Справа № 754/173/22
У Х В А Л А

Іменем України

27 червня 2023 року Деснянський районний суд міста Києва

у складі головуючого судді Гринчак О.І.

за участю секретаря судових засідань Чехун Ю.В.,

представника позивача - ОСОБА_2,

представника ТОВ «ФК «Гефест» - Остащенко О.М.,

розглядаючи у судовому засіданні справу за позовною заявою ОСОБА_1 до Товариства з обмеженою відповідальністю «Фінансова компанія «Гефест», Товариства з обмеженою відповідальністю «Далстон Реал» та приватного нотаріуса Київського міського нотаріального округу Тверської Інесси Володимирівни про скасування рішень про державну реєстрацію прав та їх обтяжень та визнання договору купівлі-продажу недійсним,

ВСТАНОВИВ:

У грудні 2021 року ОСОБА_1 направив до суду позовну заяву до Товариства з обмеженою відповідальністю «Фінансова компанія «Гефест», Товариства з обмеженою відповідальністю «Далстон Реал» та приватного нотаріуса Київського міського нотаріального округу Тверської Інесси Володимирівни про скасування рішень про державну реєстрацію прав та їх обтяжень та визнання договору купівлі-продажу недійсним, в якій просить:

- скасувати рішення про державну реєстрацію права власності Товариства з обмеженою відповідальністю «Фінансова компанія «ГЕФЕСТ» на квартиру АДРЕСА_1 з припиненням права власності Товариства з обмеженою відповідальністю «Фінансова компанія «ГЕФЕСТ» на квартиру АДРЕСА_1 ;

- визнати недійсним договір купівлі-продажу квартири АДРЕСА_1 , що укладений 3 грудня 2021 року між Товариством обмеженою відповідальністю «Фінансова компанія «ГЕФЕСТ» та Товариством з обмеженою відповідальністю «ДАЛСТОН РЕАЛ» і посвідчений приватним нотаріусом Київського міського нотаріального округу Тверською Інессою Володимирівною 3 грудня 2021 року під номером 607;

- скасувати рішення про державну реєстрацію прав та їх обтяжень (з відкриттям розділу), індексний номер: 62029396 від 03.12.2021, прийняте приватним нотаріусом Київського міського нотаріального округу Тверською Інессою Володимирівною, номер запису про право власності 45433651, з припиненням права власності Товариства з обмеженою відповідальністю «ДАЛСТОН РЕАЛ» на квартиру АДРЕСА_1 .

Ухвалою Деснянського районного суду міста Києва від 13 січня 2022 року прийнято до розгляду позовну заяву та відкрито провадження у справі; розгляд справи постановлено проводити за правилами загального позовного провадження.

Ухвалою Деснянського районного суду міста Києва від 02 березня 2023 року закрито підготовче провадження у справі та призначено справу до судового розгляду по суті.

27 квітня 2023 від представника позивача надійшло клопотання, в якому він просить повернутись до стадії підготовчого провадження при розгляді цивільної справи 754/173/22 за позовом ОСОБА_1 до ТОВ «ФК «Гефест», ТОВ «Далстон Реал», приватного нотаріуса КМНО Тверської Інесси Володимирівни про скасування рішення про державну реєстрацію прав та їх обтяжень та визнання договору купівлі-продажу недійсним.

Клопотання обґрунтоване тим, що 02.11.2022 відбулось перше засідання, на якому був присутній представник позивача та представник відповідача ТОВ «ФК «Гефест». Згідно з протоколом судового засідання розгляд справи відкладено на 22.12.2022 у зв`язку з відсутністю доказів належного сповіщення інших учасників справи про час та місце розгляду справи. Призначене на 22.12.2022 засідання було відкладене на 02.03.2023 за клопотанням позивача у зв`язку з неможливістю явки позивача та його представника. 28.02.2023 позивачем було подано клопотання про відкладення розгляду справи у зв`язку з неможливістю зв`язатись з адвокатом. Тобто у позивача була відсутня впевненість про участь представника у засіданні. Ухвалою від 02.03.2023 № 754/173/22 у справі закрито підготовче провадження, призначено справу до судового розгляду по суті. Представник позивача зазначає, що з лютого 2023 року адвокат Луценко В.П. не мав можливості надавати правову допомогу у зв`язку з сімейними обставинами, а позивач не є спеціалістом в галузі права та не має можливості самостійно захищати свої права і в повній мірі користуватись процесуальними правами, наданими сторонам ЦПК України. Дані обставини призвели до того, що позивачем не були заявлені клопотання, які заявляються на стадії підготовчого засідання. Однією з позовних вимог є визнання договору купівлі-продажу недійсним з підстав недотримання Іпотекодержателем приписів ст. 35-38 Закону України «Про іпотеку», в тому числі щодо підтвердження та надсилання боржнику вимоги, передбаченої ст. 35 Закону України «Про іпотеку». Для з`ясування всіх обставин у справі та підтвердження або спростування обставин, на які посилається позивач, необхідно вивчити матеріали щодо дотримання нотаріусом вимог законодавства при укладанні оскаржуваного Договору купівлі-продажу та подальшої реєстрації предмета іпотеки за новим власником. Дані матеріали можливо отримати шляхом витребування від нотаріуса належним чином засвідчених документів, на підставі яких укладався Договір купівлі-продажу та проводилась державна реєстрація предмета іпотеки за новим власником. У разі витребування вказаних матеріалів та їх аналіз, позивачем можуть бути змінені підстави позову, заявлене клопотання про проведення почеркознавчої експертизи, також інші дії, передбачені ЦПК України на стадії підготовчого засідання, виходячи з аналізу документів, які були відсутні у позивача під час подачі позовної заяви.

У судовому засіданні представник позивача підтримав заявлене клопотання, а представник відповідача-1 просив відмовити у задоволенні клопотання.

Відповідно до частини третьої статті 49 ЦПК України до закінчення підготовчого засідання позивач має право змінити предмет або підстави позову шляхом подання письмової заяви. У справі, що розглядається за правилами спрощеного позовного провадження, зміна предмета або підстав позову допускається не пізніше ніж за п`ять днів до початку першого судового засідання у справі.

Зміна предмету позову можлива, зокрема у такі способи: 1) заміна одних позовних вимог іншими; 2) доповнення позовних вимог новими; 3) вилучення деяких із позовних вимог; 4) пред`явлення цих вимог іншому відповідачу в межах спірних правовідносин (аналогічний висновок зроблений в постанові Верховного Суду у складі колегії суддів Касаційного господарського суду від 22 липня 2021 року у справі № 910/18389/20).

Згідно з частиною першою статті 189 ЦПК України завданнями підготовчого провадження є: 1) остаточне визначення предмета спору та характеру спірних правовідносин, позовних вимог та складу учасників судового процесу; 2) з`ясування заперечень проти позовних вимог; 3) визначення обставин справи, які підлягають встановленню, та зібрання відповідних доказів; 4) вирішення відводів; 5) визначення порядку розгляду справи; 6) вчинення інших дій з метою забезпечення правильного, своєчасного і безперешкодного розгляду справи по суті.

Відповідно до частини другої статті 189 ЦПК України підготовче провадження починається відкриттям провадження у справі і закінчується закриттям підготовчого засідання.

Цивільним процесуальним кодексом України не врегульовано питання щодо повернення суду першої інстанції до стадії підготовчого провадження після його закриття.

Відповідно до частини четвертої статті 263 ЦПК України при виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин суд враховує висновки щодо застосування відповідних норм права, викладені в постановах Верховного Суду.

У постанові Верховного Суду у складі колегії суддів Касаційного господарського суду від 16 грудня 2021 року у справі № 910/7103/21 зроблено висновок, що суди першої інстанції за наявності певних обставин можуть прийняти рішення про повернення до стадії підготовчого провадження після його закриття для вчинення тих чи інших процесуальних дій, які можуть бути реалізовані лише на стадії підготовчого провадження. Разом з тим такі обставини мають бути вагомими, оскільки можливість повернення до стадії підготовчого провадження з будь-яких підстав нівелює саме значення стадій господарського процесу: як підготовчого провадження, так і стадії розгляду справи по суті.

У постанові Верховного Суду у складі колегії суддів Третьої судової палати Касаційного цивільного суду від 12 січня 2022 року у справі № 234/11607/20 (провадження № 61-15126св21) зроблено висновок, що при застосуванні процесуальних норм належить уникати як надмірного формалізму, так і надмірної гнучкості, які можуть призвести до скасування процесуальних вимог, встановлених законом. Надмірний формалізм у трактуванні процесуального законодавства визнається неправомірним обмеженням права на доступ до суду як елемента права на справедливий суд згідно зі статтею 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод.

Аналогічні правові позиції викладені і в постанові Верховного Суду від 05 жовтня 2022 року у справі № 204/6085/20.

З огляду на те, що підготовче засідання було закрито за відсутності учасників справи, а позивач просив відкласти розгляд, оскільки його адвокат не виходив на зв`язок, враховуючи, що наведені у клопотанні обставини є вагомими, суд приходить до висновку про наявність підстав для задоволення клопотання про повернення до стадії підготовчого провадження.

Керуючись статтями 189, 206, 261, 263, 353 ЦПК України, суд,

УХВАЛИВ:

Повернутися до стадії підготовчого провадження у справі № 754/173/22 за позовною заявою ОСОБА_1 до Товариства з обмеженою відповідальністю «Фінансова компанія «Гефест», Товариства з обмеженою відповідальністю «Далстон Реал» та приватного нотаріуса Київського міського нотаріального округу Тверської Інесси Володимирівни про скасування рішень про державну реєстрацію прав та їх обтяжень та визнання договору купівлі-продажу недійсним.

Ухвала набирає законної сили з моменту її проголошення суддею та оскарженню не підлягає.

Суддя Деснянського районного

суду міста Києва Оксана ГРИНЧАК