справа № 361/2/18
провадження № 22-ц/824/7906/2023
головуючий у суді І інстанції Дутчак І.М.
УХВАЛА

10 квітня 2023 року м. Київ

Суддя судової палати з розгляду цивільних справ Київського апеляційного суду Писана Т.О., вирішуючи питання про відкриття апеляційного провадження за апеляційною скаргою ОСОБА_1 на рішення Броварського міськрайонного суду Київської області від 28 липня 2022 року у справі за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_1 про визнання правочину недійсним,

В С Т А Н О В И Л А:

рішенням Броварського міськрайонного суду Київської області від 28 липня 2022 року у задоволенні позову було відмовлено.

Не погоджуючись із вказаним рішенням ОСОБА_1 22 березня 2023 року звернулася до суду із апеляційною скаргою.

Однак, із апеляційної скарги убачається, що вона не відповідає вимогам статті 356 ЦПК України, оскільки не оплачена судовим збором. В апеляційній скарзі ОСОБА_1 просить звільнити її від сплати судового збору оскільки вона має непостійний підробіток та маленьку соціальну допомогу на дитину.

Дослідивши матеріали апеляційної скарги з доданими документами до неї, а також клопотання про звільнення від сплати судового збору, суд дійшов висновку, що клопотання задоволенню не підлягає за таких підстав.

Частиною 1 статті 8 Закону України «Про судовий збір» передбачено, що враховуючи майновий стан сторони, суд може своєю ухвалою за її клопотанням відстрочити або розстрочити сплату судового збору на певний строк, але не довше ніж до ухвалення судового рішення у справі за таких умов: 1) розмір судового збору перевищує 5 відсотків розміру річного доходу позивача - фізичної особи за попередній календарний рік; або 2) позивачами є: а) військовослужбовці; б) батьки, які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину з інвалідністю, якщо інший з батьків ухиляється від сплати аліментів; в) одинокі матері (батьки), які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину з інвалідністю; г) члени малозабезпеченої чи багатодітної сім`ї; ґ) особа, яка діє в інтересах малолітніх чи неповнолітніх осіб та осіб, які визнані судом недієздатними чи дієздатність яких обмежена; або 3) предметом позову є захист соціальних, трудових, сімейних, житлових прав, відшкодування шкоди здоров`ю.

Відповідно до частини 2 цієї ж статті Закону України «Про судовий збір» суд може зменшити розмір судового збору або звільнити від його сплати на підставі, зазначеній у частині першій цієї статті.

Отже, згідно статті 8 Закону України «Про судовий збір» та статті 136 ЦПК України єдиною підставою для відстрочення чи розстрочення сплати судового збору, зменшення його розміру або звільнення від його сплати є врахування судом майнового стану сторони.

Відповідно до вимог вказаної статті відстрочення або розстрочення сплати, зменшення або звільнення від сплати судового збору можливе за відповідним клопотанням сторони за наявності зазначених умов.

Клопотання про відстрочення або розстрочення сплати судового збору, зменшення його розміру або звільнення від його сплати може бути викладене в заяві чи скарзі, які подаються до суду, або окремим документом. Особа, яка заявляє відповідне клопотання, згідно зі статтею 12 ЦПК повинна навести доводи і подати докази на підтвердження того, що її майновий стан перешкоджав (перешкоджає) сплаті нею судового збору у встановленому законодавством порядку і розмірі.

ОСОБА_1 не надала доказів, які відповідно до ст. 8 Закону України «Про судовий збір» можуть бути підставою для звільнення її від сплати судового збору, а саме не надала доказів на підтвердження її скрутного майнового стану.

Апелянт посилається на довідку про те, що вона має на утриманні дитину та довідку про склад сім`ї.

Надані до суду докази не можуть однозначно свідчити про неможливість сплати відповідачем судового збору у встановленому законом розмірі - 12 960 грн. Надані довідки про те, що ОСОБА_1 має на утриманні дитину та довідку про склад сім`ї не свідчить про її дійсний майновий стан. Апелянтом не було надано доказів про те, що в неї відсутнє рухоме та нерухоме майно, за рахунок якого вона може отримувати доходи, а також про відсутність інших доходів (від підприємницької діяльності, тощо).

Таким чином, скаржнику необхідно надати суду апеляційної інстанції докази у підтвердження її майнового стану: декларацію (довідку) про доходи усіх членів сім`ї (заробітна плата, пенсія, стипендія), відомості з Державного реєстру фізичних осіб-платників податків про суми виплачених доходів та утриманих податків на час звернення із апеляційною скаргою, або ж сплатити судовий збір у передбаченому законом розмірі.

Згідно з ч. 1 ст. 4 Закону України «Про судовий збір», судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.

Крім того, у відповідності до п.п. 6 п. 1 ч. 2 ст. 4 Закону України «Про судовий збір» ставка судового збору за подачу апеляційної скарги на рішення суду складає 150 відсотків ставки, що підлягала сплаті при поданні позовної заяви.

Відповідно до підпунктів 1, 2 пункту 1 частини 2 статті 4 Закону України «Про судовий збір», у редакції на час подання позову, ставка судового збору при поданні фізичною особою до суду позовної заяви майнового характеру складала 1 відсоток ціни позову, але не менше 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб та не більше 5 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, а немайнового характеру складала - 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява подається до суду (січень 2017 року - 1600,00 грн., 0,4 його розміру - 640,00 грн., 5 його розмірів - 8000,00 грн.).

Частиною 3 ст. 6 закону України «Про судовий збір» встановлено, що за подання позовної заяви, що має одночасно майновий і немайновий характер, судовий збір сплачується за ставками, встановленими для позовних заяв майнового та немайнового характеру, а у разі коли в позовній заяві об`єднано дві і більше вимог немайнового характеру, судовий збір сплачується за кожну вимогу немайнового характеру.

В даному випадку відповідач оскаржує рішення суду в частині вирішення вимог як немайнового (про визнання правочину недійсним), так і майнового характеру (стягнення коштів), а тому судовий збір має бути сплачено за відповідними ставками.

У зв`язку з цим апеляційна скарга підлягає залишенню без руху з встановленням апелянту строку для усунення недоліку - доплати судового збору в розмірі 12 960 грн. (8 640*1,5%), або надання доказів у підтвердження підстав для звільнення від сплати судового збору.

Судовий збір має бути сплачено за наступними реквізитами:

отримувач коштів ГУК у м.Києві/Соломян.р-н/22030101;

Код за ;

Банк отримувача Казначейство України (ЕАП);

МФО банку 899998;

Рахунок отримувача UA0026010;

Код класифікації доходів бюджету 22030101.

Документи, що підтверджують сплату суми судового збору подаються до Київського апеляційного суду в оригіналі.

Відповідно до вимог частини другої статті 357 ЦПК України до апеляційної скарги, яка оформлена з порушенням вимог, встановлених статтею 356 цього Кодексу, застосовуються положення статті 185 цього Кодексу.

За наведених обставин, апеляційну скаргу слід залишити без руху та надати строк для усунення недоліків.

Керуючись ст.ст. 185, 354, 356, 357 ЦПК України,

У Х В А Л И Л А:

Відмовити у задоволенні заяви ОСОБА_1 про звільнення від сплати судового збору.

Апеляційну скаргу ОСОБА_1 на рішення Броварського міськрайонного суду Київської області від 28 липня 2022 рокузалишити без руху та надати строк для усунення вказаних недоліків протягом десяти днів з дня отримання копії даної ухвали.

Роз`яснити особі, яка подала апеляційну скаргу, що в разі не усунення у встановлений термін недоліків апеляційна скарга буде вважатись неподаною та повернута особі, яка її подала.

Ухвала набирає законної сили з дня її постановлення, оскарженню в касаційному порядку не підлягає.

Суддя Т.О. Писана