Білоцерківський міськрайонний суд Київської області
Справа № 357/5475/22
Провадження № 2-во/357/45/23
У Х В А Л А

іменем України

"06" квітня 2023 р. Білоцерківський міськрайонний суд Київської області в складі:

головуючого судді - Орєхова О. І. ,

за участю секретаря Сокур О.В.

розглянувши в залі суду № 2 в м. Біла Церква без учасників справи заяву позивача ОСОБА_1 про виправлення описки в рішенні суду по цивільній справі № 357/5475/22 , -

В С Т А Н О В И В:

В березні 2023 року позивач ОСОБА_1 звернувся до Білоцерківського міськрайонного суду Київської області з заявою про виправлення описки в рішенні суду від 19 вересня 2022 року у справі № 357/5475/22 за позовом ОСОБА_1 до Білоцерківського міського відділу державної виконавчої служби Центрального міжрегіонального управління юстиції (м. Київ), треті особи: ОСОБА_2 , ОСОБА_3 про звільнення майна з під арешту.

В обґрунтування поданої заяви зазначив наступне.

При ознайомленні з текстом судового рішення ним виявлено, що в ньому допущені описки, а саме неправильно зазначено відповідача Білоцерківський міський відділ державної виконавчої служби Центрального міжрегіонального управління юстиції (м. Київ). Правильно повинно бути Білоцерківський районний відділ державної виконавчої служби Центрального міжрегіонального управління юстиції (м. Київ). Також третьою особою вказана « ОСОБА_3 », а правильно повинно бути « ОСОБА_3 ». Зазначені описки унеможливлють виконання судового рішення.

Просив виправити відповідача на Білоцерківський районний відділ державної виконавчої служби Центрального міжрегіонального управління юстиції (м. Київ) та третю особу зазначити як « ОСОБА_3 ».

Згідно ч. 2 ст. 14 ЦПК України, подана заява була зареєстрована в Єдиній автоматизованій системі документообігу Білоцерківського міськрайонного суду.

Протоколом передачі судової справи раніше визначеному складу суду від 31 березня 2023 року головуючим суддею по справі було визначено суддю Орєхова О.І.

Заява разом з матеріалами цивільної справи № 357/5475/22 провадження № 2/357/2304/22, згідно контрольного журналу судових справ і матеріалів переданих для розгляду суду, отримана суддею для розгляду 03 квітня 2023 року.

Відповідно до ч. 1 ст. 269 ЦПК України суд може з власної ініціативи або за заявою учасників справи виправити допущенні в рішенні чи ухвалі описки чи арифметичні помилки.

За змістом ч. 2 ст. 269 ЦПК України питання про внесення виправлень вирішується без повідомлення учасників справи, про що постановляється ухвала. За ініціативою суду питання про внесення виправлень вирішується в судовому засіданні за участю учасників справи, проте їхня неявка не перешкоджає розгляду питання про внесення виправлень.

З аналізу вищевказаних положень процесуального закону вбачається, що призначення судового засідання для вирішення питання про виправлення описки є ініціативою суду.

За таких обставин, суд вважає можливим вирішити питання про виправлення описки поза межами судового засідання та без повідомлення учасників справи, оскільки допущена описки не впливає на суть постановленого рішення та для її виправлення не встановлено необхідності заслуховування доводів учасників справи.

Згідно ч. 2 ст. 247 ЦПК України фіксування судового засідання технічним засобом здійснює секретар судового засідання. У разі неявки в судове засідання всіх учасників справи чи в разі якщо відповідно до положень цього Кодексу розгляд справи здійснюється судом за відсутності учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.

Оскільки вирішення питання про виправлення описки вирішувалося без повідомлення учасників справи, то у відповідності до вимог статті 247 ЦПК України фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснювалось.

Оглянувши матеріали справи № 357/5475/22, вивчивши заяву, суд дійшов висновку, що заява про виправлення описки в судовому рішенні підлягає задоволенню частково з наступних підстав.

Встановлено, що в провадженні Білоцерківського міськрайонного суду Київської області перебувала цивільна справа 357/5475/22 за позовом ОСОБА_1 до Білоцерківського міського відділу державної виконавчої служби Центрального міжрегіонального управління юстиції (м. Київ), треті особи: ОСОБА_2 , ОСОБА_3 про звільнення майна з під арешту.

Рішенням Білоцерківського міськрайонного суду Київської області від 19 вересня 2022 року позовні вимоги ОСОБА_1 до Білоцерківського міського відділу державної виконавчої служби Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції ( м. Київ ), треті особи: ОСОБА_2 , ОСОБА_3 про звільнення майна з-під арешту було задоволено. Скасовано обтяження у вигляді арешту нерухомого майна за № 9862836 від 26.05.2010 року в Державному реєстрі речових прав на нерухоме майно, Реєстрі прав власності на нерухоме майно, Державному реєстрі Іпотек, Єдиному реєстрі заборон відчуження об`єктів нерухомого майна щодо суб`єкта обтяження невизначене майно, все нерухоме майно, яке належить ОСОБА_1 , накладений постановою про арешт майна боржника та оголошення заборони на його відчуження серії АК № 724405 від 25.05.2010 року, РВ ДВС Білоцерківського МРУЮ.

Рішення набрало законної сили 20 жовтня 2022 року.

Звертаючись до суду з заявою про виправлення описки в судовому рішенні, позивач ОСОБА_1 зазначив, що в рішенні суду неправильно зазначено відповідача по справі « Білоцерківський міський відділ державної виконавчої служби Центрального міжрегіонального управління юстиції (м. Київ)» замість правильного «Білоцерківський районний відділ державної виконавчої служби Центрального міжрегіонального управління юстиції (м. Київ)», а також невірно зазначено ім`я третьої особи ОСОБА_3 » замість правильного « ОСОБА_3 ».

Стаття 269 ЦПК України передбачає можливість після ухвалення судового рішення у справі усунути в ньому помилки технічного (неюридичного) характеру - описки та очевидні арифметичні помилки.

Описки - це зроблена судом механічна (мимовільна, випадкова) граматична помилка в рішенні, яка допущена під час його письмово-вербального викладу (помилка у правописі, у розділових знаках тощо). Виправленню підлягають лише ті описки, які мають істотний характер. До таких належать написання прізвищ та імен, адрес, зазначення дат та строків тощо.

Очевидною арифметичною помилкою є порушення правил арифметики при розрахунках завданої шкоди, невиплаченої зарплати тощо. Така помилка може призвести до неправильного визначення розміру задоволення позовних вимог грошового характеру.

Описки й очевидні арифметичні помилки у судових рішеннях не можна вважати процесуальними порушеннями, тому їх виправлення не потребує оскарження і перегляду судового рішення судом вищої інстанції.

Питання щодо виправлення описки чи очевидної арифметичної помилки у судовому рішенні суд вирішує з власної ініціативи або за заявою особи, яка брала участь у справі. Розгляд цього питання може бути ініційовано незалежно від того, чи набрало судове рішення законної сили.

Відповідно до п. 19 постанови Пленуму Верховного Суду України від 18.12.2009 року № 14 "Про судове рішення у цивільній справі", вирішуючи питання про виправлення описок чи арифметичних помилок, допущених у судовому рішенні (рішенні або ухвалі), суд не має права змінювати зміст судового рішення, він лише усуває такі неточності, які впливають на можливість реалізації судового рішення чи його правосудності.

Виходячи з позиції Верховного Суду України, суд може виправити лише ті описки або арифметичні помилки, яких він сам припустився.

Встановлено, що в вступній, описовій, мотивувальній та резолютивній частинах вищевказаного рішення суду, судом, при його виготовленні, дійсно, було допущено описку в зазначені ім`я третьої особи, а саме замість правильного « ОСОБА_4 » вказано неправильне « ОСОБА_4 ».

Враховуючи вищевикладене, суд вважає, що виправлення допущеної в вступній, описовій, мотивувальній та резолютивній частинах судового рішення описка не змінює рішення та не впливає на його суть іншим чином, тому її необхідно виправити.

В частині ж виправлення описки щодо зазначення назви відповідача, суд дійшов наступного висновку.

З тексту позовної заяви вбачається, що в позові позивач як відповідача вказав Білоцерківський міський відділ державної виконавчої служби Центрального міжрегіонального управління юстиції (м. Київ) (а.с. 1-2).

Крім того, дана назва відповідача зазначена представником позивача і в клопотанні про витребування доказів по справі (а.с. 30) .

Відповідно, дані відомості і були зазначені судом в рішенні суду на підставі ч.1 ст. 13 ЦПК України.

При цьому доказів, які б підтверджували помилковість зазначених відомостей в судовому рішенні позивач не надав, як під час розгляду справи, так і при поданні заяви про виправлення описки.

Ґрунтувати свої доводи на припущеннях позивача, суд, при ухваленні судового рішення, не може.

За таких обставин, заява ОСОБА_1 про виправлення описки в частині зазначення назви відповідача не підлягає задоволенню, оскільки вказана в заяві нібито наявна описка, не є опискою в судовому рішенні, в розумінні вимог ст. 269 ЦПК України.

Керуючись ст. 259-261, 269, 352-354 ЦПК України, постанова Пленуму Верховного Суду України від 18.12.2009 року № 14, суд, -

П О С Т А Н О В И В :

Заяву позивача ОСОБА_1 про виправлення описки у судовому рішенні по цивільній справі № 357/5475/22, задовольнити частково.

Виправити описку в рішенні суду від 19 вересня 2022 року по цивільній справі № 357/5475/22 провадження № 2/357/2304/22 за позовом ОСОБА_1 до Білоцерківського міського відділу державної виконавчої служби Центрального міжрегіонального управління юстиції (м. Київ), треті особи: ОСОБА_2 , ОСОБА_3 про звільнення майна з під арешту, а саме в вступній, описовій, мотивувальній та резолютивній частинах рішення замінити ім`я третьої особи з « ОСОБА_4 » на правильне « ОСОБА_4 ».

В частині інших вимог, - відмовити.

Дана ухвала є невід`ємною частиною рішення Білоцерківського міськрайонного суду Київської області від 19 вересня 2022 року.

Ухвалу суду направити учасникам справи.

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо Київського апеляційного суду протягом п`ятнадцяти днів з дня підписання ухвали. Учасник справи, якому ухвала не була вручена в день її підписання, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом пятнадцяти днів з дня вручення відповідної ухвали.

Суддя О. І. Орєхов