справа № 756/2880/18 головуючий у суді І інстанції Яценко Н.О.
провадження № 22-ц/824/7185/2023 суддя-доповідач у суді ІІ інстанції Фінагеєв В.О.
П О С Т А Н О В А

Іменем України

14 червня 2023 року м. Київ

Київський апеляційний суд

у складі колегії суддів судової палати з розгляду цивільних справ:

Головуючого судді Фінагеєва В.О.,

суддів Кашперської Т.Ц., Яворського М.А.,

за участю секретаря Мороз Н.В.,

розглянувши в судовому засіданні цивільну справу за апеляційними скаргами приватного нотаріуса Київського міського нотаріального округу Юр-Капіноса Андрія Євгеновича, поданою представником ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , поданою представником ОСОБА_3 , на ухвалу Оболонського районного суду міста Києва від 09 лютого 2023 року про призначення експертизи у справі за позовом ОСОБА_4 до ОСОБА_2 , треті особи: приватний нотаріус Київського міського нотаріального округу Юр-Капінос Андрій Євгенович, Головне управління юстиції у м. Києві в особі Першої київської державної нотаріальної контори, про визнання заповіту недійсним, -

В С Т А Н О В И В:

У березні 2018 року ОСОБА_4 звернулася до суду з позовом та просила визнати недійсним заповіт ОСОБА_5 від 28 вересня 2006 року, посвідчений приватним нотаріусом Київського міського нотаріального округу Юр-Капіносом А.Є. (зареєстровано в реєстрі за №4183).

Позовні вимоги обґрунтовані тим, що ІНФОРМАЦІЯ_1 помер чоловік позивача - ОСОБА_5 . 26 липня 2017 року за заявою позивача першою Київською державною нотаріальною конторою було відкрито спадкову справу № 838/2017 до майна померлого. Відповідно до інформаційної довідки зі Спадкового реєстру від 26 липня 2017 року, наданої першою Київською державною нотаріальною конторою, позивачу стало відомо, що ІНФОРМАЦІЯ_2 померлим було складено заповіт, який засвідчено приватним нотаріусом КМНО Юр-Капіносом А.Є. (зареєстровано в реєстрі за № 4183). Згідно зі змістом заповіту ОСОБА_5 заповів належний йому на праві приватної власності гаражний бокс № НОМЕР_1 , що знаходиться в ГБК «Полярний» в місті Києві та належні йому на праві приватної власності прості іменні акції АТЗТ «УкрНДІРА» ОСОБА_6 , а у разі її смерті - ОСОБА_2 . 26 вересня 2017 року ОСОБА_2 було подано заяву про прийняття спадщини. Позивач вважає, що даний заповіт не відповідає чинному законодавству і має бути визнаний недійсним на підставі того, що заповіт не був підписаний ОСОБА_5 і тому не виражає його волю.

У судовому засіданні суду першої інстанції від 14 грудня 2018 року позивач заявила клопотання про призначення по справі судової почеркознавчої та технічної експертиз.

Ухвалою Оболонського районного суду міста Києва від 14 грудня 2018 року клопотання ОСОБА_4 про призначення по справі почеркознавчої та технічної експертиз задоволено.

У судовому засіданні суду першої інстанції від 19 липня 2019 року ОСОБА_4 у зв`язку з відсутністю у неї достатньої кількості грошових коштів для забезпечення проведення обох експертиз просила скасувати ухвалу від 14 грудня 2018 року про призначення судової почеркознавчої та технічної експертизи. Окрім того, представник просив призначити по справі судову технічну експертизу. В зазначеному судовому засіданні відповідач ОСОБА_2 заявив клопотання про призначення по справі почеркознавчої експертизи.

Ухвалою Оболонського районного суду міста Києва від 19 липня 2019 року задоволено клопотання ОСОБА_4 про призначення по справі технічної експертизи та клопотання ОСОБА_2 про призначення по справі почеркознавчої експертизи.

Скасовано ухвалу Оболонського районного суду міста Києва від 14 грудня 2018 року про призначення по цивільній справі почеркознавчої та технічної експертизи.

Призначено по справі комплексну технічну та почеркознавчу експертизи, якою поставлено на розгляд експерта в рамках технічної експертизи наступні питання:

- Чи мають бланк та реквізити обидвох оригінальних примірників заповіту громадянина ОСОБА_5 від 28 вересня 2006 року, посвідченого приватним нотаріусом Київського міського нотаріального округу Юр-Капіносом А.Є. (зареєстровано у реєстрі за № 4183) ознаки підробки та монтажу?;

- Чи є автентичними обидва примірники оригіналу заповіту громадянина ОСОБА_5 від 28 вересня 2006 року, посвідченого приватним нотаріусом Київського міського нотаріального округу Юр-Капіносом А.Є. (зареєстровано у реєстрі за № 4183)?.

Поставлено на розгляд експерта в рамках почеркознавчої експертизи наступні питання:

- Чи виконано рукописний текст « ОСОБА_5 » у Заповіті складеному 28 вересня 2006 року та посвідченому Юр-Капіносом А.Є., приватним нотаріусом Київського міського нотаріального округу, особисто ОСОБА_5 чи іншою особою?

- Чи виконано підпис від імені ОСОБА_5 у Заповіті складеному 28 вересня 2006 року та посвідченому Юр-Капіносом А.Є., приватним нотаріусом Київського міського нотаріального округу, особисто ОСОБА_5 чи іншою особою?.

Проведення експертизи доручено експертам Київського науково-дослідного інституту судових експертиз.

У жовтні 2022 року третя особа приватний нотаріус Київського міського нотаріального округу Юр-Капінос А.Є. заявив клопотання про проведення повторної почеркознавчої експертизи.

09 лютого 2023 року в судовому засіданні судом першої інстанції поставлено на обговорення питання щодо проведення судової технічної експертизи, щодо проведення повторної почеркознавчої експертизи та клопотання експерта про вирізання штрихів рукописних записів та підписів у документах.

Ухвалою Оболонського районного суду міста Києва від 09 лютого 2023 року вирішено: повернути цивільну справу за позовом ОСОБА_4 до ОСОБА_2 , треті особи: приватний нотаріус Юр-Капінос Андрій Євгенович, Головне управління юстиції у м. Києві в особі Першої київської державної нотаріальної контори, про визнання заповіту недійсним в частині проведення судової технічної експертизи, відповідно до поставлених питань ухвалою Оболонського районного суду м. Києва від 19 липня 2019 року та ухвалою Оболонського районного суду м. Києва від 14 липня 2021 року;

- вилучити оригінали документів, які містяться в матеріалах цивільної справи №756/2880/18 та перераховані в ухвалі суду від 14 липня 2021 року для подальшого проведення судової технічної експертизи.

- надати дозвіл на вирізання штрихів рукописних записів та підписів у всіх наданих (досліджуваних та порівняльних) документах, які перераховані в ухвалі суду від 14 липня 2021 року.

- у задоволенні клопотання представника приватного нотаріуса Юр-Капіноса Андрія Євгеновича - Братищенка Юрія Олександровича про проведення повторної судової почеркознавчої експертизи - відмовити.

- проведення експертизи доручити експертам Київського науково-дослідного інституту судових експертиз.

В апеляційній скарзі приватний нотаріус Юр-Капінос А.Є. просить скасувати ухвалу суду першої інстанції в частині надання дозволу на вирізання штрихів рукописних записів та підписів у всіх наданих (досліджуваних та порівняльних) документах, які перераховані в ухвалі від 14 липня 2021 року через неповне з`ясування обставин, що мають значення для справи та порушення норм процесуального права.

В обґрунтування доводів апеляційної скарги третя особа зазначає, що суд першої інстанції у порушення вимог ч. 2 ст. 113 ЦПК України не дав оцінку фактам, викладеним у клопотанні про призначення повторної судової почеркознавчої експертизи, які вказують на очевидну необґрунтованість висновку експертів та його невідповідність вимогам чинного законодавства про судову експертизу. Вказує, що висновок експертів КНДІСЕ від 22 липня 2022 року № 25923/25924/21-32 є необґрунтованим в частині встановлення факту технічної підробки рукописних записів та підписів шляхом перерисовки на просвіт. Обґрунтування факту технічної підробки підписів та рукописних записів міститься в двох реченнях. Експерти жодним чином не обґрунтували, чому значна схожість двох підписів може бути лише наслідком їх технічної підробки шляхом перерисовки на просвіт та чому така схожість не може бути наслідком значної підписної практики і сформованого внаслідок цього стійкого письмового стереотипу особи. Експерти не аналізували та не досліджували аналогічним чином (шляхом суміщення між собою) підписи, надані у якості порівняльних зразків, обмежившись лише суміщенням підписів та рукописних записів у двох примірниках заповіту. Таким чином, експертиза є необґрунтованою, однобічною і неповною. Експерти, встановивши у двох реченнях факт технічної підробки підписів і рукописних записів експерти у подальшому на 6-ти аркушах висновку (з 11 по 17) проводили почеркознавче дослідження, порівнюючи технічно підроблені підписи і рукописні записи на заповітах із порівняльними зразками на документах, щоб дати висновок на питання чи технічно підроблені підписи і записи перерисовані ОСОБА_5 чи іншою особою? Таке почеркознавче дослідження є явно помилковим, оскільки відповідь на поставлене перед дослідженням питанням мітиться у самому питанні, адже підроблений підпис очевидно могла зробити лише інша особа. Оскільки є всі підстави для проведення повторної експертизи, направлення матеріалів цивільної справи для проведення судової технічної експертизи документів є передчасним. Під час такої експертизи можуть бути знищені досліджувані зразки - оригінали підписів і рукописних записів на заповітах, що унеможливіть проведення повторної судової почеркознавчої експертизи. Крім того, судова технічна експертиза нотаріального бланку на предмет його підробки та монтажу не потребує пошкодження чи знищення штрихів рукописних записів (прізвище, ім`я, по-батькові заповідача та його підпис). Наданий судом дозвіл на вирізання штрихів рукописних записів та підписів у заповітах та всіх документах (досліджуваних та порівняльних) є передчасним, а вирізання штрихів призведе до знищення оригіналів підписів та рукописних записів і зробить неможливим проведення за клопотанням третьої особи повторної почеркознавчої експертизи при перегляді у апеляційному порядку рішення суду першої інстанції по суті справи. При цьому, у випадку знищення оригіналів підписів та рукописних записів у заповітах під час проведення судової технічної експертизи, третя особа на стороні відповідача - приватний нотаріус Юр-Капінос А.Є. буде фактично позбавлений права на повний і всебічний перегляд рішення суду першої інстанції у апеляційному порядку. Тому, оскаржувана ухвала підлягає скасуванню у цій частині.

В апеляційній скарзі ОСОБА_2 просить скасувати ухвалу суду першої інстанції в частині надання дозволу на вирізання штрихів рукописних записів та підписів у всіх наданих (досліджуваних та порівняльних) документах, які перераховані в ухвалі від 14 липня 2021 року через неповне з`ясування обставин, що мають значення для справи та порушення норм процесуального права.

В обґрунтування доводів апеляційної скарги відповідач вказує про те, суд першої інстанції відмовив у задоволенні клопотання про проведення повторної почеркознавчої експертизи з підстав того, що на той час не була виконана ухвала суду першої інстанції від 19 липня 2019 року в частині проведення судової технічної експертизи. Разом з тим, проведення повторної почеркознавчої експертизи не перешкоджає подальшому виконанню зазначеної ухвали, однак, після проведення технічної експертизи, через можливе знищення досліджуваних зразків, провести повторну почеркознавчу експертизу вже буде неможливо. Крім того, саме через наявність у матеріалах справи висновків експертів, які суперечать одне одному, суд першої інстанції в порушення норм чинного законодавства відмовив у задоволенні клопотання третьої особи та передчасно направив справу для проведення технічної експертизи.

У відзивах на апеляційні скарги ОСОБА_4 зазначає, що ухвала суду першої інстанції є цілком законним та обґрунтованим судовим рішенням, ухваленим з метою належного з`ясування всіх обставин справи в тому числі обставин, які можуть бути з`ясовані в процесі експертного дослідження, та фактичних даних, які встановлюються на основі спеціальних знань і дослідження матеріалів справи. Позивач заперечує проти заявлених апеляційних вимог та вказує про те, що апеляційні скарги є необґрунтованими, безпідставними та такими, що не підлягають задоволенню.

Перевіривши законність і обґрунтованість ухвали суду першої інстанції в межах доводів апеляційних скарг та вимог, заявлених у суді першої інстанції, апеляційний суд вважає за необхідне апеляційні скарги задовольнити, виходячи з наступного.

Ухвала Оболонського районного суду міста Києва від 09 лютого 2023 року оскаржується в частині надання дозволу на вирізання штрихів рукописних записів та підписів у всіх наданих (досліджуваних та порівняльних) документах, які перераховані в ухвалі від 14 липня 2021 року. В іншій частині ухвала суду першої інстанції не оскаржується, а, відтак, в суді апеляційної інстанції не переглядається.

Постановляючи ухвалу в частині надання дозволу на вирізання штрихів рукописних записів, суд першої інстанції керувався п. 1 ч. 4 ст. 108 ЦПК України.

Однак, апеляційний суд не може погодитися з висновками суду першої інстанції з наступних підстав.

Відповідно до вимог ст. 103 ЦПК України суд призначає експертизу у справі за сукупності таких умов: 1) для з`ясування обставин, що мають значення для справи, необхідні спеціальні знання у сфері іншій, ніж право, без яких встановити відповідні обставини неможливо; 2) сторонами (стороною) не надані відповідні висновки експертів із цих самих питань або висновки експертів викликають сумніви щодо їх правильності. Питання, з яких має бути проведена експертиза, що призначається судом, визначаються судом. Учасники справи мають право запропонувати суду питання, роз`яснення яких, на їхню думку, потребує висновку експерта. У разі відхилення або зміни питань, запропонованих учасниками справи, суд зобов`язаний мотивувати таке відхилення або зміну.

Відповідно до ч. 1 ст. 104 ЦПК України про призначення експертизи суд постановляє ухвалу, в якій зазначає підстави проведення експертизи, питання, з яких експерт має надати суду висновок, особу (осіб), якій доручено проведення експертизи, перелік матеріалів, що надаються для дослідження, та інші дані, які мають значення для проведення експертизи.

Відповідно до ч. 1 ст. 107 ЦПК України матеріали, необхідні для проведення експертизи, експерту надає суд, якщо експертиза призначена судом, або учасник справи, якщо експертиза проводиться за його замовленням. При призначенні експертизи суд з урахуванням думки учасників справи визначає, які саме матеріали необхідні для проведення експертизи. Суд може також заслухати призначених судом експертів з цього питання. Копії матеріалів, що надаються експерту, можуть залишатися у матеріалах справи.

Відповідно до вимог п. 4.12 Інструкції про призначення та проведення судових експертиз та експертних досліджень, затвердженої наказом Міністерства юстиції № 53/5 від 8 жовтня 1998 року, при проведенні дослідження експерт повинен уживати заходів щодо збереження наданих на експертизу об`єктів, аби не допустити їх знищення або пошкодження. Якщо за характером дослідження зберегти об`єкт неможливо, а в документі про призначення експертизи (залучення експерта) відсутній дозвіл на пошкодження (знищення) цього об`єкта, то на його пошкодження чи знищення має бути отримана письмова згода органу, який призначив експертизу.

Відповідно до ч. 3, 4 ст. 108 ЦПК України експерт повинен забезпечити збереження об`єкта експертизи. Якщо експертне дослідження пов`язане з повним або частковим знищенням об`єкта експертизи або зміною його властивостей: 1) призначений судом експерт має одержати на його проведення відповідний дозвіл суду, який оформляється ухвалою; 2) залучений учасником справи експерт має повідомити відповідного учасника справи про наслідки проведення експертного дослідження, передбачені цим Кодексом, та одержати письмовий дозвіл на його проведення.

Відповідно до вимог ст. 76 ЦПК України доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. Ці дані встановлюються, зокрема, висновками експертів.

Як вбачається з матеріалів справи, спірним у зазначеній справі є питання складення 28 вересня 2006 року ОСОБА_5 заповіту, який засвідчено приватним нотаріусом КМНО Юр-Капіносом А.Є. (зареєстровано в реєстрі за № 4183), а саме належність наявного у заповіті підпису саме йому.

Як вбачається з матеріалів справи, в квітні 2019 року на адресу суду першої інстанції надійшло клопотання судового експерта Ковальчук Л.І. щодо надання необхідних матеріалів та погодження умов для проведення судово-технічної експертизи. В зазначеному клопотання експерт зокрема просив: надати дозвіл суду на вирізання штрихів рукописних записів та підписів у всіх наданих (досліджуваних та порівняльних) документах. При цьому, експертом роз`яснено, що вирізані фрагменти штрихів будуть необоротно втрачені під час проведення дослідження.

Зазначене клопотання було поставлено судом на розгляд під час вирішення питання щодо повернення матеріалів справи до експертної установи в частині проведення судової технічної експертизи.

Щодо задоволення зазначеного клопотання позивач ОСОБА_4 не заперечувала. При цьому, відповідач та третя особа заперечували щодо зазначеного клопотання та вказували про те, що під час проведення технічної експертизи можливе знищення доказів, що в подальшому унеможливить проведення повторної почеркознавчої експертизи.

Керуючись п. 1 ч. 4 ст. 108 ЦПК України, суд першої інстанції вважав за доцільне надати дозвіл на вирізання штрихів рукописних записів та підписів у всіх наданих (досліджуваних та порівняльних) документах, які перераховані в ухвалі суду від 14 липня 2021 року.

При цьому, проаналізувавши клопотання Київського науково-дослідного інституту судових експертиз про надання дозволу на здійснення останнім експертного дослідження, пов`язаного зі знищенням поданих документів в межах судової технічної експертизи, а також враховуючи позицію, висловлену учасниками процесу в судовому засіданні, суд апеляційної інстанції вважає, що надання судом такого дозволу є помилковим. Методи, про які зазначено в клопотанні (вирізання штрихів рукописних записів та підписів у досліджуваному та порівняльних документах), призведуть до пошкодження, у тому числі об`єкта дослідження - заповіту від 28 вересня 2006 року складеного ОСОБА_5 , який засвідчено приватним нотаріусом КМНО Юр-Капіносом А.Є. (зареєстровано в реєстрі за № 4183), після чого останній буде втрачено як доказ. Наведене, в свою чергу, фактично виключає проведення будь-яких додаткових досліджень, що стосуються предмету спору.

Відповідно до вимог ч. 5 ст. 12 ЦПК України суд, зберігаючи об`єктивність і неупередженість, сприяє учасникам судового процесу в реалізації ними прав, передбачених цим Кодексом.

Згідно з вимогами ч. 3 ст. 12 ЦПК України кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом.

Призначаючи технічну експертизу та надаючи дозвіл на вирізання штрихів рукописних записів та підписів у всіх наданих (досліджуваних та порівняльних) документах, які перераховані в ухвалі суду від 14 липня 2021 року суд першої інстанції не звернув увагу на зазначені норми закону та проігнорував той факт, що питання, які поставлені на вирішення технічної експертизи не спрямовані на здобуття доказів на підтвердження обставин, з якими позивач пов`язує свої вимоги.

Як було зазначено вище, позивач свій позов обґрунтовує тим, що оспорюваний заповіт не був підписаний ОСОБА_5 .

За таких обставин, призначення експертизи для вирішення питань, що не стосуються обставин підписання чи не підписання заповіту певною особою, тобто, предмету доказування, є безпідставним, а, відтак, і знищення основного доказу у справі, яким є заповіт, також є протиправним, оскільки позбавляє відповідача можливості реалізувати надані йому права, визначені ч. 3 ст. 12 ЦПК України, а саме довести обставини, які мають значення для справи і на які він посилається, як на підставу своїх заперечень.

Ухвалюючи оскаржувану постанову, суд першої інстанції не звернув увагу на вищезазначене, у зв`язку з цим постановив ухвалу з порушенням норм процесуального права, що у відповідності до ст. 379 ЦПК України є підставою для її скасування та направлення справи до суду першої інстанції для продовження розгляду.

На підставі викладеного та керуючись статтями 374, 379, 381, 382-384 ЦПК України, апеляційний суд, -

П О С Т А Н О В И В:

Апеляційні скарги приватного нотаріуса Київського міського нотаріального округу Юр-Капіноса Андрія Євгеновича, подану представником ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , подану представником ОСОБА_3 , задовольнити.

Ухвалу Оболонського районного суду міста Києва від 09 лютого 2023 року в частині надання дозволу на вирізання штрихів рукописних записів та підписів у всіх наданих (досліджуваних та порівняльних) документах, які перераховані в ухвалі від 14 липня 2021 року скасувати та направити справу для продовження розгляду до суду першої інстанції.

Постанова набирає законної сили з дня її прийняття та може бути оскаржена в касаційному порядку до Верховного Суду протягом тридцяти днів.

Повне судове рішення складено 16 червня 2023 року.

Головуючий Фінагеєв В.О.

Судді Кашперська Т.Ц.

Яворський М.А.