ДАРНИЦЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД М.КИЄВА
справа № 753/4053/23
провадження № 2/753/3610/23
Р І Ш Е Н Н Я

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

10 квітня 2023 року суддя Дарницького районного суду м. Києва Комаревцева, розглянувши в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін цивільну справі за позовом ОСОБА_1 до Київської міської ради, третя особа: приватний нотаріус Київського міського нотаріального округу Бродський Валерій Володимирович про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини,

В С Т А Н О В И В :

У березні 2023 року до суду надійшла позовна заява ОСОБА_1 до Київської міської ради, третя особа: приватний нотаріус Київського міського нотаріального округу Бродський Валерій Володимирович про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини.

Позивач посилається на те, що ІНФОРМАЦІЯ_1 помер її рідний дядько, ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , після смерті якого відкрилася спадщина на майно, частину квартири АДРЕСА_1 .

Встановлений законодавством строк прийняття спадщини з часу смерті спадкодавця позивач пропустив, оскільки в зв`язку з введенням в Україні військового стану з 24.02.2023 заблоковано реєстр до Спадкового майна.

Зважаючи на викладені обставини, позивач просить суд визначити додатковий строк для подання зави про прийняття спадщини за законом три місяці.

Ухвалою суду від 14.03.2023 відкрито спрощене позовне провадження без виклику сторін.

У відповідності до ч.8 ст.279 ЦПК України при розгляді справи у порядку спрощеного провадження суд досліджує докази і письмові пояснення, викладені у заявах по суті справи, а у випадку розгляду справи з повідомленням (викликом) учасників справи - також заслуховує їх усні пояснення та показання свідків. Судові дебати не проводяться. Положеннями ст.174 ЦПК України закріплено, що при розгляді справи судом у порядку позовного провадження учасники справи викладають письмово свої вимоги, заперечення, аргументи, пояснення та міркування щодо предмета спору виключно у заявах по суті справи, визначених цим Кодексом. Заявами по суті справи є: позовна заява; відзив на позовну заяву (відзив); відповідь на відзив; заперечення; пояснення третьої особи щодо позову або відзиву. Подання заяв по суті справи є правом учасників справи.

Відповідачем надано до суду відзив у якому при вирішенні питання представник Київської міської ради поклався на розсуд суду.

Дослідивши докази і письмові пояснення, викладені у позовній заяві, суд встановив такі обставини та визначені відповідно до них правовідносини.

Дослідивши матеріали справи, суд вважає встановленими наступні факти та відповідні ним правовідносини.

Як вбачається з наданої копії свідоцтва про смерть від 25.01.2022, серія НОМЕР_1 , ІНФОРМАЦІЯ_3 помер ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_2 . Як зазначає позивач померлий є її рідним дядьком, який сім`ї не мав.

04.01.2019 ОСОБА_2 склав заповіт, який посвідчено приватним нотаріусом Київського міського нотаріального округу Бродським Валерієм Володимировичем, зареєстровано в реєстрі за №2 у якому вказав, що все належне йому майно, де б воно не було із чого б воно не складалось в взагалі все те, що буде йому належати на день смерті і на що він за законом матиме право, заповідає - ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_4 .

Відповідно до свідоцтва про право власності (Серія НОМЕР_2 ), виданого 12.01.2011 управлінням житлово-комунального господарства Дарницької районної в місті Києві державної адміністрації на підставі розпорядження №52642 від 12.01.2011 померлому належала на праві власності частка квартири АДРЕСА_1 . Право власності зареєстроване у Київському міському бюро технічної інвентаризації в Реєстрі прав власності на нерухоме майно 22 лютого 2011 року, номер запису: 3593 в книзі: Д.1644-1129, реєстраційним номер 32970390. Інша частка майна належить позивачу на підставі свідоцтва про право на спадщину за заповітом, серія та номер: 1007, виданим 05.11.2020 приватним нотаріусом Київського міського нотаріального округу Бродським Валерієм Володимировичем. Право власності зареєстровано у державному реєстрі речових прав на нерухоме майно 05.11.2020, реєстраційний номер об`єкта нерухомого майна: 000.

Звертаючись до суду з позовом позивач посилається на те, що у квітні 2022 року звернулася до приватного нотаріуса Київського міського нотаріального округу Бродського Валерія Володимировича з наміром подати заяву про прийняття спадщини після померлого ОСОБА_2 . Приватний нотаріус Бродський В.В. вказав, що у зв`язку з військовою агресією РФ проти України з 24.02.2022 діє воєнний стан на всій території України. Міністерством юстиції України, у зв`язку із введенням в Україні воєнного стану, заблоковано доступ до Спадкового реєстру. У лютому 2022 року після введення воєнного стану Кабінетом Міністрів України прийнято постанову, якою встановлено, що на час воєнного стану перебіг строку для прийняття спадщини зупиняється. За вказаних обставин, у квітні 2022 року спадкової справи до майна померлого ОСОБА_2 заведено не було. У зв`язку з постійними повітряними тривогами та ракетними обстрілами території України, зокрема і міста Києва, позивач з травня по вересень 2022 року перебувала у своїх родичів у Волинській області. З жовтня 2022 року до кінця лютого 2023 року крім постійних повітряних тривог та обстрілів відбувалися щоденні відключення електроенергії. 27.02.2023 у після стабілізації ситуації із енергозабезпеченням міста Києва позивач вдруге звернулася до приватного нотаріуса Київського міського нотаріального округу Бродського Валерія Володимировича з приводу подачі заяви про прийняття спадщини після померлого ОСОБА_2 та отримала роз`яснення щодо необхідності поновлення строку.

Відтак, позивач вимушений звернутися до суду з позовом про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини , в якому просить визнати пропущений шестимісячний строк для прийняття спадщини з поважних причин, визначивши достатній строк для подання зави про прийняття спадщини за заповітом три місяці.

В силу ст.ст.1216-1218 ЦК України спадкуванням є перехід прав та обов`язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця), до інших осіб (спадкоємців), яке може здійснюватися за заповітом або за законом.

До складу спадщини входять усі права та обов`язки, що належали спадкодавцеві на момент відкриття спадщини і не припинилися внаслідок його смерті.

Відповідно до ст.ст. 1220-1221,1223 ЦК України, спадщина відкривається внаслідок смерті особи або оголошення її померлою.

Часом відкриття спадщини є день смерті особи або день, з якого вона оголошується померлою, і саме з нього виникає право на спадкування, а місцем відкриття - є останнє місце проживання спадкодавця.

Як передбачено ст.1218 ЦК України до складу спадщини входять усі права та обов`язки, що належали спадкодавцеві на момент відкриття спадщини і не припинилися внаслідок його смерті.

Згідно ст. 1270 ч.1 ЦК України для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини. Даною статтею також визначено наслідки пропущення строку для прийняття спадщини, зокрема, якщо спадкоємець протягом строку, встановленого ст. 1270 ЦК, не подав заяву про прийняття спадщини, він вважається таким, що не прийняв її. За письмовою згодою спадкоємців, які прийняли спадщину, спадкоємець, який пропустив строк для прийняття спадщини, може подати заяву про прийняття спадщини нотаріусу за місцем відкриття спадщини. За позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини.

Згідно з усталеною практикою Європейського суду з прав людини, яка відображає принцип, пов`язаний з належним здійсненням правосуддя, у рішеннях судів та інших органів з вирішення спорів мають бути належним чином зазначені підстави, на яких вони ґрунтуються. Хоча пункт 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод зобов`язує суди обґрунтовувати свої рішення, його не можна тлумачити як такий, що вимагає детальної відповіді на кожен аргумент. Міра, до якої суд має виконати обов`язок щодо обґрунтування рішення, може бути різною залежно від характеру рішення («Серявін та інші проти України» (Seryavin and Others v. Ukraine) від 10 лютого 2010 року, заява №4909/04).

Згідно п. 24 Постанови Пленуму Верховного суду України №7 від 30.05.2008, «Про судову практику у справах про спадкування», особа, яка не прийняла спадщину в установлений законом строк, може звернутися до суду з позовною заявою про визначення додаткового строку для прийняття спадщини відповідно до частини третьої статті 1272 ЦК України. Суди відкривають провадження в такій справі у разі відсутності письмової згоди спадкоємців, які прийняли спадщину а також за відсутності інших спадкоємців, які могли б дати письмову згоду на подання заяви до нотаріальної контори про прийняття спадщини.

У правовій позиції, яка висловлена Верховним Судом України в постанові від 6 вересня 2017 року у справі № 6-496цс17 зазначено, що відповідно до частини третьої статті 1272 ЦК України за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини. За змістом цієї статті поважними причинами пропуску строку для прийняття спадщини є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій. Правила частини третьої 1272 ЦК України про надання додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини можуть бути застосовані, якщо: 1) у спадкоємця були перешкоди для подання такої заяви; 2) ці обставини суд визнав поважними.

Згідно ст. 13 ЦПК України суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках.

Відповідно до ч. 1 ст. 2 ЦПК України, завданням цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави.

Відповідно до ч. 1 ст. 4 ЦПК України кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів.

Відповідно до ч. 1, 2, 3 ст. 12 ЦПК України, цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін. Учасники справи мають рівні права щодо здійснення всіх процесуальних прав та обов`язків, передбачених законом. Кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. Доказування не може ґрунтуватися на припущеннях.

Кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. (ст. 81 ЦПК України).

Отже, в силу вимог ст.ст. 2, 4, 12, 76-81 ЦПК України, кожна сторона зобов`язана довести належними та допустимими доказами ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог і заперечень.

В свою чергу, у ході розгляду даної справи позивачем, у порядку статті 81 ЦПК України, не надано суду належних і допустимих доказів на спростування заявлених позовних вимог, а також не було обґрунтовано наявність передбачених статтею 82 ЦПК України обставин, які б зумовлювали звільнення від доказування наявності наведених ним обставин.

За таких обставини, суддя за своїм внутрішнім переконанням, яке ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні всіх обставин справи та наданих в їх обґрунтування доказів, керуючись законом, оцінюючи кожний доказ, що наявний у справі, з точки зору належності, допустимості, достовірності, а сукупність зібраних доказів - з точки зору достатності та взаємозв`язку вважає, що позов підлягає задоволенню у повному обсязі, так як позивачем доведено, а відповідачем не спростовано в силу принципу змагальності сторін обґрунтованості позовних вимог, відповідно до якого кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, а суд розглядає справи в межах заявлених вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках.

Керуючись ст.ст.3, 10, 175, 187 , 229 , 235, 259 ЦПК України, ст..ст.1223, 1269,1270, 1272 ЦК України, суд,-

УХВАЛИВ:

Позов ОСОБА_1 до Київської міської ради, третя особа: приватний нотаріус Київського міського нотаріального округу Бродський Валерій Володимирович про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини - задовольнити.

Визначити ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_4 , РНОКПП: НОМЕР_3 , (зареєстроване місце проживання: АДРЕСА_2 ), додатковий строк для подання заяви про прийняття спадщини щодо майна ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_5 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_3 у місті Києві, тривалістю три місяці з дня набрання рішенням суду законної сили.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку для подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закритті апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного розгляду.

Рішення може бути оскаржене до Київського апеляційного суду протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення. Учасник справи, якому повне рішення не було вручене у день його складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.

Повний текст рішення виготовлено 10.04.2023

Суддя: Комаревцева Л.В.