Справа № 444/1001/23
Провадження № 2/444/496/2023
УХВАЛА

про часткове задоволення клопотання про

звільнення від сплати судового збору та залишення позовної заяви без руху

07 квітня 2023 року суддя Жовківського районного суду Львівської області Ясиновський Р. Б., вивчивши матеріали цивільної справи за позовною заявою ОСОБА_1 (місце проживання: АДРЕСА_1 , РНОКПП НОМЕР_1 ), в інтересах якого діє його представник адвокат Фис Уляна Михайлівна (адреса: АДРЕСА_3, e-mail: ІНФОРМАЦІЯ_1 , засоби зв`язку НОМЕР_2 ), до відповідача ОСОБА_2 (місце проживання: АДРЕСА_2 , РНОКПП НОМЕР_3 ) про визнання права власності на будинковолодіння в порядку спадкування за законом після смерті ОСОБА_3 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_2 , -

встановив:

Позивач ОСОБА_1 , в інтересах якого діє його представник адвокат Фис Уляна Михайлівна, звернувся 03.04.2023 до Жовківського районного суду Львівської області з позовною заявою до відповідача ОСОБА_2 про визнання права власності на будинковолодіння в порядку спадкування за законом після смерті ОСОБА_3 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_2 .

Також в пункті 1 прохальної частини позовної заяви позивач просить звільнити його від сплати судового збору.

Крім того представником позивача ОСОБА_1 адвокатом Фис У.М. разом із позовною заявою подано клопотання про звільнення ОСОБА_1 від сплати судового збору за подання вказаної позовної заяви.

Мотивує клопотаня тим, що позивач по справі ОСОБА_1 отримує мінімальну пенсію, на даний час перебуває у скрутному матеріальному становищі, оскільки згідно довідки про доходи від 29 березня 2023 року за період з 01 січня 2022 року по 31 грудня 2022 року отримав 37471 грн. 24 коп. пенсії.

Керуючись статтею 136 ЦПК України та статтею 8 Закону України "Про судовий збір", враховуючи, що 5 відсотків від річного доходу позивача становить 1873 грн. 56 коп. (37 471 грн. 24 коп. * 5%), а сума судового збору, що підлягає сплаті за подання вказаного позову становить 4686 грн. 60 коп., просить звільнити ОСОБА_1 від сплати судового збору.

Суддя, вивчивши позовну заяву та додані до неї документи, дійшов висновку, що клопотання про звільнення від сплати судового збору підлягає до часткового задоволення з наступних підстав.

Відповідно до частини 1 статті 136 Цивільного процесуального кодексу України суд, враховуючи майновий стан сторони, може своєю ухвалою відстрочити або розстрочити сплату судового збору на визначений строк у порядку, передбаченому законом, але не більше як до ухвалення судового рішення у справі.

Відповідно до наведеної норми, відстрочення або розстрочення сплати судового збору, або звільнення від сплати судового збору, є правом, а не імперативним обов`язком суду. Крім того, визначення майнового стану сторони є оціночним та залежить від доказів, якими обґрунтовується рівень її майнового стану. Якщо залежно від рівня майнового стану сторона позбавлена можливості сплатити судовий збір, то такі обставини є підставою на відстрочення та розстрочення сплати судового збору, зменшення його розміру або звільнення сторони від сплати.

Особа, яка заявляє відповідне клопотання, відповідно до статті 12 ЦПК України, повинна навести доводи і подати докази на підтвердження того, що її майновий стан перешкоджав (перешкоджає) сплаті нею судового збору у встановленому законодавством порядку і розмірі.

Таким чином, у клопотанні про відстрочку, розстрочку чи звільнення від сплати судового збору заявник повинен не лише навести обставини, які свідчать про його незадовільне (скрутне) матеріальне становище, але й подати до суду відповідні докази.

Питання про відстрочення та розстрочення сплати судового збору, зменшення його розміру або звільнення від його сплати регулюється Законом України "Про судовий збір".

Так, положеннями частини 1 статті 8 Закону України "Про судовий збір" передбачено, що враховуючи майновий стан сторони, суд може своєю ухвалою за її клопотанням відстрочити або розстрочити сплату судового збору на певний строк, але не довше ніж до ухвалення судового рішення у справі за таких умов:

1) розмір судового збору перевищує 5 відсотків розміру річного доходу позивача - фізичної особи за попередній календарний рік; або

2) позивачами є:

а) військовослужбовці;

б) батьки, які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину з інвалідністю, якщо інший з батьків ухиляється від сплати аліментів;

в) одинокі матері (батьки), які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину з інвалідністю;

г) члени малозабезпеченої чи багатодітної сім`ї;

ґ) особа, яка діє в інтересах малолітніх чи неповнолітніх осіб та осіб, які визнані судом недієздатними чи дієздатність яких обмежена; або

3) предметом позову є захист соціальних, трудових, сімейних, житлових прав, відшкодування шкоди здоров`ю.

Від так статтею 8 Закону України "Про судовий збір" встановлений виключний перелік умов, за яких позивачу може бути відстрочено чи розстрочено сплату судового збору.

Відповідно до роз`яснень, що містяться в пункті 29 постанови Пленуму Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ від 17.10.2014 № 10 "Про застосування судами законодавства про судові витрати у цивільних справах" єдиною підставою для відстрочення або розстрочення сплати судового збору є врахування судом майнового стану сторони, тобто фізичної або юридичної особи (наприклад, довідка про доходи, про склад сім`ї, про наявність на утриманні непрацездатних членів сім`ї, банківські документи про відсутність на рахунку коштів, довідка податкового органу про перелік розрахункових та інших рахунків тощо). Клопотання про відстрочення або розстрочення сплати судового збору, зменшення його розміру або звільнення від його сплати може бути викладене в заяві чи скарзі, які подаються до суду, або окремим документом. Особа, яка заявляє відповідне клопотання, повинна навести доводи і подати докази на підтвердження того, що її майновий стан перешкоджав (перешкоджає) сплаті нею судового збору у встановленому законодавством порядку і розмірі.

Суд не вправі вчиняти дії, про які йдеться у статті 8 Закону № 3674-VI, з власної ініціативи.

Положення статей ЦПК України та Закону України «Про судовий збір» не містять вичерпного й чітко визначеного (чіткого) переліку документів, які можна вважати такими, що підтверджують майновий стан особи. У кожному конкретному випадку суд встановлює можливість особи сплатити судовий збір на підставі поданих нею доказів щодо її майнового стану за своїм внутрішнім переконанням.

Як на підставу звільнення від сплати судового збору представником позивача подано копію довідки про доходи № 1355 3233 9232 1383, видану пенсіонеру ОСОБА_1 , в тому, що він перебуває на обліку в Личаківському об`єднаному управлінні ПФУ м. Львова в Львівській області і отримує пенсію за віком. Сума пенсії за період з 01 січня 2022 року по 31 грудня 2022 року складає 37471 (тридцять сім тисяч чотириста сімдесят одну) грн. 24 коп.

Відповідно до позовних вимог встановлено, що позивачу ОСОБА_1 необхідно сплатити 4686 грн. 60 коп. судового збору, оскільки ціна позову у вказаній позовній заяві, в якій заявлено позовну вимогу майнового характеру, становить 468660 грн. 00 коп. Враховуючи те, що 5 відсотків розміру річного доходу позивача за попередній календарний рік становить 1873 грн. 56 коп., приходжу до висновку про можливість зменшення сплати судового збору до вказаної суми.

Наведене відповідає положенням статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, згідно з якою судові процедури повинні бути справедливими для всіх учасників процесу.

Європейський суд з прав людини у своїй прецедентній практиці виходить із того, що положення пункту 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод гарантує кожному право подати до суду будь-який позов, що стосується його цивільних прав і обов`язків. Проте право на суд не є абсолютним і воно може бути піддане обмеженням, дозволеним за змістом, тому що право на доступ до суду за своєю природою потребує регулювання з боку держави. Разом з тим, такі обмеження не повинні впливати на доступ до суду чи ускладнювати цей доступ таким чином і такою мірою, щоб завдати шкоди суті цього права, та мають переслідувати законну мету.

Прецедентна практика Європейського суду з прав людини виходить з того, що реалізуючи пункт 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини та основоположних свобод, кожна держава-учасниця цієї Конвенції вправі встановлювати правила судової процедури, в тому числі й процесуальні заборони і обмеження, зміст яких не допустити судовий процес у безладний рух. У зв`язку з наведеним, залишення позову без руху з підстав, передбачених законом (невідповідність позовної заяви вимогам щодо її змісту, несплата судового збору тощо) не є порушенням права на справедливий судовий захист. Разом з тим, Європейський суд зазначає, що не повинно бути занадто формального ставлення до передбачених законом вимог, так як доступ до правосуддя повинен бути не лише фактичним, але і реальним.

Європейський суд з прав людини неодноразово вказував, що положення пункту 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод щодо зобов`язання забезпечити ефективне право доступу до суду не означає надання права на безкоштовні провадження у цивільних справах.

У той же час, гарантією реалізації права на судовий захист в аспекті доступу до правосуддя є встановлення законом помірного судового збору для осіб, які звертаються до суду.

При вирішенні питання щодо сплати судового збору майновий стан сторони має визначатися судом у світлі конкретних обставин певної справи, включаючи спроможність заявника сплатити судовий збір та стадію, на якій перебуває розгляд справи на певний момент. Якщо залежно від рівня майнового стану сторона позбавлена можливості сплатити судовий збір, то такі обставини є підставою на відстрочення та розстрочення сплати судового збору, зменшення його розміру або звільнення сторони від сплати судового збору.

В рішенні Європейського суду з прав людини від 19 червня 2001 року у справі «Креуз проти Польщі» зазначено, що вимога сплати зборів цивільними судами у зв`язку з поданням позовів, які вони мають розглянути, не може вважатися обмеженням права доступу до суду.

Вищевикладене узгоджується з правовою позицією, викладеною в постанові Верховного Суду від 17 травня 2018 року у справі № 904/9117/17.

Таким чином, клопотання про звільнення ОСОБА_1 від сплати судового збору за подання вказаної позовної заяви підлягає до часткового задоволення шляхом зменшення розміру судового збору, що підлягає до сплати із 4686 грн. 60 коп. до 1873 грн. 56 коп., що становить 5 відсотків розміру річного доходу позивача за попередній календарний рік.

Від так, приходжу до переконання, що позовна заява подана без додержання вимог, викладених у ст. 177 ЦПК України.

Відповідно до частини 4 статті 177 ЦПК України до позовної заяви додаються документи, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, що підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Частиною 2 статті 4 Закону України «Про судовий збір» передбачено, що за подання до суду позовної заяви майнового характеру фізичною особою належить сплатити судовий збір у розмірі 1 відсотку ціни позову, але не менше 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб та не більше 5 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Статтею 7 Закону України "Про Державний бюджет України на 2023 рік" установлено у 2023 році прожитковий мінімум на одну працездатну особу з 1 січня - 2684 гривень.

Судовий збір слід перерахувати на наступний рахунок: отримувач коштів ГУК Львiв/Жовківська тг /22030101, код отримувача (код за ЄДРПОУ) 38008294, банк отримувача Казначейство України (ел. адм. подат.), код банку отримувача (МФО) 899998, рахунок отримувача UA0013871, код класифікації доходів бюджету 22030101 .

Позивачу необхідно надати документ, що підтверджує сплату судового збору у розмірі 1873 грн. 56 коп.

Відповідно до ч. 1 ст. 185 ЦПК України, суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175 і 177 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

Відповідно до ч. 2 ст. 185 ЦПК України, в ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху. Якщо ухвала про залишення позовної заяви без руху постановляється з підстави несплати судового збору у встановленому законом розмірі, суд в такій ухвалі повинен зазначити точну суму судового збору, яку необхідно сплатити (доплатити).

Враховуючи вищенаведене, приходжу до переконання, що позовну заяву слід залишити без руху та надати представнику позивача строк для усунення недоліків, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення копії цієї ухвали.

На підставі викладеного, керуючись статтями 136, 175, 177, 185 ЦПК України, статтею 4, 8 Закону України "Про судовий збір", суддя -

постановив:

Клопотання представника позивача ОСОБА_1 адвоката Фис Уляни Михайлівни про звільнення ОСОБА_1 від сплати судового збору за подання вказаної позовної заяви задовольнити частково шляхом зменшення суми судового збору, що підлягає до сплати позивачем до 1873 (однієї тисячі восьмисот семидесяти трьох) грн. 56 коп.

Позовну заяву ОСОБА_1 , в інтересах якого діє представник адвокат Фис Уляна Михайлівна, до відповідача ОСОБА_2 про визнання права власності на будинковолодіння в порядку спадкування за законом після смерті ОСОБА_3 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_2 , залишити без руху.

Надати представнику позивача строк для усунення недоліків, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення копії ухвали про часткове задоволення клопотання про звільнення від сплати судового збору та залишення позовної заяви без руху, та роз`яснити, що в разі невиконання вимог судді про усунення недоліків в наданий строк, відповідно до вимог статті 185 ЦПК України, позовна заява буде вважатись неподаною та повернута позивачу зі всіма доданими до неї документами.

Копію ухвали направити представнику позивача для виконання.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя Ясиновський Р. Б.