КИЇВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
___________________________________
Апеляційне провадження
№ 22-ц/824/5099/2023
У Х В А Л А

6 квітня 2023 року Київський апеляційний суд у складі колегії суддів судової палати з розгляду цивільних справ:

судді-доповідача Рейнарт І.М.

суддів Кирилюк Г.М., Семенюк Т.А.

вирішуючи питання про відкриття апеляційного провадження за апеляційною скаргою Державного підприємства «Сетам» на рішення Голосіївського районного суду міста Києва від 4 листопада 2022 року у цивільній справі за позовом ОСОБА_1 до Державного підприємства «Сетам», Відділу державної виконавчої служби Голосіївського районного управління юстиції в м. Києві, ОСОБА_4, ОСОБА_2 , треті особи: ОСОБА_3 , приватний нотаріус Київського міського нотаріального округу Анохіна Вікторія Михайлівна про визнання недійсними проведення електронних торгів та протоколу,

встановив:

рішенням Голосіївського районного суду міста Києва від 4 листопада 2022 року позов задоволено.

На вказане рішення суду 27 січня 2023 року Державне підприємство «Сетам» направило поштовим зв`язком апеляційну скаргу до Голосіївського районного суду м. Києва.

Апеляційна скарга надійшла до Київського апеляційного суду 6 лютого 2023 року.

Ухвалою судді Київського апеляційного суду від 9 лютого 2023 року апеляційну скаргу Державного підприємства «Сетам» на рішення Голосіївського районного суду міста Києва від 4 листопада 2022 року було повернуто до Голосіївського районного суду міста Києва для належного оформлення.

27 лютого 2023 року апеляційна скарга Державного підприємства «Сетам» повторно надійшла до Київського апеляційного суду.

У поданій апеляційній скарзі Державне підприємство «Сетам» просить поновити строк на апеляційне оскарження рішення суду, посилаючись на те, що копії рішення суду в паперовій формі підприємство не отримувало. Крім того підприємство зазначає, що, враховуючи військову агресію Російської Федерації проти України, відповідно до наказу Державного підприємства «Сетам» від 24 лютого 2022 року №13 працівників підприємства переведено на виконання роботи дистанційно із застосуванням електронних комунікацій і технологій.

Ухвалою судді Київського апеляційного суду від 3 березня 2023 року зазначені Державним підприємством «Сетам» причини пропуску строку на апеляційне оскарження рішення суду визнані неповажними, апеляційну скаргу було залишено без руху та надано відповідачу строк в десять днів з дня вручення копії ухвали для зазначення інших підстав для поновлення строку на апеляційне оскарження, усунення недоліків апеляційної скарги та надання документів про оплату судового збору.

Копія ухвали судді була направлена 3 березня 2023 року на поштову адресу ДП

«Сетам», яка зазначена у апеляційній скарзі (с.с.171, т.4), та отримана уповноваженою особою підприємства 16 березня 2023 року, що підтверджується рекомендованим повідомленням про вручення поштового відправлення (с.с.193, т.4).

Крім того, 6 березня 2023 року копія ухвали судді була направлена на офіційну електронну адресу ДП «Сетам», а саме: «», що підтверджується звітом про відправлення електронного листа (с.с. 172, т.4).

За таких обставин, колегія суддів вважає, що ДП «Сетам» отримало 6 березня 2023 року та 16 березня 2023 року копію ухвали від 3 березня 2023 року, а відтак строк для зазначення інших підстав для поновлення строку на апеляційне оскарження, усунення недоліків апеляційної скарги та надання документів про оплату судового збору закінчився 27 березня 2023 року.

Однак, станом на 5 квітня 2023 року ДП «Сетам» інші підстави для поновлення строку на апеляційне оскарження не зазначило, не надало документи про оплату судового збору та не усунуло недоліки апеляційної скарги.

Відповідно до ч. 1 ст. 354 ЦПК України апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів, з дня його проголошення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

З матеріалів справи вбачається, що рішення суду було проголошено у відсутність учасників справи, 4 листопада 2022 року проголошений повний текст судового рішення, отже, строк на апеляційне оскарження рішення суду з урахуванням вихідних днів закінчився 5 грудня 2022 року.

Згідно ч. 2 ст. 354 ЦПК України учасник справи, якому повне рішення або ухвала суду не були вручені у день його (її) проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження рішення суду, якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.

Відповідно до ч. 5 ст. 272 ЦПК України учасникам справи, які не були присутні в судовому засіданні, або якщо судове рішення було ухвалено поза межами судового засідання чи без повідомлення (виклику) учасників справи, копія судового рішення надсилається протягом двох днів з дня його складення у повному обсязі в електронній формі у порядку, визначеному законом, - у випадку наявності у особи офіційної електронної адреси, або рекомендованим листом з повідомленням про вручення - якщо така адреса відсутня.

Частина 6 статті 272 ЦПК України визначає, що днем вручення судового рішення є

день отримання судом повідомлення про доставлення копії судового рішення на офіційну електронну адресу особи (пункт 2).

Згідно довідки про доставку електронного листа (с.с.61, т.4) копія оскаржуваного рішення суду була направлена на офіційну електронну адресу Державного підприємства «Сетам» 11 листопада 2022 року та в цей же день доставлена на електронну адресу вказаного учасника справи.

Отже, на підставі ч. 2 ст. 354 ЦПК України строк на апеляційне оскарження рішення суду Державному підприємству «Сетам» підлягав поновленню у разі подання апеляційної скарги до 12 грудня 2022 року, враховуючи вихідні дні.

Як зазначено у постанові Великої Палати Верховного Суду від 10 листопада 2022 року, справа № 990/115/22, введення на території України воєнного стану не зупинило перебіг процесуальних строків звернення до суду з позовами та апеляційними скаргами. Питання поновлення процесуального строку у випадку його пропуску з причин, пов`язаних із запровадженням воєнного стану в Україні, вирішується в кожному конкретному випадку з урахуванням доводів, наведених у заяві про поновлення такого строку. Сам по собі факт запровадження воєнного стану в Україні не є підставою для поновлення процесуального строку. Такою підставою можуть бути обставини, що виникли внаслідок запровадження воєнного стану та унеможливили виконання учасником судового процесу процесуальних дій протягом установленого законом строку.

Виходячи з вищевикладеного, тільки посилання на введення на території України воєнного стану без належного обґрунтування, як саме це завадило поданню апеляційної скарги, не може бути беззаперечною підставою для поновлення пропущеного процесуального строку, а відтак підстав для висновку, що строк на апеляційне оскарження пропущено з поважних причин не встановлено.

Отже, апеляційна скарга подана з пропущенням визначеного законом строку і поважних причин для поновлення пропущеного строку відповідачем не зазначено.

Також апеляційна скарга не відповідає вимогам ст. 356 ЦПК України, про що було зазначено в ухвалі від 3 березня 2023 року.

У статті 129 Конституції України однією із засад судочинства проголошено рівність усіх учасників судового процесу перед законом і судом.

Відповідно до статті 6 Конвенції про захист прав людини та основоположних свобод, яка відповідно до статті 9 Конституції України є частиною правової системи України, кожна особа має право на справедливий судовий розгляд цивільної справи. Це право включає в себе доступність до правосуддя, у тому числі доступність до апеляційного оскарження судового рішення.

Праву особи на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку кореспондує обов`язок добросовісно користуватися наданими законом процесуальними правами, утримуватись від дій, що зумовлюють затягування судового процесу, заявник зобов`язаний демонструвати готовність брати участь на всіх етапах розгляду, що стосуються його безпосередньо та вживати надані процесуальним законом заходи для скорочення періоду судового провадження («Юніон Аліментаріа Сандерс С.А. проти Іспанії», № 11681/85, § 35, ЄСПЛ, від 07 липня 1989 року).

Разом з цим, ДП «Сетам» не була продемонстрована готовність добросовісно користуватися своїми процесуальними правами і підприємство не виявило зацікавленість у провадженні за їх апеляційною скаргою.

У постанові Великої Палати Верховного Суду від 28 квітня 2021 року у справі №640/3393/19 зазначено, що «до поданої з пропуском строку скарги (без клопотання про його поновлення чи з визнанням судом вказаних у ньому підстав неповажними), яка, крім цього, має інші недоліки, і ці недоліки скарги після залишення її судом без руху не усунуто, зокрема й не подано відповідного клопотання із зазначенням інших причин для його поновлення, слід застосовувати наслідки, передбачені пунктом 4 частини першої статті 299 КАС. Приписи пункту 4 частини першої статті 299 КАС є імперативними та зобов`язують суд, у разі якщо особою у визначений строк не буде подано заяву про поновлення строку на апеляційне оскарження або у поданій заяві будуть наведені підстави для поновлення строку на апеляційне оскарження, визнані судом неповажними, відмовити у відкритті апеляційного провадження. Наявність передбаченої пунктом 1 частини четвертої статті 169 КАС підстави для повернення скарги, а саме неусунення її окремих недоліків щодо форми та змісту (не пов`язаних з недотриманням процесуального строку) після залишення скарги без руху, поряд з відсутністю передумов для поновлення строку, не виключає відмову у відкритті провадження за такою скаргою саме з підстави, передбаченої пунктом 4 частини першої статті 299 КАС. Такий підхід обумовлений тим, що право на оскарження судового рішення обмежене встановленим у законі строком на апеляційне оскарження, покликаним на дотримання принципу правової визначеності як одного з елементів верховенства права, та має дисциплінувати суб`єктів адміністративного судочинства. Процесуальні строки роблять процес динамічним і прогнозованим. Без наявності строків на ту чи іншу процесуальну дію або без їх дотримання в адміністративному судочинстві виникнуть порушення прав сторін - учасників адміністративного процесу. Недотримання встановлених законом строків зумовлює чітко визначені юридичні наслідки.»

Виходячи з вищевикладеного, колегія суддів вважає, що застосуванню підлягають наслідки неподання заяви про поновлення строку на апеляційне оскарження рішення суду.

Згідно пункту 4 частини 1 статті 358 ЦПК України суд апеляційної інстанції відмовляє у відкритті апеляційного провадження у справі, якщо скаржником у строк, визначений судом, не подано заяву про поновлення строку на апеляційне оскарження або наведені підстави для поновлення строку на апеляційне оскарження визнані судом неповажними.

Оскільки ДП «Сетам» подало апеляційну скаргу на рішення суду з пропуском визначеного законом строку, ухвалою судді Київського апеляційного суду від 3 березня 2023 року визнано зазначені підприємством причини пропуску строку на апеляційне оскарження рішення суду неповажними, у встановлений судом строк ДП «Сетам» не зазначило інших підстав для поновлення строку, колегія суддів у відкритті апеляційного провадження відмовляє.

Керуючись п. 4 ч. 1 ст. 358 ЦПК України, апеляційний суд

ухвалив:

відмовити у відкритті апеляційного провадження за апеляційною скаргою Державного підприємства «Сетам» на рішення Голосіївського районного суду міста Києва від 4 листопада 2022 року у цивільній справі за позовом ОСОБА_1 до Державного підприємства «Сетам», Відділу державної виконавчої служби Голосіївського районного управління юстиції в м. Києві, ОСОБА_4, ОСОБА_2 , треті особи: ОСОБА_3 , приватний нотаріус Київського міського нотаріального округу Анохіна Вікторія Михайлівна про визнання недійсними проведення електронних торгів та протоколу.

Ухвала може бути оскаржена до Верховного Суду протягом тридцяти днів.

Суддя-доповідач І.М. Рейнарт

Судді Г.М. Кирилюк

Т.А. Семенюк