КИЇВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
Провадження №22-ц/824/6105/2023 Головуючий у 2 інстанції Таргоній Д.О.
ПОСТАНОВА

Іменем України

03 квітня 2023 року Київський апеляційний суд у складі колегії суддів судової палати в цивільних справах: Таргоній Д.О., Голуб С.А., Писаної Т.О., розглянувши в приміщенні Київського апеляційного суду у порядку письмового провадження цивільну справу за апеляційною скаргою представника ОСОБА_1 - адвоката Загоруйка Геннадія Анатолійовича на ухвалу Подільського районного суду м. Києва від 09 січня 2023 року у справі за позовом ОСОБА_1 до Акціонерного товариства «Перший Український Міжнародний Банк», приватного виконавця виконавчого округу міста Києва Юхименко Ольги Леонідівни про повернення безпідставно набутих коштів,

УСТАНОВИВ:

Рішенням Подільського районного суду м. Києва від 03 жовтня 2023 року стягнуто з акціонерного товариства «Перший Український Міжнародний Банк» на користь ОСОБА_1 грошові кошти, стягнуті за виконавчим написом в сумі 19 451,78 грн.

Стягнуто з акціонерного товариства «Перший Український Міжнародний Банк» на користь ОСОБА_1 судові витрати зі сплати судового збору в сумі 908,00 грн.

У грудні 2022 року на електронну адресу суду першої інстанції надійшла заява представника позивача ОСОБА_1 - адвоката Загоруйко Г.А. про ухвалення додаткового рішення по цивільній справі за позовом ОСОБА_1 до АТ «ПУМБ», приватного виконавця виконавчого округу міста Києва Юхименко О.Л. про повернення безпідставно набутих коштів.

Ухвалою Подільського районного суду м. Києва від 09 січня 2023 року заяву повернуто заявнику.

Не погоджуючись з ухвалою суду, представник ОСОБА_1 - адвокат Загоруйко Г.А. подав апеляційну скаргу, в якій, посилаючись на порушення судом першої інстанції норм процесуального права, просить ухвалу скасувати та постановити нове рішення, яким вирішити питання про розподіл судових витрат.

В доводах апеляційної скарги зазначає, що заяву від 12 грудня 2022 року апелянт подав засобами електронного зв`язку з своєї електронної пошти (ІНФОРМАЦІЯ_1) на офіційну електрону адресу суду першої інстанції () із накладенням на документ заяви від 12 грудня 2022 року Електронно-цифрового підпису.

16 березня 2023 року на адресу Київського апеляційного суду від приватного виконавця виконавчого округу міста Києва Юхименко О.Л. надійшов відзив на апеляційну скаргу, в якому остання просить апеляційну скаргу представника ОСОБА_1 - адвоката Загоруйка Г.А. на ухвалуПодільського районного суду м. Києва від 09 січня 2023 року залишити без задоволення.

Відзив обґрунтований тим, що заява про ухвалення додаткового рішення була надіслана на електронну поштову адресу Подільського районного суду м. Києва та не підписана заявником з використанням електронного цифрового підпису.

За правилом пункту 6 частини 1 статті 353 ЦПК України окремо від рішення суду можуть бути оскаржені в апеляційному порядку ухвала суду першої інстанції щодо повернення заяви позивачеві.

Згідно приписів ч. 2 ст. 369 ЦПК України апеляційна скарга на ухвалу суду першої інстанції, яка зазначена в ст. 353 ЦПК України, розглядається судом апеляційної інстанції без повідомлення учасників справи.

За таких обставин апеляційний розгляд справи здійснюється в порядку письмового провадження, відповідно до приписів ч. 13 ст. 7 ЦПК України, якою передбачено, що розгляд справи здійснюється в порядку письмового провадження за наявними у справі матеріалами, якщо цим Кодексом не передбачено повідомлення учасників справи. У такому випадку судове засідання не проводиться.

Заслухавши доповідь судді апеляційного суду, перевіривши законність та обґрунтованість ухвали суду в межах доводів апеляційної скарги та вимог, заявлених у суді першої інстанції, колегія суддів вважає, що апеляційна скарга підлягає задоволенню частково з таких підстав.

Постановляючи ухвалу про повернення позовної заяви, суд першої інстанції виходив з того, що заява представника позивача про ухвалення додаткового рішення подана не за допомогою підсистеми «Електронний суд», а електронною поштою та не підписана з використанням електронного цифрового підпису.

Колегія суддів вважає, що такий висновок суду першої інстанції не відповідає обставинам справи, виходячи з наступного.

Так, відповідно до ст.6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, яка є частиною національного законодавства, кожна людина при визначенні її громадянських прав і обов`язків має право на справедливий судовий розгляд.

За правилом ст.4 ЦПК України, кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів.

Право на звернення особи до суду є її абсолютним правом.

Захист порушених прав, свобод чи інтересів реалізується через врегульовану процесуальним законом можливість пред`явити до суду позовну заяву, яка є процесуальною формою звернення за захистом порушеного права.

Відповідно до статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод від 04 листопада 1950 року, кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом.

Відповідно до ч.8 ст.43 ЦПК України, якщо документи подаються учасниками справи до суду або надсилаються іншим учасникам справи в електронній формі, такі документи скріплюються електронним цифровим підписом учасника справи.

Процесуальні документи в електронній формі мають подаватися учасниками справи до суду з використанням Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи шляхом заповнення форм процесуальних документів відповідно до Положення про Єдину судову інформаційно-телекомунікаційну систему.

Надсилання у встановленому порядку процесуальних документів в електронному вигляді передбачає використання сервісу «Електронний суд», розміщеному за посиланням https://cabinet.court.gov.ua/login, за умови попередньої реєстрації офіційної електронної адреси (електронного кабінету) та з обов`язковим використанням такою особою власного електронного підпису.

Таким чином, альтернативою звернення учасників справи до суду із позовними заявами, скаргами та іншими визначеними законом процесуальними документами, оформленими в паперовій формі та підписаними безпосередньо учасником справи або його представником, є звернення з процесуальними документами в електронній формі з обов`язковим їх скріпленням власним електронним підписом учасника справи та подання такого документу через електронний кабінет (правова позиція Верховного Суду, викладена у постановах від 06 серпня 2019 року у справі №2340/4648/18 та від 22 серпня 2019 року у справі №520/20958/18).

Згідно з положеннями частини третьої статті 15 Закону України «Про судоустрій і статус суддів» у судах функціонує Єдина судова інформаційна (автоматизована) система. Разом з тим, згідно із Законом України «Про внесення змін до Господарського процесуального кодексу України, Цивільного процесуального кодексу України, Кодексу адміністративного судочинства України та інших законодавчих актів» N2147-VIII від 03 жовтня 2017 року, який набрав чинності 15 грудня 2017 року, з дня початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи у тексті Закону слова (назва) «Єдина судова інформаційна (автоматизована) система», «автоматизована система» у всіх відмінках (випадках) буде замінено словами «Єдина судова інформаційно-телекомунікаційна система» у відповідному відмінку.

Відповідно до частини восьмої статті 14 ЦПК України особи, які зареєстрували офіційні електронні адреси в Єдиній судовій інформаційно-телекомунікаційній системі, подають процесуальні та інші документи, письмові та електронні докази, вчиняють інші процесуальні дії в електронній формі виключно за допомогою Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи, з використанням власного електронного цифрового підпису, прирівняного до власноручного підпису відповідно до Закону України «Про електронний цифровий підпис» якщо інше не визначено цим Кодексом.

У пункті 15.15 частини першої розділу VIII «Перехідні положення» ЦПК України зазначено, що Єдина судова інформаційно-телекомунікаційна система починає функціонувати через 90 днів з дня опублікування Державною судовою адміністрацію України у газеті «Голос України» та на веб-порталі судової влади оголошення про створення та забезпечення функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи.

Оголошення про створення та забезпечення функціонування ЄСІТС було опубліковано Державною судовою адміністрацією України у газеті «Голос України» №229 (6984) 01 грудня 2018 року.

У подальшому у газеті «Голос України» (№42 (7048) від 01 березня 2019 року) опубліковано повідомлення Державної судової адміністрації України, згідно якого (відповідно до рішення Вищої ради правосуддя від 28 лютого 2019 року №624/0/15-19 та враховуючи результати обговорення з судами, іншими органами та установами системи правосуддя питання необхідності відтермінування початку функціонування ЄСІТС) Державна судова адміністрація України повідомила про відкликання оголошення, опублікованого в газеті «Голос України» (№229 (6984) від 01 грудня 2018 року).

Наказом Державної судової адміністрації України №628 від 22 грудня 2018 року «Про проведення тестування підсистеми «Електронний суд» у місцевих та апеляційних судах» вирішено запровадити тестовий режим експлуатації підсистеми «Електронний суд» у місцевих та апеляційних судах України (пілотних судах), зокрема і у Подільському районному суді м. Києва.

Отже, надсилання процесуальних документів до Подільського районного суду м. Києва в електронному вигляді передбачає використання сервісу "Електронний суд", розміщеного за посиланням: https://cabinet.court.gov.ua/login, з попередньою реєстрацією офіційної електронної адреси (електронного кабінету) та з обов`язковим використанням власного електронного підпису.

Таким чином, альтернативою звернення учасників справи до названого суду з позовними заявами, скаргами та іншими визначеними законом процесуальними документами, оформленими в паперовій формі та підписаними безпосередньо учасником справи або його представником, є звернення з процесуальними документами в електронній формі з обов`язковим їх скріпленням власним електронним підписом учасника справи через підсистему "Електронний кабінет".

Аналогічний висновок викладений у постанові Великої Палати Верховного Суду від 10 лютого 2021 року в справі N 9901/335/20 (провадження N 11-361заі20).

Як установлено судом та вбачається з матеріалів справи, представник позивача ОСОБА_1 - адвокат Загоруйко Г.А. подав заяву про ухвалення додаткового рішення по справі до Подільського районного суду м. Києва не за допомогою підсистеми "Електронний суд", а електронною поштою.

Порядок використання для обміну документами електронної пошти встановлено Законом «Про електронні документи та електронний документообіг», в якому зазначено, що порядок електронного документообігу визначається державними органами, органами місцевого самоврядування, підприємствами, установами та організаціями всіх форм власності згідно із законодавством.

За загальним правилом, визначеним ч. 1 ст. 11 цього Закону, електронний документ вважається одержаним адресатом із часу надходження авторові повідомлення в електронній формі від адресата про одержання цього електронного документа автора.

Відповідно до Положення про порядок використання ресурсів локальної обчислювальної мережі в Державній судовій адміністрації України, територіальних управліннях Державної судової адміністрації України, місцевих та апеляційних судах загальної юрисдикції, затвердженого наказом ДСА від 4 грудня 2013 року № 164, користувач зобов`язаний перевіряти електронну поштову скриньку не менше двох разів на день. Також Положення визначає порядок дій користувача після отримання нових повідомлень електронною поштою.

Крім того, у п. 22 Тимчасового порядку обміну офіційними електронними документами, затвердженого наказом ДСА від 15 листопада 2016 року № 231, також встановлено порядок дій працівника суду в разі отримання електронного листа. Зокрема, електронну пошту відповідальна особа повинна перевіряти не рідше одного разу на годину протягом робочого дня.

Наведене свідчить про обов`язок працівників апарату суду перевіряти електронну пошту на наявність повідомлень та передавати їх для реєстрації.

З чого можна зробити висновок, що не існує нормативного-правового акту, який би обмежував учасника процесу в надісланні документів до суду за допомогою електронної пошти, а, навпаки, зазначеними вище документами встановлено порядок отримання електронних листів та їх реєстрацію в АСДС.

Аналогічного висновку дійшов і Верховний Суд у складі колегії суддів Касаційного адміністративного суду 19 вересня 2019 року у справі №826/14954/17. Так, в своєму рішенні суд вказав, що ні Інструкцією, ні іншим нормативно-правовим актом не визначено права суду (його відповідального працівника) вирішувати питання щодо дотримання заявником вимог процесуального закону до форми (паперова, електронна тощо) документа та, тим більше, повертати такий документ автору.

З матеріалів справи вбачається, що представник ОСОБА_1 - адвокат Загоруйко Г.А. подав до Подільського районного суду м. Києва клопотання про розгляд справи без участі ОСОБА_1 та її представника - адвоката Загоруйко Г.А., яке направлено на офіційну електрону адресу суду першої інстанції (), що підтверджується відміткою суду «отримано електронною поштою 03 жовтня 2022 року» (а.с. 58-59).

Вказане клопотанняприйнято судом першої інстанції до уваги, про що зазначено в рішенні Подільського районного суду м. Києва від 03 жовтня 2023 року.

Тобто, представник ОСОБА_1 - адвокат Загоруйко Г.А. вже направляв засобами електронного зв`язку зі своєї електронної пошти (ІНФОРМАЦІЯ_1) процесуальні документи до суду першої інстанції до подання ним заяви про ухвалення додаткового рішення, які судом першої інстанції були прийняті до уваги та підстав для їх повернення суд не вбачав.

З доданих до апеляційної скарги матеріалів вбачається, що направляючи 12.12.2022 року до суду першої інстанції заяву про ухвалення додаткового рішення електронною поштою, адвокат Загоруйко Г.А. зазначив про те, що така заява скріплена ЕЦП.

Вирішуючи питання про обґрунтованість доводів апеляційної скарги, колегія суддів виходить із того, що матеріали справи не містять відомостей про здійснення судом перевірки підписання заяви електронним цифровим підписом при прийнятті та реєстрації повідомлення, надісланого електронною поштою. Зокрема, матеріали справи не містять акту про відсутність даних щодо підписання заяви Загоруйка Г.А. електронним цифровим підписом.

Враховуючи вище викладене, судова колегія вважає, що суд першої інстанції прийшов до передчасного висновку про повернення заяви про ухвалення додаткового рішення, оскільки належним чином не перевірив обставин щодо її скріпленням електронним цифровим підписомзаявника.

Відповідно до ч. 1 ст. 379 ЦПК України підставами для скасування ухвали суду, що перешкоджає подальшому провадженню у справі, і направлення справи для продовження розгляду до суду першої інстанції є порушення норм процесуального права чи неправильне застосування норм матеріального права, які призвели до постановлення помилкової ухвали.

З огляду на відсутність у апеляційного суду повноважень щодо ухвалення додаткового рішення у даній справі, колегія суддів приходить до висновку про часткове задоволення апеляційної скарги, скасування ухвали суду першої інстанції з направленням справи до суду першої інстанції для продовження розгляду.

Керуючись статтями 367, 374, 379, 381-383 ЦПК України, апеляційний суд

ПОСТАНОВИВ:

Апеляційну скаргу ОСОБА_3 задовольнити частково.

Ухвалу Подільського районного суду м. Києва від 09 січня 2023 року скасувати, справу за позовом ОСОБА_1 до Акціонерного товариства «Перший Український Міжнародний Банк», приватного виконавця виконавчого округу міста Києва Юхименко Ольги Леонідівни про повернення безпідставно набутих коштів, направити до суду першої інстанції для продовження розгляду.

Постанова апеляційного суду набирає законної сили з моменту її прийняття та може бути оскаржена до Верховного Суду протягом тридцяти днів.

Повний текст постанови складений 03 квітня 2023 року.

Судді: Д.О. Таргоній

С.А. Голуб

Т.О. Писана