Справа № 216/4905/21
провадження 2/216/438/23
РІШЕННЯ

іменем України

05 квітня 2023 року місто Кривий Ріг

Центрально-Міський районний суд м. Кривий Ріг Дніпропетровської області в складі:

головуючого судді Бутенко М.В.,

за участю:

секретаря судового засідання Кравець О.А.

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Кривий Ріг цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , третя особа, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору, на стороні позивача: приватний нотаріус Криворізького міського нотаріального округу Дніпропетровської області Кириєнко Юлія Федорівна, про визначення додаткового строку для прийняття спадщини за законом на частку спадкового майна, -

в с т а н о в и в:

Позивач ОСОБА_1 звернулись до Центрально-Міського районного суду м. Кривого Рогу Дніпропетровської області з позовом до ОСОБА_2 , третя особа, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору, на стороні позивача: приватний нотаріус Криворізького міського нотаріального округу Дніпропетровської області Кириєнко Юлія Федорівна, про визначення додаткового строку для прийняття спадщини за законом на частку спадкового майна.

Позовні вимоги обґрунтовані обставинами, за якими ІНФОРМАЦІЯ_1 помер батько позивача - ОСОБА_3 . У померлого ОСОБА_3 окрім позивачки ОСОБА_1 , була ще одна рідна донька, - ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , яка народилася у померлого ОСОБА_3 під час його перебування у шлюбі з матір`ю відповідачки. Відповідачка ОСОБА_1 проживала спільно зі своїм померлим батьком ОСОБА_3 до 2014 року, після чого, відповідачка вийшла заміж, та переїхала на постійне місце проживання до Ізраїлю, та всі ці роки не приїздила до м. Кривого Рогу, та жодного разу не відвідувала їх з позивачем батька. Зі слів дядька позивачки, рідного брата померлого ОСОБА_3 , - ОСОБА_5 , померлий ОСОБА_3 неодноразово просив свою доньку - відповідачку ОСОБА_4 приїхати до батька, оскільки, це була воля померлого, також, померлий ОСОБА_3 хотів бачити, і свою старшу доньку, - позивачку ОСОБА_1 , однак, позивачку ОСОБА_1 , брат померлого ОСОБА_5 розшукати не міг, оскільки, приблизно у 1994 році після розлучення батьків позивачки, ОСОБА_1 та її мати ОСОБА_6 переїхали на постійне місце проживання до м. Світловодська, Кіровоградської області, де до теперішнього часу позивачка й проживає. З батьком позивачка ОСОБА_1 відносини також не підтримувала, та не знала, що її батько до дня своєї смерті хворів та потребував догляду та піклування. Наприкінці червня 2021 року через далеких родичів, позивачку ОСОБА_1 таки розшукав її рідний дядько - ОСОБА_5 , який останні роки спільно проживав зі своїм померлим братом, та здійснював за ним постійний догляд, оскільки, ОСОБА_3 хворів. Позивач ОСОБА_1 від свого дядька також стало відомо те, що її померлий батько ОСОБА_3 у будь-якому зареєстрованому шлюбі, на момент своєї смерті не перебував, та окрім неї, та сестри ОСОБА_4 , інших дітей не мав та заповіту на випадок смерті на будь-яку особу щодо належного йому рухомого та нерухомого майна, - не складав. Також з його слів дядька через декілька днів після смерті батька ОСОБА_3 , яка настала ІНФОРМАЦІЯ_1 , до міста Кривого Рогу прибула сестра відповідачки ОСОБА_1 , яка отримавши у відділі реєстрації актів цивільного стану дублікат свідоцтва про смерть батька ОСОБА_3 , подала до приватного нотаріуса Криворізького міського нотаріального округу Кириенко Ю.Ф. заяву про прийняття спадщини за законом, та чи видане наразі відповідачці ОСОБА_1 свідоцтво на спадщину на все спадкове майно за законом, яке залишилося після смерті їхнього батька ОСОБА_3 , позивачці ОСОБА_1 , - не відомо. 15.07.2021 позивач ОСОБА_1 звернулася до приватного нотаріуса Криворізького міського нотаріального округу, Дніпропетровської області Кириенко Юлія Федорівна, яка своєю постанова у видачі свідоцтва про спадщину за законом на ім`я ОСОБА_1 відмолено, у зв`язку із тим, що позивач звернулася з питань оформлення спадщини лише після закінчення шестимісячного терміну з дня відкриття спадщини та роз`яснила, що вона має право звернутися до суду з позовною заявою про надання їй додаткового та достатнього строку для прийняття спадщини з поважної причини. За життя на праві приватній власності померлому ОСОБА_3 належало наступне майно:

1. Житловий будинок загальною площею 45,7 кв.м, розмір частки 1/1, який розташований за адресою: АДРЕСА_1 , реєстраційний номер об`єкта нерухомого майна №0, що повністю підтверджується витягом з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно про реєстрацію права власності №18113026 від 21.02.2014 року, належного ОСОБА_3 на підставі договору дарування серії ВТР №335845, ВТР 335846, виданого від 21.02.2014 року приватним нотаріусом Криворізького міського нотаріального округу Рукавіциною Н.В., зареєстрованого в реєстрі за №238, на підставі рішення про державну реєстрацію прав та їх обтяжень, індексний номер 111 10138 від 21.02.2014 року;

2. Транспортний засіб марки «Ява 350» 1976 р.в., червоного кольору, двигун № НОМЕР_1 , рама № НОМЕР_2 , з коляскою № НОМЕР_3 , належного ОСОБА_3 на підставі свідоцтва про реєстрацію т/з серії НОМЕР_4 , виданого від 29.10.1991 року начальником МРЕО м. Кривого Рогу, Дніпропетровської області;

3. Грошові кошти, які зберігалися на карткових рахунках ОСОБА_3 у АКЦІОНЕРНОМУ ТОВАРИСТВІ КОМЕРЦІЙНИЙ БАНК «ПРИВАТБАНК», , МФО: 305299, НОМЕР_5 .

Позивачка ОСОБА_1 вважає, що нею пропущено 6-місячний термін, наданий законодавством для звернення до приватного нотаріуса Кириенко Ю.Ф., з питань оформлення та прийняття спадщини, з дня відкриття спадщини, із поважних причин, адже про смерть батька позивачка ОСОБА_3 дізналася від свого дядька ОСОБА_5 лише наприкінці червня 2021 року, який розшукав її через родичів.

Позивач ОСОБА_1 та її представник ОСОБА_7 в судове засідання не з`явились, представник позивача надала суду заяву про підтримання позовних вимог та розгляд справи за їх відсутності.

Відповідач ОСОБА_1 , про час та місце розгляду справи повідомлена належним чином, в судове засідання не з`явилась.

Третя особа приватний нотаріус Криворізького міського нотаріального округу Дніпропетровської області Кириєнко Юлія Федорівна

Під час здійснення судового розгляду були встановлені наступні фактичні обставини.

Так, матеріалами справи підтверджено, що ОСОБА_1 та ОСОБА_4 , відповідно до свідоцтв про народження є доньками ОСОБА_3 (а.с.10,45).

ІНФОРМАЦІЯ_1 ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , який народився в селі Попівка, Онуфріївського району, Кіровоградської області помер, що підтверджується свідоцтвом про смерть серії НОМЕР_6 від 15.04.2019 виданим Центрально - Міським районним у місті Кривому Розі відділом державної реєстрації актів цивільного стану Головного територіального управління юстиції у Дніпропетровській області (а.с.11).

Відповідно до договору дарування житлового будинку серії ВТР №335845, ВТР 335846, виданого від 21.02.2014 року приватним нотаріусом Криворізького міського нотаріального округу Рукавіциною Н.В., зареєстрованого в реєстрі за №238, на підставі рішення про державну реєстрацію прав та їх обтяжень, індексний номер 111 10138 від 21.02.2014 року, ОСОБА_3 є власником житлового будинку загальною площею 45,7 кв.м, розмір частки 1/1, який розташований за адресою: АДРЕСА_1 , реєстраційний номер об`єкта нерухомого майна №0 ( а.с.21).

Відповідно до свідоцтва про реєстрацію т/з серії НОМЕР_4 , виданого від 29.10.1991 року начальником МРЕО м. Кривого Рогу, Дніпропетровської області ОСОБА_3 є власником транспортного засобу марки «Ява 350» 1976 р.в., червоного кольору, двигун № НОМЕР_1 , рама № НОМЕР_2 , з коляскою № НОМЕР_3 (а.с.24).

Крім того, на карткових рахунках в АТ КБ «ПРИВАТБАНК у ОСОБА_3 були грошові вклади (а.с.24).

15.07.2021 ОСОБА_1 звернулась із заявою про прийняття спадщини, однак постановою приватного нотаріуса Криворізького міського нотаріального округу, Дніпропетровської області Кириенко Ю.Ф. було відмовлено у вчиненні нотаріальної дії, у зв`язку із пропущенням строку для прийняття спадщини (а.с.18).

Також судом встановлено, що відповідач ОСОБА_2 , 17.04.2019 року звернулась до приватного нотаріуса Криворізького міського нотаріального округу, Дніпропетровської області Кириенко Ю.Ф. із заявою про прийняття спадщини після ОСОБА_3 , померлого ІНФОРМАЦІЯ_1 (а.с.37).

Як слідує з пояснень, наведених позивачем у позові, ОСОБА_3 помер ІНФОРМАЦІЯ_1 , однак вона вчасно не подала заяву про прийняття спадщини через необізнаність про смерть батька, про яку вона дізналась лише наприкінці червня 2021 року від рідного дядька ОСОБА_5 , що стало підставою для звернення з відповідними позовними вимогами до суду із посиланням на ст. ст. 1270, 1272 ЦК України.

Суд, дослідивши матеріали справи, оцінивши докази за внутрішнім переконанням, яке ґрунтується на повному, всебічному та об`єктивному дослідженні обставин справи, дійшов висновку про відсутність правових підстав для задоволення позову, виходячи з наступного.

За приписами ст. 213 ЦПК України рішення суду повинно бути законним і обґрунтованим. Законним є рішення, яким суд, виконавши всі вимоги цивільного судочинства, вирішив справу згідно із законом. Обґрунтованим є рішення, ухвалене на основі повно і всебічно з`ясованих обставин, на які сторони посилаються як на підставу своїх вимог і заперечень, підтверджених тими доказами, які були досліджені в судовому засіданні.

При цьому згідно роз`яснень, наданих Пленумом Верховного Суду України у п. 2 постанови від 18.12.2009 №14 «Про судове рішення у цивільній справі» рішення є законним тоді, коли суд, виконавши всі вимоги цивільного судочинства відповідно до статті 2 ЦПК, вирішив справу згідно з нормами матеріального права, що підлягають застосуванню до даних правовідносин відповідно до статті 8 ЦПК, а також правильно витлумачив ці норми. Обґрунтованим визнається рішення, ухвалене на основі повно і всебічно з`ясованих обставин, на які сторони посилаються як на підставу своїх вимог і заперечень, підтверджених доказами, які були досліджені в судовому засіданні і які відповідають вимогам закону про їх належність та допустимість, або обставин, що не підлягають доказуванню, а також якщо рішення містить вичерпні висновки суду, що відповідають встановленим на підставі достовірних доказів обставинам, які мають значення для вирішення справи.

Як слідує із змісту позовної заяви, по-перше, позивач звернулася з позовними вимогами до ОСОБА_2 , яка звернулась із заявою про прийняття спадщини протягом строку встановленого ст. 1270 ЦК України, а по-друге, позивач просила визначити додатковий строк для подання заяви про прийняття спадщини, пропущений внаслідок її необізнаності про смерть батька.

Відповідно до ч. 1 ст. 1268 ЦК України спадкоємець за заповітом чи за законом має право прийняти спадщину або не прийняти її.

Згідно до ч.1 ст. 1270 ЦК України для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини.

Згідно з положеннями статті 1272 ЦК України, якщо спадкоємець протягом шести місяців з часу відкриття спадщини не подав заяву про прийняття спадщини, він вважається таким, що не прийняв її. За письмовою згодою спадкоємців, які прийняли спадщину, спадкоємець, який пропустив строк прийняття спадщини, може подати заяву про прийняття спадщини до нотаріальної контори за місцем відкриття спадщини. За позовом спадкоємця, який пропустив строк прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини.

Отже, виходячи зі змісту статті 1272 ЦК України позов про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини подається: 1) у разі відсутності письмової згоди спадкоємців, які прийняли спадщину, на подання спадкоємцем, який пропустив шестимісячний строк, заяви про прийняття спадщини до нотаріальної контори; 2) у разі пропуску шестимісячного строку подачі заяви про прийняття спадщини до нотаріальної контори та відсутності інших спадкоємців, які могли б дати письмову згоду на подання цієї заяви.

З огляду на викладене, до предмету доказування у даній справі слід віднести час та місце відкриття спадщини, факт звернення до нотаріальної контори та поважність обставини, за якими строк для прийняття спадщині було пропущено спадкоємцем.

Перш за все слід відзначити, що строк для прийняття спадщини сплинув ІНФОРМАЦІЯ_7, оскільки час відкриття спадщини ОСОБА_3 настав у день його смерті тобто ІНФОРМАЦІЯ_4 , а з відповідними позовними вимогами позивач звернулась лише 04 серпня 2021 року.

Крім того за приписами ч. 1 ст. 1221 ЦК України місцем відкриття спадщини є останнє місце проживання спадкодавця.

Судом під час розгляду цивільної справи було встановлено, що ОСОБА_3 за життя проживав за у будинку АДРЕСА_2 (а.с. 23).

Верховний Суд України в абз 3 п. 24 постанови Пленуму «Про судову практику у справах про спадкування» від 30 травня 2008 року N7, роз`яснив, що при розгляді цих справ слід перевіряти наявність або відсутність спадкової справи стосовно спадкодавця у державній нотаріальній конторі за місцем відкриття спадщини, наявність у матеріалах справи обґрунтованої постанови про відмову нотаріуса у вчиненні нотаріальної дії, зокрема відмови у видачі свідоцтва про право на спадщину.

Матеріалами справи підтверджено, що позивач зверталась до нотаріальної контори із заявою про прийняття спадщини після спливу встановленого строку для подання такої заяви, а саме 15 липня 2021 року.

Постановою від 15 липня 2021 року приватного нотаріуса Криворізького міського нотаріального округу, Дніпропетровської області Кириенко Ю.Ф. позивачу відмовлено у видачі Свідоцтва про право на спадщину за законом, у зв`язку із тим, що спадкоємець на час відкриття спадщини із спадкодавцем не проживала, а у строк установлений ст. 1268 ЦК України не прийняла спадщину (а.с.18).

Крім того Верховний Суд України в абз. 6 п. 24 постанови Пленуму «Про судову практику у справах про спадкування» від 30 травня 2008 року N7, роз`яснив, що вирішуючи питання про визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій.

Позивач ОСОБА_1 обґрунтовуючи поважність причин пропуску строку для прийняття спадщини, вказувала на те, що про смерть померлого ІНФОРМАЦІЯ_1 батька ОСОБА_3 вона дізналась лише наприкінці червня 2021 року від рідного дядька ОСОБА_5 , який є рідним братом померлого та останні роки спільно проживав з ним і здійснював постійний догляд, оскільки, померлий ОСОБА_3 хворів.

При цьому допитаний в судовому засіданні свідок ОСОБА_5 пояснив, що він є рідним братом померлого ІНФОРМАЦІЯ_1 ОСОБА_3 з яким він проживав до його смерті та постійно доглядав за ним через хворобу. Позивач та відповідач є його племінницями. Старша племінниця ОСОБА_1 після розлучення батьків не спілкувалась з батьком ОСОБА_3 і він зміг її розшукав її вже після смерті батька. Обидві дочки не допомагали хворому батьку за життя.

Так, у Верховний Суд у складі колегії суддів Третьої судової палати Касаційного цивільного суду у справі № 750/262/20 своєму рішенні від 11 листопада 2020 р. зазначив, що суд не може визнати поважними такі причини пропуску строку для подання заяви про прийняття спадщини, як юридична необізнаність позивача щодо строку та порядку прийняття спадщини, необізнаність особи про наявність спадкового майна та відкриття спадщини, похилий вік, непрацездатність, невизначеність між спадкоємцями, хто буде приймати спадщину, відсутність коштів для проїзду до місця відкриття спадщини, несприятливі погодні умови тощо.

Якщо ж у спадкоємця перешкод для подання заяви не було, а він не скористався правом на прийняття спадщини через відсутність інформації про смерть спадкодавця, то правових підстав для визначення додаткового строку для прийняття спадщини немає.

Також Верховний суд зауважив, що необізнаність спадкоємця про факт смерті батька не є об`єктивними та непереборними труднощами, з якими закон пов`язує поважність причин пропуску строку для прийняття спадщини. Разом з тим саме по собі незнання про смерть спадкодавця без установлення інших об`єктивних, непереборних, істотних труднощів на вчинення дій щодо прийняття спадщини не свідчить про поважність пропуску зазначеного строку.

Таким чином враховуючи, що позивачем ОСОБА_1 не було наведено суду інших об`єктивних, непереборних, істотних труднощів на вчинення дій щодо прийняття спадщини після померлого батька, крім необізнаність спадкоємця про факт смерті батька, у задоволенні її позовної заяви належить відмовити.

Судовий збір покладається на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог (частина перша статті 141 ЦПК України).

Виходячи з положень ч. 2 ст. 137, п.1 ч. 2 ст. 141 ЦПК України, враховуючи, що в задоволенні позовної заяви відмовлено, суд приходить до висновку, що відповідні судові витрати повинні бути покладені на позивача.

Керуючись ст.ст. 1, 3, 4, 10, 11, 60, 61, 84, 88, 209, 215-218 ЦПК України, ст. ст. 1220-1221, 1233, 1235, 1268, 1269, 1270, 1272 ЦК України, суд -

ухвалив:

У задоволенні позовної заяви ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , третя особа, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору, на стороні позивача: приватний нотаріус Криворізького міського нотаріального округу Дніпропетровської області Кириєнко Юлія Федорівна, про визначення додаткового строку для прийняття спадщини за законом на частку спадкового майна - відмовити.

Рішення може бути оскаржено в апеляційному порядку до Дніпровського апеляційного суду шляхом подачі апеляційної скарги протягом 30 днів з дня його проголошення.

Учасники справи, а також особи, які не брали участі у справі, якщо суд вирішив питання про їхні права, свободи, інтереси та (або) обов`язки, мають право оскаржити в апеляційному порядку рішення суду першої інстанції повністю або частково.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо скаргу не було подано.

Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Відомості про сторони:

Позивач: ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_5 , РНОКПП НОМЕР_7 , проживає за адресою: АДРЕСА_3 .

Відповідач: ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_6 , зареєстрована за адресою: АДРЕСА_4 .

Суддя М.В. Бутенко