Справа № 758/3012/23
У Х В А Л А

27 березня 2023 року м. Київ

Суддя Подільського районного суду міста Києва Якимець О. І., ознайомившись з позовною заявою ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , ОСОБА_5 , ОСОБА_6 , ОСОБА_7 про виділ в натурі частки та встановлення порядку користування земельною ділянкою,

в с т а н о в и в :

позивач звернувся до суду з позовом до відповідачів у якому просить: виділити в натурі позивачу 52/200 часток житлового будинку АДРЕСА_1 , а саме: кухню площею 9,4 кв.м, житлову кімнату площею 12,1 кв.м та визнати за позивачем право власності як на окрему одиницю нерухомого майна; -встановити порядок користування земельною ділянкою №43-9, площею 1163,98 кв.м, яка знаходиться за адресою - АДРЕСА_2 (номер ділянки в земельному кадастрі м. Києва 91:179:0155), виходячи з часток у праві власності на будинковолодіння і відповідно до варіанту № 1 (додаток №3) висновку експерта Свістунова Ігоря Сергійовича від 17.02.2023 № 1451/02-2023 за результатами проведення судової будівельно-технічної та земельно-технічної експертизи; вирішити питання судових витрат.

Як зазначає позивач у позовній заяві, сторонам у справі належить на праві спільної часткової власності спірне нерухоме майно (житловий будинок та земельна ділянка).

Співвласники ОСОБА_6 та ОСОБА_7 померли. Внаслідок смерті цих осіб відкрилась спадщина. Особи, які є спадкоємців після їх смерті позивачу невідомі.

Згідно з ч. 4 ст. 25 Цивільного кодексу України (далі - ЦК України) цивільна правоздатність фізичної особи припиняється у момент її смерті.

Відповідно до ст. ст. 46, 47 Цивільного процесуального кодексу України (далі - ЦПК України) позов може бути пред`явлено лише до особи, яка володіє цивільною процесуальною правоздатністю і дієздатністю.

Таким чином, позивач звернувся до суду з позовною заявою в тому числі до відповідачів, які на час звернення позивача до суду вже померли.

Суд вважає, що ЦПК України не містить норм, які б передбачали здійснення провадження у справах щодо осіб, які померли до відкриття провадження у справі. Так норми ст. 55 ЦПК України визначають порядок процесуального правонаступництва лише у тих справах, де сторона учасник процесу, вибула з певних причин, у тому числі й у зв`язку зі смертю після відкриття провадження у справі.

Нормами ч. 6 ст. 13 Закону України «Про судоустрій і статус суддів» визначено, що висновки щодо застосування норм права, викладені у постановах Верховного Суду, враховуються іншими судами при застосуванні таких норм права.

Відповідно до висновків щодо застосування норм права, викладених у постанові Верховного Суду від 16.05.2018 у справі № 183/4229/14 Верховний Суд зазначив, що Цивільний процесуальний кодекс України не містить норм, які б передбачали здійснення провадження у справах щодо осіб, які померли до відкриття провадження у справі.

Отже, ЦПК України визначає порядок процесуального правонаступництва лише у тих справах, де сторона учасник процесу, вибула з певних причин, у тому числі й у зв`язку зі смертю після відкриття провадження у справі. У позовному провадженні процесуальне правонаступництво відбувається в тих випадках, коли права або обов`язки одного із суб`єктів спірного матеріального правовідношення в силу тих або інших причин переходять до іншої особи, яка не брала участі у цьому процесі. Отже процесуальне правонаступництво тісно пов`язане з матеріальним, оскільки процесуальне правонаступництво передбачає перехід суб`єктивного права або обов`язку від однієї особи до іншої в матеріальному праві. При цьому не залежно від підстав матеріального правонаступництва, процесуальне правонаступництво допускається лише після того, як відбудеться заміна в матеріальному правовідношенні.

Таким чином, процесуальне правонаступництво у разі смерті фізичної особи в порядку ст. 55 ЦПК України можливе шляхом залучення правонаступника померлої сторони (учасника) та лише за умови, що смерть фізичної особи настала після звернення позивача до суду та відкриття провадження у справі, адже залучення правонаступників особи, яка померла до відкриття провадження у справі, суперечить принципам цивільного судочинства, є порушенням прав, свобод та інтересів третіх осіб.

Залучення правонаступників особи, яка померла до відкриття провадження у справі, суперечить принципам цивільного судочинства, порушення яких є недопустимими.

Разом з тим суд враховує, що залучення судом правонаступників відповідачів, які померли ще до звернення позивача до суду, може потребувати зміни підстав та предмету позову, оскільки вимоги позивача до відповідачів (правонаступників осіб, які померли) можуть мати різні матеріально-правові підстави, що в свою чергу порушує принцип диспозитивності цивільного процесу, а також суперечить положенням ст. 49 ЦПК України, щодо неможливості одночасної зміни і підстав і предмету позову.

Враховуючи вищевикладене, відкриття провадження у цивільній справі за відсутності у відповідачів цивільної процесуальної дієздатності свідчить про неправомірність виникнення цивільного процесу та відсутність підстав для відкриття провадження у справі.

Відповідно до п. 6 ч. 1 ст. 186 ЦПК України суддя відмовляє у відкритті провадження у справі якщо, серед іншого, настала смерть фізичної особи або оголошено її померлою чи припинено юридичну особу, які звернулися із позовною заявою або до яких пред`явлено позов, якщо спірні правовідносини не допускають правонаступництва.

Враховуючи підстави (обставини якими позивач обґрунтовує свої позовні вимоги) та предмет позову (виділ майна із спільної часткової власності, встановлення порядку користування земельною ділянкою), оскільки цивільна правоздатність співвідповідачів у відповідності до ст. 46 ЦК України припинилась до звернення позивача до суду із зазначеним позовом; беручи до уваги об`єкт позову - нерухоме майно, яке перебуває у спільній частковій власності кількох осіб; ураховуючи законодавчі положення при вирішення відповідної категорії справи, які урегульовують захист інтересів не лише одного із співвласників (позивача у справі), але й інших співвласників (відповідачів у справі); враховуючи можливість зміни як підстав так і предмету позову; наявність такого спору може вплинути на права та інтереси осіб, які є спадкоємцями майна померлих, а залучення правонаступників особи, яка померла до відкриття провадження у справі суперечить принципам цивільного судочинства та є недопустимим, суд дійшов висновку про те, що відсутні підстави для прийняття позовної заяви до розгляду та відкриття провадження у справі.

Разом із тим, позивач не позбавлений права звернутися до суду із відповідним позов до усіх співвласників нерухомого майна, шляхом пред`явлення позову за тими же вимогами до осіб, які станом на момент відкриття провадження у справі володіють цивільною процесуальною правоздатністю і дієздатністю, що є ефективним та належним способом звернення до суду для захисту своїх прав та законних інтересів.

Щодо сплаченого судового збору за подання позову до суду, то у відповідності до п.3 ч.1 ст. 7 Закону України «Про судовий збір» сплачена сума судового збору повертається за клопотання особи, яка його сплатила за ухвалою суду в разі відмови у відкритті провадження у справі в суді першої інстанції, апеляційного та касаційного провадження у справі.

Керуючись ст. ст. 3, 46, 47, 55, 186, 258-261, 353, пунктом 3 розділ ХІІ «Прикінцеві положення» ЦПК України,

п о с т а н о в и в :

у відкритті провадження за позовною заявою ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , ОСОБА_5 , ОСОБА_6 , ОСОБА_7 про виділ в натурі частки та встановлення порядку користування земельною ділянкою - відмовити.

Апеляційна скарга на ухвалу суду подається безпосередньо до Київського апеляційного суду протягом п`ятнадцяти днів з дня складення повного судового рішення.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею.

Суддя О. І. Якимець