справа № 369/1498/16
головуючий у суді І інстанції Янченко А.В.
провадження № 22-ц/824/1972/2023
суддя-доповідач у суді ІІ інстанції Мостова Г.І.
ПОСТАНОВА

Іменем України

29 березня 2023 року м. Київ

Київський апеляційний суд у складі колегії суддів судової палати з розгляду цивільних справ:

головуючого судді: Мостової Г.І.,

суддів: Березовенко Р.В., Лапчевської О.Ф.,

за участю секретаря судового засідання: Сердюк К.О.,

розглянувши у відкритому засіданні цивільну справу за апеляційною скаргою представника ОСОБА_1 - адвоката Суткович Марини Анатоліївни на рішення Києво-Святошинського районного суду Київської області від 02 серпня 2022 року

у справі за позовом ОСОБА_2 , ОСОБА_3 до ОСОБА_1 , ОСОБА_4 , ОСОБА_5 , ОСОБА_6 , ОСОБА_7 , ОСОБА_8 , приватного нотаріуса Київського міського нотаріального округу Михайленко Сергія Анатолійовича про визнання права власності у порядку спадкування, витребування майна з чужого незаконного володіння, визнання свідоцтв та договорів купівлі-продажу недійсним, -

в с т а н о в и в :

У лютому 2016 року ОСОБА_2 та ОСОБА_3 звернулися до суду з позовом до ОСОБА_1 , ОСОБА_4 , ОСОБА_5 , ОСОБА_6 , ОСОБА_7 , ОСОБА_8 , приватного нотаріуса Київського міського нотаріального округу (надалі по тексту -КМНО) Михайленка С.А. та з урахуванням заяви про уточнення позовних вимог просили: витребувати із чужого незаконного володіння ОСОБА_6 на користь спадкоємців ОСОБА_9 квартиру АДРЕСА_1 ;

визнати недійсним договір купівлі-продажу земельної ділянки кадастровий номер :10:001:0601, площею 0,1475 га за адресою: АДРЕСА_2 , від 16 жовтня 2015 року;

визнати недійсним договір купівлі-продажу земельної ділянки кадастровий номер :10:001:0030, площею 0,245 га за адресою: АДРЕСА_3 , від 16 жовтня 2015 року;

визнати недійсним договір купівлі-продажу житлового будинку загальною площею 357,5 кв.м, житлової площею 141,2 кв. м за адресою: АДРЕСА_3 , від 16 жовтня 2015 року;

витребувати з чужого незаконного володіння ОСОБА_4 на користь спадкоємців ОСОБА_9 земельну ділянку кадастровий номер :10:001:0601, площею 0,1475 га за адресою: АДРЕСА_2 ;

витребувати з чужого незаконного володіння ОСОБА_4 на користь спадкоємців ОСОБА_9 земельну ділянку кадастровий номер :10:001:0030, площею 0,245 га за адресою: АДРЕСА_2 ;

витребувати з чужого незаконного володіння ОСОБА_4 на користь спадкоємців ОСОБА_9 житловий будинок загальною площею 357,5 кв. м, житловою площею 141,2 кв. м, за адресою: АДРЕСА_3 ;

визнати недійсною довідку-рахунок серії ААЕ 391213 від 17 листопада 2015 року, укладену між ОСОБА_1 яка діяла від імені та в інтересах ОСОБА_4 згідно з довіреності, та ОСОБА_8 про відчуження автомобіля Land Rover Renge Rover, 2011 року випуску, державний номерний знак НОМЕР_1 , кузов № НОМЕР_2 ;

витребувати з чужого незаконного володіння ОСОБА_4 на користь спадкоємців ОСОБА_9 автомобіль Land Rover Renge Rover, 2011 року випуску, державний номерний знак НОМЕР_1 , кузов НОМЕР_2 .

Рішенням Києво-Святошинського районного суду Київської області від 20 червня 2017 року, залишеним без змін ухвалою Апеляційного суду Київської області від 08 серпня 2017 року та постановою Верховного Суду від 04 листопада 2019 року, у задоволенні позову ОСОБА_2 , ОСОБА_3 відмовлено.

У травні 2020 року ОСОБА_2 звернувся до суду із заявою про перегляд за нововиявленими обставинами рішення Києво-Святошинського районного суду Київської області від 20 червня 2017 року у справі № 369/1498/16/, у якій просив суд:

скасувати рішення Києво-Святошинського районного суду Київської області від 20 червня 2017 року у справі № 369/1498/16 в частині відмови у задоволенні позовних вимог про витребування із чужого незаконного володіння ОСОБА_6 на користь спадкоємців ОСОБА_9 , спадкоємцями якого є ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , квартири АДРЕСА_1

витребувати із чужого незаконного володіння ОСОБА_6 на користь ОСОБА_9 , спадкоємцями якого є ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , квартиру АДРЕСА_1 .

Заява обґрунтована тим, що рішенням Києво-Святошинського районного суду Київської області від 20 червня 2017 року у цій справі відмовлено у задоволенні позовних вимог у повному обсязі.

Ухвалою апеляційного суду Київської області від 08 серпня 2017 року та постановою Верховного Суду від 04 листопада 2019 року указане рішення залишено без змін.

Однією із позовних вимог у вказаній цивільній справі була вимога про витребування із чужого незаконного володіння ОСОБА_6 на користь спадкоємців ОСОБА_9 квартири АДРЕСА_1 .

Рішенням Голосіївського районного суду міста Києва від 19 листопада 2019 року у справі № 752/8820/17 було визнано недійсними результати прилюдних торгів з реалізації арештованого майна, акти державного виконавця та свідоцтво про право власності на спадкове майно, зокрема на квартиру АДРЕСА_1 .

Тому, рішення Києво-Святошинського районного суду Київської області від 20 червня 2017 року у справі № 369/1498/16 в частині відмови у задоволенні вимоги про витребування майна з чужого незаконного володіння має бути переглянуте за нововиявленими обставинами, як прийняте без дослідження доказів та обставин, встановлених у рішенні Голосіївського районного суду міста Києва від 19 листопада 2019 року у справі № 752/8820/17, тобто наявність істотних обставин, які не могли бути відомі на час розгляду справи та прийняття судом оскаржуваного рішення.

Рішенням Києво-Святошинського районного суду Київської області від 02 серпня 2022 року заяву ОСОБА_2 про перегляд судового рішення за нововиявленими обставинами задоволено.

Скасовано рішення Києво-Святошинського районного суду Київської області від 20 червня 2017 року у справі № 369/1498/16 в частині відмови у задоволенні позовних вимог про витребування із чужого незаконного володіння ОСОБА_6 на користь спадкоємців ОСОБА_9 квартири АДРЕСА_1 .

Витребувано із чужого незаконного володіння ОСОБА_6 на користь ОСОБА_2 та ОСОБА_3 квартиру АДРЕСА_1 .

Рішення суду першої інстанції мотивоване тим, що відмовляючи у задоволенні позову в частині витребування майна із чужого незаконного володіння (рішення Києво-Святошинського районного суду Київської області від 20 червня 2017 року у справі № 369/1498/16) суд виходив з того, що позивачами не надано належних та допустимих доказів на підтвердження належності спірної квартири АДРЕСА_1 ОСОБА_9 на момент його смерті.

Підставою для перегляду справи за нововиявленими обставинами є посилання заявника на рішення Голосіївського районного суду міста Києва від 19 листопада 2019 року в справі № 752/8820/17 за позовом ОСОБА_2 до Відділу державної виконавчої служби Слов`янського міськрайонного управління юстиції, ОСОБА_7 та приватного нотаріуса КМНО Михайленка С.А., про визнання прилюдних торгів недійсними, визнання недійсними протоколів про проведення прилюдних торгів з реалізації арештованого майна, визнання недійсними актів державного виконавця, визнання недійсним свідоцтва про право власності.

ІНФОРМАЦІЯ_1 помер ОСОБА_9 , який до дня смерті був зареєстрований за адресою: АДРЕСА_4 .

До спадкового майна ОСОБА_9 відноситься квартира АДРЕСА_1 , яка придбана ним шляхом інвестування коштів у будівництво, а зареєстровано за ним право власності на зазначену квартиру згідно рішення Святошинського районного суду міста Києва від 12 березня 2007 року.

Однією із позовних вимог у справі, що переглядається, було витребування із чужого незаконного володіння ОСОБА_6 на користь спадкоємців ОСОБА_9 квартири АДРЕСА_1 .

Заявником наведено достатньо доказів на підтвердження підстав для скасування рішення Києво-Святошинського районного суду Київської області від 20 червня 2017 року у справі № 369/1498/16 в частині відмови у задоволенні позовної вимоги щодо витребування із чужого незаконного володіння ОСОБА_6 на користь спадкоємців ОСОБА_9 квартири АДРЕСА_1 .

Не погоджуючись з рішенням суду першої інстанції, представник ОСОБА_1 - адвокат Суткович М.А. подала апеляційну скаргу, у якій просить скасувати рішення Києво-Святошинського районного суду Київської області від 02 серпня 2022 року та ухвалити нове, яким частково задовольнити заяву ОСОБА_2 та витребувати із чужого незаконного володіння ОСОБА_6 на користь спадкоємців померлого ОСОБА_9 квартиру АДРЕСА_1 .

Апеляційна скарга мотивована тим, що 21 жовтня 2015 року в Другій Київській державній нотаріальній конторі було відкрито спадкову справу до майна померлого ОСОБА_9 .

Крім позивачів ОСОБА_2 та ОСОБА_3 іншими спадкоємцями майна померлого також є апелянт ОСОБА_1 (дружина померлого) та ОСОБА_9 (неповнолітня дочка померлого). В переліку спадкового майна померлого міститься і квартира АДРЕСА_1 .

Однак, суд першої інстанції при ухваленні рішення не врахував наявність інших спадкоємців, а саме: апелянт ОСОБА_1 (дружина померлого) та ОСОБА_9 (неповнолітня дочка померлого), які є спадкоємцями першої черги відповідно до статті 1261 ЦК України.

Такі дії суду першої інстанції порушують право на спадкування апелянта ОСОБА_1 (дружина померлого) та ОСОБА_9 (неповнолітня дочка померлого). Указані особи залучені до спадкової справи та мають рівні права разом з позивачами ОСОБА_2 та ОСОБА_3 на витребування спадкового майна - квартири АДРЕСА_1 .

Під час перегляду рішення Києво-Святошинського районного суду Київської області від 20 червня 2017 року за нововиявленими обставинами у справі № 369/1498/16 судом вирішено питання щодо прав на спадкування неповнолітньої особи дочки спадкодавця ОСОБА_9 - ОСОБА_9 .

Всупереч матеріальним та процесуальним нормам права судом не було залучено як учасника справа (третю особу, яка не заявляється самостійних вимог щодо предмета спору) ані ОСОБА_9 , ані відповідну служба у справах дітей як її законного представник, хоча рішення суду безпосередньо вплинуло на її права та обов`язки.

Від представника позивача ОСОБА_2 - адвоката Усенка М.М. надійшов відзив на апеляційну скаргу, у якому він просить залишити судове рішення без змін, а апеляційну скаргу без задоволення.

Відзив обґрунтовано тим, що ОСОБА_1 втратила своє право на отримання спадщини після смерті свого чоловіка на спірну квартиру, оскільки вона своїми діями вчинила злочин шляхом підробки документів та шахрайських дій для одноособового заволодіння спірною квартирою.

Розгляд справи триває з 2016 року, апелянт ОСОБА_1 приймала активну участі у розгляді справи, але не зверталася до суду із клопотанням щодо участі у справі органу опіки та піклування в інтересах її дитини неповнолітньої ОСОБА_9 .

Крім цього, ОСОБА_1 є законним представником своєї доньки і права та інтереси останньої вона належним чином представляє у суді.

Колегія суддів, вислухавши доповідь судді-доповідача, пояснення учасників справи, вивчивши матеріали справи, доводи апеляційної скарги, дійшла висновку про таке.

Судом першої інстанції встановлено та з матеріалів справи вбачається, що рішенням Києво-Святошинського районного суду Київської області від 20 червня 2017 року у справі № 369/1498/16, яке залишено без змін апеляційною та касаційною інстанцією, відмовлено у задоволенні позову ОСОБА_2 та ОСОБА_3 .

Суд першої інстанції, відмовляючи у задоволенні позову в частині витребування майна із чужого незаконного володіння виходив з того, що позивачами не надано належних та допустимих доказів на підтвердження належності спірної квартири АДРЕСА_1 спадкодавцю ОСОБА_9 на момент його смерті.

Підставою для перегляду справи за нововиявленими обставинами є наявність рішення Голосіївського районного суду міста Києва від 19 листопада 2019 року у справі № 752/8820/17, яке набрало законної сили.

Указаним рішенням суду задоволено позов ОСОБА_2 до Відділу державної виконавчої служби Слов`янського міськрайонного управління юстиції, ОСОБА_7 та приватного нотаріуса КМНО Михайленка С.А. про визнання прилюдних торгів недійсними, визнання недійсними протоколів про проведення прилюдних торгів з реалізації арештованого майна, визнання недійсними актів державного виконавця, визнання недійсним свідоцтва про право власності.

Визнано недійсними прилюдні торги, проведені приватним підприємством «НИВА- В.Ш.» 12 квітня 2010 року з реалізації арештованого нерухомого майна, яке належало на праві власності ОСОБА_9 .

Визнано недійсними протоколи № 12/10 від 12 квітня 2010 року приватного підприємства «НИВА-В.ІІІ.» (), про проведення прилюдних торгів з реалізації арештованого нерухомого майна - квартири АДРЕСА_1 .

Визнано недійними акти державного виконавця відділу державної виконавчої служби Пролетарського районного управління юстиції у місті Донецьку Петренко Л.І. про проведення прилюдних торгів від 13 квітня 2010 року з продажу квартири АДРЕСА_1 .

Визнано недійсним свідоцтво про право власності на квартиру АДРЕСА_1 від 24 грудня 2015 року, видане ОСОБА_7 приватним нотаріусом КМНО Михайленком С.А., яке зареєстроване за № 2934.

Постановою Київського апеляційного суду від 02 листопада 2020 року рішення Голосіївського районного суду міста Києва від 19 листопада 2019 року скасовано в частині задоволення позову до приватного нотаріуса КМНО Михайленка С.А. та стягнення з нього судових витрат у розмірі 640 грн та ухвалено нове рішення, яким у задоволенні позову ОСОБА_2 до приватного нотаріуса КМНО Михайленка С.А. - відмовлено.

Постановою Верховного Суду від 22 липня 2021 року постанову Київського апеляційного суду від 02 листопада 2020 року залишено без змін.

Вказаним рішенням Києво-Святошинського районного суду Київської області від 20 червня 2017 року у справі № 369/1498/16 встановлено, що прилюдні торги, проведені приватним підприємством «НИВА-В.Ш.» 12 квітня 2010 року з реалізації арештованого нерухомого майна, зокрема квартири АДРЕСА_1 , яке належало на праві власності ОСОБА_9 , є недійсними, оскільки проводилися у межах виконавчого провадження, яке не відкривалося.

Згідно з протоколами № 12/10 від 12 квітня 2010 року, які визнанні судом недійсними, переможцем торгів став ОСОБА_7 .

Відповідно до відомостей з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно станом на 18 березня 2016 року власником квартири АДРЕСА_1 є ОСОБА_6 на підставі договору купівлі-продажу від 18 березня 2016 року, посвідченого приватним нотаріусом КМНО Шевченко О.Г., укладеного між ним та ОСОБА_7 .

Свідоцтво про право власності на квартиру АДРЕСА_1 від 24 грудня 2015 року, видане ОСОБА_7 приватним нотаріусом КМНО Михайленком С.А., яке зареєстроване за № 2934, також визнано судом недійсним.

Указані встановлені обставини свідчать про те, що спірна квартира АДРЕСА_1 входить до спадкового майна померлого ОСОБА_9 , оскільки на час його смерті ( ІНФОРМАЦІЯ_1 ) належала йому на праві приватної власності, а рішенням суду встановлено, що вона безпідставно вибула з його володіння та незаконно відчужена ОСОБА_6 .

Також ці обставини є підставами для перегляду судового рішення у справі № 369/1498/16 за нововиявленими обставинами, оскільки такі є істотними, не були встановлені судом та не були і не могли бути відомі особі, яка звертається із заявою, на час розгляду справи, а отже відповідають вимогам статті 423 ЦПК України.

Позивачі обґрунтовано звернулися з віндикаційним позовом про витребування майна до останнього набувача спірної квартири ОСОБА_6 .

Однак, зі змісту спадкової справи № 773/2015, відкритої після смерті ОСОБА_9 , вбачається, що до кола спадкоємців останнього входять ОСОБА_2 , ОСОБА_3 (позивачі у справі), ОСОБА_1 (відповідач у справі), а також неповнолітня ОСОБА_9 (а.с. 86-200 т. 1).

Визначення позивачем у позові складу сторін у справі (позивача та відповідача) має відповідати реальному складу учасників спору у спірних правовідносинах та має на меті ефективний захист порушених прав (свобод, інтересів) особи, яка вважає, що вони порушені, із залученням необхідного кола осіб, які мають відповідати за позовом.

Суд зобов`язаний визначити суб`єктний склад спору залежно від характеру правовідносин і норми матеріального права, які підлягають застосуванню.

Предметом спору у справі, в частині що переглядається за нововиявленими обставинами, є витребування із чужого незаконного володіння ОСОБА_6 на користь позивачів квартири АДРЕСА_1 , яка входить до спадкового майна померлого ОСОБА_9 .

Заявлені позивачами ОСОБА_2 та ОСОБА_3 вимоги безпосередньо стосуються прав та обов`язків неповнолітньої ОСОБА_9 , яка також входить до кола спадкоємців, а отже такі вимоги не можуть бути розглянуті судом і вирішені у цьому спорі без залучення неповнолітньої ОСОБА_9 в особі її законного представника.

У зв`язку з викладеним суду першої інстанції необхідно було відмовити у задоволенні позову в частині вимог про витребування із чужого незаконного володіння ОСОБА_6 на користь позивачів квартири АДРЕСА_1 ,у зв`язку з неналежним суб`єктним складом.

При цьому апеляційний суд зауважує, що пред`явлення позову у тому числі до ОСОБА_1 , яка є матір`ю неповнолітньої ОСОБА_9 , не свідчить про те що сама ОСОБА_9 залучена до участі у цій справі і ОСОБА_1 діяла як її законний представник.

Враховуючи наведене, апеляційний суд вважає, що рішення Києво-Святошинського районного суду Київської області від 02 серпня 2022 року ухвалене з порушенням норм процесуального права.

Відповідно до пункту 2 частини 1 статті 374 ЦПК України суд апеляційної інстанції за результатами розгляду апеляційної скарги має право скасувати судове рішення повністю або частково і ухвалити у відповідній частині нове рішення або змінити рішення.

На підставі викладеного, апеляційний суд дійшов висновку про те, що апеляційна скарга представника ОСОБА_1 - адвоката Суткович М.А. підлягає частковому задоволенню, а оскаржуване рішення суду першої інстанції в частині задоволення позовних вимог про витребування спірної квартири із чужого незаконного володіння підлягає скасуванню з ухваленням нового судового рішення про відмову у задоволенні позову у цій частині.

Керуючись статтями 259, 268, 365 ЦПК України, -

п о с т а н о в и в :

Апеляційну скаргу представника ОСОБА_1 - адвоката Суткович Марини Анатоліївни задовольнити частково.

Рішення Києво-Святошинського районного суду Київської області від 02 серпня 2022 року в частині задоволення позовних вимог про витребування із чужого незаконного володіння ОСОБА_6 на користь ОСОБА_2 та ОСОБА_3 квартири АДРЕСА_1 , скасувати з ухваленням нового судового рішення про відмову у задоволенні позову у цій частині.

Постанова набирає законної сили з дня її прийняття та може бути оскаржена у касаційному порядку до Верховного Суду протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення.

Дата складення повного судового рішення 11 квітня 2023 року.

Головуючий Г.І. Мостова

Судді Р.В. Березовенко

О.Ф. Лапчевська