Ухвала

Іменем України

10 квітня 2023 року

місто Київ

справа № 753/1382/20

провадження № 61-4142ск23

Верховний Суд у складі колегії суддів Першої судової палати Касаційного цивільного суду: Яремка В. В. (суддя-доповідач), Олійник А. С., Ступак О. В.,

розглянув касаційну скаргу ОСОБА_1 на ухвалу Київського апеляційного суду від 29 червня 2022 року у справі за позовом ОСОБА_1 до Товариства з обмеженою відповідальністю «Патріот Планета» про захист авторських прав,

ВСТАНОВИВ:

Короткий зміст позовних вимог та рішень судів з вирішення справи по суті та розгляду процесуальних питань, пов`язаних з рухом справи

У січні 2020 року ОСОБА_1 звернулася до суду з позовом до Товариства з обмеженою відповідальністю «Патріот Планета» (далі - ТОВ «Патріот Планета»), просила визнати порушеним її авторське право діями відповідача в частині недозволеного опублікування графічних зображень та продажу копій виробів авторських творів: 1. Значка «Стилізована форма серця поділена за горизонталлю на дві частини», 2. Значка «Прапорець блакитно-жовтий», 3. Значок «Тризуб золотий на Синьому Щиті», 4. Значка « ІНФОРМАЦІЯ_1 », 5. «Збірки творів «Концептуальна колекція декоративних нагрудних металевих значків та прикрас з елементом української символіки « ІНФОРМАЦІЯ_2 », в інтернет - магазині « ІНФОРМАЦІЯ_3 » та через соціальну мережу « ІНФОРМАЦІЯ_4 » за адресами: ІНФОРМАЦІЯ_5 стягнути компенсацію у розмірі 425 070,00 грн.

Ухвалою Дарницького районного суду міста Києва від 30 січня 2020 року відкрито провадження у справі. Призначено підготовче судове засідання.

Ухвалою Дарницького районного суду міста Києва від 23 вересня 2020 року позовну заяву в частині вимог про стягнення компенсації у розмірі 425 070,00 грн залишено без руху для сплати судового збору.

Ухвалою Дарницького районного суду міста Києва від 23 листопада 2020 року позовну заяву в частині вимог про стягнення з ТОВ «Патріот Планета» на користь ОСОБА_1 компенсації у розмірі 425 070,00 грн залишено без розгляду, оскільки позивачем не сплачено судовий збір.

Рішенням Дарницького районного суду міста Києва від 25 травня 2021 року позов задоволено.

Визнано порушеним авторське право ОСОБА_1 діями ТОВ «Патріот Планета» в частині недозволеного опублікування графічних зображень та продажу копій виробів авторських творів: 1. Значка «Стилізована форма серця поділена за горизонталлю на дві частини», 2. Значка «Прапорець блакитно-жовтий», 3. Значок «Тризуб золотий на Синьому Щиті», 4. Значка « ІНФОРМАЦІЯ_1 », 5. «Збірки творів «Концептуальна колекція декоративних нагрудних металевих значків та прикрас з елементом української символіки «Сучасний український значок», в інтернет - магазині « ІНФОРМАЦІЯ_3 ».

У червні 2021 року позивачка звернулася до суду із заявою про ухвалення додаткового рішення у справі, просила звільнити її від сплати судових витрат та стягнути з відповідача на користь держави судовий збір у розмірі 4 250,70 грн.

Також просила доповнити мотивувальну та резолютивну частини рішення із зазначенням точної грошової суми компенсації, присудженої до стягнення з відповідача, виходячи з перерахунку її обсягу, вираженої в мінімальних заробітних платах за ставками, встановленими Кабінетом Міністрів України на 2021 рік, що складає 540 000,00 грн. Вважала, що зазначена вимога була предметом розгляду і з приводу цієї вимоги сторони надавали пояснення.

Ухвалою Дарницького районного суду міста Києва від 08 липня 2021 року, залишеною без змін постановою Київського апеляційного суду від 29 листопада 2021 року, у задоволенні заяви ОСОБА_1 про ухвалення додаткового рішення у справі відмовлено.

Ухвалою Верховного Суду від 18 січня 2022 року у відкритті касаційного провадження за касаційною скаргою ОСОБА_1 на ухвалу Дарницького районного суду міста Києва від 08 липня 2021 року та постанову Київського апеляційного суду від 29 листопада 2021 року відмовлено.

01 лютого 2022 року ОСОБА_1 звернулася до Київського апеляційного суду з апеляційною скаргою на рішення Дарницького районного суду міста Києва від 25 травня 2021 року.

Ухвалою Київського апеляційного суду від 13 червня 2022 року апеляційну скаргу ОСОБА_1 залишено без руху з підстав пропуску строку на апеляційне оскарження.

Суд апеляційної інстанції визнав неповажними наведені заявницею причини пропуску строку на апеляційне оскарження, оскільки встановлені карантинні заходи не були перешкодою для оскарження позивачкою судового рішення у строки, визначені законом.

Також суд апеляційної інстанції відхилив доводи апеляційної скарги, що пропуск строку зумовлено оскарженням в апеляційному та касаційному порядку судового рішення першої інстанції щодо відмови в ухваленні додаткового рішення.

Серед іншого, Київський апеляційний суд звернув увагу заявниці на те, що оскаржуваним судовим рішенням її позов задоволено повністю, питання щодо стягнення компенсації у розмірі 425 070,00 грн не розглядалося, позовні вимоги в цій частині залишено без розгляду ухвалою Дарницького районного суду міста Києва від 23 листопада 2020 року.

Ухвалою Київського апеляційного суду від 29 червня 2022 року апеляційну скаргу ОСОБА_1 на рішення Дарницького районного суду міста Києва від 25 травня 2021 року визнано неподаною та повернуто заявниці.

Суд апеляційної інстанції, повертаючи апеляційну скаргу відхилив ті самі доводи заявниці щодо причин пропуску процесуального строку, як то встановлені карантинні обмеження, оскільки ОСОБА_1 помилково вважає, що процесуальний строк не може бути меншим аніж строк, на який встановлено карантин.

Оскільки заявницею не наведено та не підтверджено поважні причини пропуску строку на апеляційне оскарження рішення Дарницького районного суду міста Києва від 25 травня 2021 року, недоліки апеляційної скарги не були усунуті у строк, визначений судом, наявні підстави для повернення апеляційної скарги.

Обставини подання заявницею касаційної скарги на ухвалу Київського апеляційного суду від 29 червня 2022 року

У березні 2023 року до Верховного Суду надійшла касаційна скарга ОСОБА_1 на ухвалу Київського апеляційного суду від 29 червня 2022 року, у якій заявниця, посилаючись на порушення судом апеляційної інстанції норм процесуального права та неправильне застосування норм матеріального права, просить оскаржуване судове рішення скасувати, а справу направити до суду апеляційної інстанції для продовження розгляду.

Касаційна скарга обґрунтована тим, що своє право на оскарження рішення Дарницького районного суду міста Києва від 25 травня 2021 року заявниця вирішила реалізувати після оскарження в апеляційному та касаційному порядку ухвали суду першої інстанції про відмову в ухваленні додаткового рішення. Також вважає, що суд апеляційної інстанції не врахував наявність карантинних обмежень в Україні, що, на переконання заявниці, є підставою для поновлення пропущеного строку.

Розгляд клопотання про поновлення строку на подання касаційної скарги

Касаційна скарга містить клопотання про поновлення строку на касаційне оскарження ухвали Київського апеляційного суду від 29 червня 2022 року, обґрунтоване тим, що заявниця мешкає у смт Дніпряни Новокаховської міської територіальної громади Каховського району Херсонської області, яка перебуває у переліку тимчасово окупованих територій України, де ведуться активні бойові дії.

Згідно зі статтею 390 ЦПК України касаційна скарга на судове рішення подається протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення, або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення, або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Учасник справи, якому повне судове рішення не було вручено у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на касаційне оскарження, якщо касаційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому такого судового рішення.

Строк на касаційне оскарження може бути також поновлений в разі пропуску з інших поважних причин, крім випадків, зазначених у частині третій статті 394 цього Кодексу.

Відповідно до наказу Міністерства з питань реінтеграції тимчасово окупованих територій України від 22 грудня 2022 року № 309, зареєстрованого в Міністерстві юстиції України 23 грудня 2022 року № 1668/39004 про затвердження Переліку територій, на яких ведуться (велися) бойові дії або тимчасово окупованих Російською Федерацією, Новокаховська міська територіальна громада за винятком смт Козацьке та с. Веселе (UA0032937) з 24 лютого 2022 року тимчасово окупована Російською Федерацією.

Отже, наявні підстави для задоволення клопотання ОСОБА_1 про поновлення строку на оскарження ухвали Київського апеляційного суду від 29 червня 2022 року.

Оцінка доводів касаційної скарги

У відкритті касаційного провадження необхідно відмовити з таких підстав.

Згідно з пунктом 3 частини першої статті 389 ЦПК України учасники справи, а також особи, які не брали участі у справі, якщо суд вирішив питання про їхні права, свободи, інтереси та (або) обов`язки, мають право оскаржити у касаційному порядку ухвали суду апеляційної інстанції про відмову у відкритті або закриття апеляційного провадження, про повернення апеляційної скарги, про зупинення провадження, щодо забезпечення позову, заміни заходу забезпечення позову, щодо зустрічного забезпечення, про відмову ухвалити додаткове рішення, про роз`яснення рішення чи відмову у роз`ясненні рішення, про внесення або відмову у внесенні виправлень у рішення, про повернення заяви про перегляд судового рішення за нововиявленими або виключними обставинами, про відмову у відкритті провадження за нововиявленими або виключними обставинами, про відмову в задоволенні заяви про перегляд судового рішення за нововиявленими або виключними обставинами, про заміну сторони у справі, про накладення штрафу в порядку процесуального примусу, окремі ухвали.

Підставами касаційного оскарження вказаних судових рішень є неправильне застосування судом норм матеріального права чи порушення норм процесуального права (частина друга статті 389 ЦПК України).

Відповідно до частини четвертої статті 394 ЦПК України у разі оскарження ухвали (крім ухвали, якою закінчено розгляд справи) суд може визнати касаційну скаргу необґрунтованою та відмовити у відкритті касаційного провадження, якщо правильне застосування норми права є очевидним і не викликає розумних сумнівів щодо її застосування чи тлумачення.

Згідно з частиною шостою статті 394 ЦПК України ухвала про відмову у відкритті касаційного провадження повинна містити мотиви, з яких суд дійшов висновку про відсутність підстав для відкриття касаційного провадження.

Проаналізувавши зміст оскаржуваного судового рішення, Верховний Суд дійшов висновку, що касаційна скарга є необґрунтованою, а наведені в ній доводи не дають підстав для висновків про незаконність та неправильність судового рішення.

Однією з основних гарантій права сторони на судовий захист є право оскарження судових рішень (стаття 129 Конституції України). Реалізація цього права здійснюється, зокрема, шляхом оскарження судових рішень у судах апеляційної та касаційної інстанцій.

Процесуальний порядок провадження у цивільних справах визначається ЦПК України та іншими законами України, якими встановлюється зміст, форма, умови виконання процесуальних дій, сукупність цивільних процесуальних прав і обов`язків суб`єктів цивільно-процесуальних правовідносин та гарантії їх реалізації.

Встановлено, що ухвалою Київського апеляційного суду від 13 червня 2022 року апеляційну скаргу ОСОБА_1 на рішення Дарницького районного суду міста Києва від 25 травня 2021 року залишено без руху з підстав пропуску строку на апеляційне оскарження.

Залишаючи апеляційну скаргу без руху, суд апеляційної інстанції виходив з того, що заявниця звернувся з апеляційною скаргою поза межами тридцятиденного строку, передбаченого статтею 354 ЦПК України, проте не обґрунтувала причини пропуску такого строку.

Наведені ОСОБА_1 причини пропуску процесуального строку, а саме: оскарження в апеляційному та касаційному порядку рішення суду першої інстанції щодо відмови в ухваленні додаткового судового рішення та введений в Україні карантин, визнано неповажними. Запропоновано заявниці навести інші причини пропуску такого строку.

Ухвалою Київського апеляційного суду від 29 червня 2022 року апеляційну скаргу ОСОБА_1 на рішення Дарницького районного суду міста Києва від 25 травня 2021 року визнано неподаною та повернуто заявниці.

Повертаючи апеляційну скаргу заявниці, суд апеляційної інстанції виходив з того, що заявниця вимог ухвали про залишення апеляційної скарги без руху не виконала, інші причини пропуску строку на апеляційне оскарження рішення суду першої інстанції не навела та не обґрунтувала. ОСОБА_1 , усуваючи недоліки наполягала на раніше зазначених причинах пропуску строку.

Отже, ОСОБА_1 окреслила дві причини пропуску строку, які на її переконання є поважними для поновлення строку на апеляційне оскарження рішення Дарницького районного суду міста Києва від 25 травня 2021 року:

запроваджений в Україні карантин;

оскарження в апеляційному та касаційному порядку рішення суду першої інстанції щодо відмови в ухваленні додаткового рішення.

Верховний Суд погоджується із висновком суду апеляційної інстанції, що наведені заявницею причини пропуску строку є неповажними з огляду на таке.

За змістом частини першої статті 127 ЦПК України суд за заявою учасника справи поновлює пропущений процесуальний строк, встановлений законом, якщо визнає причини його пропуску поважними, крім випадків, коли цим Кодексом встановлено неможливість такого поновлення.

Поважними причинами пропуску строку є ті обставини, які є об`єктивно непереборними, незалежними від волевиявлення сторони та пов`язані з дійсними істотними перешкодами чи труднощами для вчинення процесуальної дії.

Відповідно до постанови Кабінету Міністрів України від 11 березня 2020 року № 211 з 12 березня 2020 року на всій території України запроваджено карантин.

Згідно із Законом України від 30 березня 2020 року № 540-ІХ «Про внесення змін до деяких законодавчих актів України, спрямованих на забезпечення додаткових соціальних та економічних гарантій у зв`язку з поширенням коронавірусної хвороби (COVID-19)» (далі - Закон № 540-IX) Розділ ХІІ «Прикінцеві положення» ЦПК України доповнено пунктом 3 такого змісту: «Під час дії карантину, встановленого Кабінетом Міністрів України з метою запобігання поширенню коронавірусної хвороби (COVID-19), строки, визначені статтями 49, 83, 84, 170, 178, 179, 180, 181, 185, 210, 222, 253, 275, 284, 325, 354, 357, 360, 371, 390, 393, 395, 398, 407, 424 цього Кодексу, а також інші процесуальні строки щодо зміни предмета або підстави позову, збільшення або зменшення розміру позовних вимог, подання доказів, витребування доказів, забезпечення доказів, а також строки звернення до суду, подання відзиву та відповіді на відзив, заперечення, пояснень третьої особи щодо позову або відзиву, залишення позовної заяви без руху, подання заяви про перегляд заочного рішення, повернення позовної заяви, пред`явлення зустрічного позову, заяви про скасування судового наказу, розгляду справи, апеляційного оскарження, розгляду апеляційної скарги, касаційного оскарження, розгляду касаційної скарги, подання заяви про перегляд судового рішення за нововиявленими або виключними обставинами продовжуються на строк дії такого карантину».

Отже, визначений процесуальним Кодексом строк продовжено в силу Закону.

Відповідно до Закону України від 18 червня 2020 року № 731-ІХ «Про внесення змін до деяких законодавчих актів України, спрямованих на забезпечення додаткових соціальних та економічних гарантій у зв`язку з поширенням коронавірусної хвороби (COVID-19)» (далі - Закон від 18 червня 2020 року № 731-ІХ) пункт 3 розділу XII «Прикінцеві положення» ЦПК України викладено у такій редакції: «Під час дії карантину, встановленого Кабінетом Міністрів України з метою запобігання поширенню коронавірусної хвороби (COVID-19), суд за заявою учасників справи та осіб, які не брали участі у справі, якщо суд вирішив питання про їхні права, інтереси та (або) обов`язки (у разі наявності у них права на вчинення відповідних процесуальних дій, передбачених цим Кодексом), поновлює процесуальні строки, встановлені нормами цього Кодексу, якщо визнає причини їх пропуску поважними і такими, що зумовлені обмеженнями, впровадженими у зв`язку з карантином. Суд може поновити відповідний строк як до, так і після його закінчення.

Суд за заявою особи продовжує процесуальний строк, встановлений судом, якщо неможливість вчинення відповідної процесуальної дії у визначений строк зумовлена обмеженнями, впровадженими у зв`язку з карантином».

Відповідно до пункту 2 розділу ІІ «Прикінцеві та перехідні положення» зазначеного Закону процесуальні строки, які були продовжені відповідно до пункту 3 розділу XII «Прикінцеві положення» ЦПК України в редакції Закону № 540-IX, закінчуються через 20 днів після набрання чинності цим Законом.

Закон від 18 червня 2020 року № 731-ІХ набрав чинності 17 липня 2020 року.

Наведене свідчить, що Суд може поновити процесуальний строк як до запровадження, так і після закінчення карантину, якщо визнає причини такого пропуску поважними і такими, що зумовлені запровадженими обмеженнями. Сам факт запровадження карантину не свідчить про безумовне поновлення пропущеного процесуального строку без наведення заявником негативних обставин, які зумовлені карантинними обмеженнями і були перешкодою у вчиненні стороною процесуальних дій.

ОСОБА_1 не наводить негативні обставини, які зумовлені карантинними обмеженнями і були перешкодою у вчиненні нею процесуальних дій щодо оскарження у строки, встановлені законом рішення Дарницького районного суду міста Києва від 25 травня 2021 року.

Інша, наведена ОСОБА_1 причина пропуску строку на апеляційне оскарження рішення суду першої інстанції, - оскарження в апеляційному та касаційному порядку ухвали Дарницького районного суду міста Києва від 08 липня 2021 року, якою відмовлено в ухвалені додаткового рішення, Верховний Суд визнає безпідставною, з огляду на таке.

Частина перша статті 353 ЦПК України містить перелік ухвал, на які можуть бути подані апеляційні скарги окремо від рішення суду.

Зокрема, пункт 20 наведеної норми процесуального права визначає право оскарження ухвали суду першої інстанції про відмову в ухваленні додаткового рішення.

Отже, зазначене процесуальне рішення, незалежно від реалізації права учасниками справи на оскарження судового рішення по суті вирішених позовних вимог, може бути оскаржено окремо від ухвалення такого рішення (по суті).

Тобто, учасник справи, маючи намір оскаржити судове рішення, ухвалене за наслідками розгляду по суті позовних вимог має реалізовувати свої процесуальні права відповідно до норм процесуального права, зокрема із дотриманням строків на подання апеляційної скарги, визначених законом, незалежно від права (наміру) оскарження судових рішень, скарги на які можуть бути подані окремо від рішення суду.

Як виняток незгода учасника справи із процесуальним рішенням суду першої інстанції, що не підлягає оскарженню окремо від рішення суду, може бути реалізована шляхом викладу своїх заперечень на таке рішення в апеляційній скарзі на рішення суду (по суті).

Таким чином, обставини, якими ОСОБА_1 обґрунтовує поважність причин пропуску процесуального строку не є такими, що свідчать про наявність дійсних істотних перешкод чи труднощів, підтверджених достатніми та належними доказами, для звернення з апеляційною скаргою у строки, визначені ЦПК України.

Відповідно до частини другої статті 357 ЦПК України, до апеляційної скарги, яка оформлена з порушенням вимог, встановлених статтею 356 цього Кодексу, застосовуються положення статті 185 цього Кодексу.

За змістом частини третьої статті185 ЦПК України, якщо недоліки заяви не усунуто, вона вважається неподаною та повертається заявникові.

Отже, оскільки ОСОБА_1 не виконала вимог ухвали апеляційного суду щодо зазначенням інших обґрунтованих підстав пропущення процесуального строку на подання апеляційної скарги із доказами на підтвердження таких обставин, то суд апеляційної інстанції дійшов обґрунтованого висновку про визнання апеляційної скарги неподаною та її повернення заявниці.

У зв`язку з наведеним Верховний Суд відхиляє доводи касаційної скарги про відсутність недоліків апеляційної скарги, оскільки такі доводи не спростовують обґрунтованість висновків суду апеляційної інстанції щодо невиконання заявницею обґрунтованої вимоги щодо необхідності зазначення підстав пропущення строку на апеляційне оскарження рішення суду першої інстанції.

Також касаційна скарга містить заперечення та міркування щодо ухвали Дарницького районного суду міста Києва від 23 листопада 2020 року про залишення позовної заяви ОСОБА_1 в частині вимог про стягнення компенсації у розмірі 425 070,00 грн без розгляду, проте, зазначене судове рішення не може бути предметом касаційного перегляду, оскільки всупереч пункту 2 частини першої статті 389 ЦПК України, зазначена ухвала суду першої інстанції не була предметом перегляду в апеляційному порядку.

Обґрунтовуючи висновки про обов`язок сторони належним чином використовувати процесуальні права, у рішенні від 07 липня 1989 року у справі «Union Alimentaria Sanders S.A. v. Spain» (Юніон Аліментаріа Сандерс С. А. проти Іспанії) Європейський суд з прав людини зазначив, що заявник зобов`язаний демонструвати готовність брати участь на всіх етапах розгляду, що стосуються безпосередньо його, утримуватися від використання прийомів, пов`язаних зі зволіканням у розгляді справи, а також максимально використовувати всі засоби внутрішнього законодавства для прискорення процедури слухання.

Особа, яка має намір подати скаргу, повинна вчиняти усі можливі та залежні від неї дії для виконання процесуального обов`язку дотримання вимог процесуального закону стосовно форми і змісту апеляційної скарги.

Висновки

Отже, відповідно до частини четвертої статті 394 ЦПК України є підстави для визнання касаційної скарги ОСОБА_1 на ухвалу Київського апеляційного суду від 29 червня 2022 року необґрунтованою та відмови у відкритті касаційного провадження, оскільки правильне застосовування судом норм процесуального та матеріального права є очевидним і не викликає розумних сумнівів щодо їх застосування чи тлумачення.

Керуючись статтею 390, частиною четвертою, шостою статті 394 ЦПК України, Верховний Суд у складі колегії суддів Першої судової палати Касаційного цивільного суду,

УХВАЛИВ:

Поновити ОСОБА_1 строк на касаційне оскарження ухвали Київського апеляційного суду від 29 червня 2022 року.

У відкритті касаційного провадження за касаційною скаргою ОСОБА_1 на ухвалу Київського апеляційного суду від 29 червня 2022 року у справі за позовом ОСОБА_1 до Товариства з обмеженою відповідальністю «Патріот Планета» про захист авторських прав відмовити.

Копію ухвали надіслати заявниці.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Судді: В. В. Яремко

А. С. Олійник

О. В. Ступак