Справа № 308/9385/22
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

12 квітня 2023 року м. Ужгород

Ужгородський міськрайонний суд Закарпатської області у складі:

головуючого судді - Хамник М.М.,

за участю секретаря судових засідань Івашко Я.С.,

розглянувши у підготовчому засіданні цивільну справу за позовом Квартирно-експлуатаційного відділу м. Мукачево Міністерства Оборони України до ОСОБА_1 про усунення перешкод у користуванні майном та виселення без надання іншого житла,-

за участю:

представника позивача ОСОБА_2 ,

представника відповідача Бухтоярова Р.О., -

В С Т А Н О В И В:

У провадженні Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області перебуває вказана цивільна справа.

Ухвалою суду від 23.08.2022 відкрито провадження у справі, розгляд якої вирішено проводити у порядку спрощеного позовного провадження з повідомленням сторін.

Ухвалою суду від 18.11.2022 вирішено перейти до розгляду справи за позовом Квартирно-експлуатаційного відділу м. Мукачево Міністерства Оборони України до ОСОБА_1 про усунення перешкод у користуванні майном та виселення без надання іншого житла, за правилами загального позовного провадження та призначено підготовче засідання.

На електронну адресу суду надійшло клопотання представника відповідача адвоката Бухторайової О.В. про закриття провадження по справі з посиланням на вимоги п.п.2 ч.1 ст.255 ЦПК України, а саме в зв`язку з відсутністю предмета спору. Вказане клопотання мотивовано тим, що у правовідносинах ОСОБА_3 з КЕВ м. Мукачева предмет спору відсутній, оскільки КЕВ немає жодного відношення до житла відповідача, не є його власником ні балансоутримувачем, а отже, не має права на пред`явлення позову, не є і не може бути по відношенню до позивача особою, права якої порушуються, відповідно не може виселяти відповідача чи просити про усунення перешкод у користуванні майном, а отже пред`являти до неї будь які позовні вимоги, тобто ініціювати судові спори. Це та настання обставин, у зв`язку між сторонами не залишилося неврегульованих питань, підтверджується:

- рішенням Виконавчого комітету Ужгородської міської ради від 23.05.2007 р. М6183 "Про затвердження актів приймання-передачі гуртожитків по АДРЕСА_1 " підтверджується, що будівля, де проживає ОСОБА_1 передана на баланс на обслуговування КП "ЖРЕР № 4";

- рішенням Виконавчого комітету Ужгородської міської ради від 29.04.2009 року №106 "Про житловий будинок по АДРЕСА_2 » (житловий будинок визнано 32-х квартирним) (це є також доказом того, що позивач повідомив суду неправдиву інформацію щодо статусу будівлі по АДРЕСА_2 );

- рішенням Ужгородської міської ради від 28.02.2006 року № 842 "Про прийняття у комунальну власність від КЕВ м. Мукачева";

- рішенням Виконавчого комітету Ужгородської міської ради від 13.07.2007р. № 253 про надання дозволу Управлінню майном міста - реконструкції гуртожитків по АДРЕСА_1 під житлові будинки;

- рішенням Виконавчого комітету Ужгородської міської ради від 24.12.2008 року № 533 «Про затвердження актів державної приймальної комісії, реєстрацію права власності, внесення змін до рішень" про введення в експлуатацію 32-х квартирного житлового будинку, реконструйованого з гуртожитку;

- відповіддю з Міністерства оборони України від 06.10.2020 року про те, що військове майно втрачає статус військового з дня затвердження акта про його приймання-передачу;

- актом прийому-передачі військового майна від 13.10.2006 року;

- Інформацією з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно на 02.10.2020р. за критеріями пошуку МОУ: АДРЕСА_3 - МОУ власником спірного майна не є;

- Інформацією з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно на 02.10.2020р. за критеріями пошуку МОУ: АДРЕСА_4 власником будинку є Ужгородська міська рада;

- Інформацією з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно на 02.10.2020р. за критеріями пошуку МОУ: АДРЕСА_2 - власником будинку є Ужгородська міська рада;

- Інформацією з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно на 02.10.2020р. за критеріями пошуку МОУ: АДРЕСА_3 , в - власник квартири відсутній.

В підготовчому судовому засіданні представник відповідача адвокат Бухтояров Р.О. підтримав подане клопотання про закриття провадження у справі, з мотивів викладених у такому. Просив клопотання задовольнити.

Представник позивача заперечив щодо клопотання, та зазначив, що КЕВ має право стосовно вказаного майна в частині займаної відповідачкою кімнати, оскільки така була надана для потреб МОУ.

Заслухавши думку учасників процесу, розглянувши подане клопотання, суд приходить до наступного висновку.

У частині 1 статті 4 ЦПК України визначено, що кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів.

Згідно положень статті 13 даного Кодексу, суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках.

Статтею 255 ЦПК України визначені підстави закриття провадження у справі, а саме п.2 у разі якщо відсутній предмет спору.

Проте поняття «юридичного спору» має тлумачитися широко, виходячи з підходу Європейського суду з прав людини до тлумачення поняття «спір про право» (пункт 1статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод). Зокрема, Європейський суд з прав людини зазначає, що відповідно до духу Конвенції поняття «спору про право» має розглядатися не суто технічно, йому слід надавати сутнісного, а не формального значення.

Відповідно до частини першої статті 2 ЦПК України завданням цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави.

З урахуванням викладеного, відсутність предмета спору унеможливлює вирішення справи по суті незалежно від обґрунтованості позову, а відповідно і здійснення ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів осіб.

Прикладами відсутності предмета спору можуть бути дії сторін, чи настання обставин, якщо між сторонами у зв`язку з цим не залишилося неврегульованих питань або самими сторонами врегульовано спірні питання.

В даному випадку представник відповідача посилається на те, що позивач не є власником чи законним володільцем майна, про звільнення якого звернувся з позовом. Разом з тим наведені обставини не свідчить про відсутність самого предмету позову і підлягають з`ясуванню під час розгляду справи по суті та можуть мати наслідком відмову у задоволенні позову з тих підстав.

Так, у справі «Беллет проти Франції» («Bellet v. France»), Європейський Суд з прав людини зазначив, що стаття 6 параграфу 1 Конвенції містить гарантії справедливого судочинства, одним з аспектів яких є доступ до суду. Рівень доступу, наданий національним законодавством, має бути достатнім для забезпечення права особи на суд з огляду на принцип верховенства права в демократичному суспільстві.

Право на справедливий судовий розгляд також закріплено Міжнародним пактом про громадянські і політичні права та Конвенцією про захист прав людини і основоположних свобод (частина 1 статті 6). Право на справедливий судовий розгляд охоплює і право кожного на доступ до правосуддя.

З огляду на викладене, враховуючи що позивач, наполягає на існуванні спору між сторонами, на даній стадії підготовчого провадження не можливо встановити всіх обставин справи, тому у задоволенні клопотання представника відповідача слід відмовити.

Також слід роз`яснити відповідачу його право на визнання позову на будь якій стадії цивільного процесу до виходу суду в нарадчу кімнату, а позивачу право відмовитись від позову також на будь якій стадії цивільного процесу, до виходу суду в нарадчу кімнату.

Керуючись ст.ст. 222, 255 ЦПК України, суд, -

П О С Т А Н О В И В:

В задоволенні клопотання представника відповідача - адвоката Бухтоярової О.В. про закриття провадження у справі за позовом Квартирно-експлуатаційного відділу м. Мукачево Міністерства Оборони України до ОСОБА_1 про усунення перешкод у користуванні майном та виселення без надання іншого житла, - відмовити.

Ухвала може бути оскаржена в апеляційному порядку шляхом подання апеляційної скарги до Закарпатського апеляційного суду через Ужгородський міськрайонний суд протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення.

Суддя Ужгородського

міськрайонного суду

Закарпатської області М.М.Хамник