зауважує, що первісно подана позовна заява ухвалою суду в іншому судовому проваженні залишалась без руху, серед іншого, з тих підстав, що позивачем не надано поштових підтверджень направлення адвокатських запитів представником позивача, що може свідчити про передчасність звернення до суду. Цього недоліку не усунуто. Так, отримання відповідей на перелічені адвокатські запити може мати суттєве значення як для визначення предмету, одночасно й підстав звернення до суду, обґрунтування позовних вимог.

Відповідно до ч.1,2 ст.185 ЦПК України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175 і 177 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху. В ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

За таких обставин позовна заява підлягає залишенню без руху в порядку ст.185 ЦПК України, із наданням п`ятиденного строку для усунення вказаних недоліків з дня вручення ухвали.

Керуючись ст. 50, 76, 95, 175-177, 185, 258-261 ЦПК України, суддя, -

П О С Т А Н О В И Л А:

Залишити без руху позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору: Запорізький державний нотаріальний архів Південно-Східного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м.Дніпро) Міністерство юстиції України, про скасування держаної реєстрації речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень та визнання недійсним право власності на нерухоме майно, - у зв`язку із виявленими, перерахованими вище недоліками, надавши стороні позивача строк п`ять днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху для їх виправлення, шляхом подання до матеріалів справи уточненої позовної заяви, доказів на користь наявності підстав звернення до суду для захисту прав (інтересів) позивача, належним чином засвідчених доказів, що підтверджують обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги (або їх оригіналів) (права власності позивача) та виконання вимог п. 7 ч.3 ст.175 ЦПК України.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею (10.04.2023) та оскарженню не підлягає.

Суддя Л.А. Вайнраух