Справа № 496/1944/21
Провадження № 2/496/906/23
У Х В А Л А

31 березня 2023 року суддя Біляївського районного суду Одеської області Буран В.М., вивчивши матеріали цивільної справи за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу,-

В С Т А Н О В И В:

Позивачка звернулась до суду із уточненою позовною заявою, в якій просить розірвати шлюб між нею та відповідачем, після розірвання шлюбу залишити за нею прізвище « ОСОБА_3 » та визначити місце проживання малолітньої дитини ОСОБА_4 2018 р.н. з матір`ю, тобто з позивачем та стягнути судові витрати.

Таким чином, позивач додала до первісного позову ще одну позовну вимогу. позов містить дві позовні вимоги. Позивачка просить також звільнити її від сплати судового збору, оскільки станом на теперішній час, у зв`язку з тим, що на її утриманні та догляді перебуває малолітня дитина та військовим станом в країні вона не працює, що підтверджується витягом з сайту Пенсійного фонду України від 27 березня 2023 року. При цьому зазначає, що відповідач жодної участі у вихованні та утримані сина не бере, окрім сплати із затримкою та боргами мінімального розміру аліментів, які встановлені відповідачу рішенням Біляївського районного суду Одеської області від 21 вересня 2020 р.

Згідно статті 8 ЗУ «Про судовий збір» суд може зменшити розмір судового збору або звільнити від його сплати на підставі, зазначеній у частині першій цієї статті, а саме враховуючи майновий стан сторони, суд може своєю ухвалою за її клопотанням відстрочити або розстрочити сплату судового збору на певний строк, але не довше ніж до ухвалення судового рішення у справі за таких умов: розмір судового збору перевищує 5 відсотків розміру річного доходу позивача - фізичної особи за попередній календарний рік; батьки, які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину з інвалідністю, якщо інший з батьків ухиляється від сплати аліментів.

Дослідивши матеріали додані до уточненого позову та його зміст, суд дійшов висновку про залишення уточненого позову без руху з наступних підстав.

В порядку ст. 141 ЦПК України, суд при ухваленні рішення повинен в тому числі вирішити питання розподілу судових витрат. Згідно ч. 1, 2 ст. 133 ЦПК України, судові витрати складаються з судового збору та витрат, пов`язаних з розглядом справи. При цьому, розмір судового збору, порядок його сплати, повернення і звільнення від сплати встановлюються законом.

Згідно ч. 1 ст. 136 ЦПК України суд, враховуючи майновий стан сторони, може своєю ухвалою відстрочити або розстрочити сплату судового збору на визначений строк у порядку, передбаченому законом, але не більше як до ухвалення судового рішення у справі.

Виходячи зі змісту ст.8 Закону України «Про судовий збір», враховуючи майновий стан сторони, суд може зменшити розмір судового збору або звільнити від його сплати за умов: розмір судового збору перевищує 5 відсотків розміру річного доходу позивача - фізичної особи за попередній календарний рік; або позивачем є: військовослужбовці; батьки, які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину з інвалідністю, якщо інший з батьків ухиляється від сплати аліментів; одинокі матері (батьки), які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину з інвалідністю; члени малозабезпеченої чи багатодітної сім`ї; особа, яка діє в інтересах малолітніх чи неповнолітніх осіб та осіб, які визнані судом недієздатними чи дієздатність яких обмежена або предметом позову є захист соціальних, трудових, сімейних, житлових прав, відшкодування шкоди здоров`ю.

Згідно з Постановою Пленуму ВССУ з розгляду цивільних і кримінальних справ від 17.10.2014 р. № 10 «Про застосування судами законодавства про судові витрати у цивільних справах» клопотання про відстрочення або розстрочення сплати судового збору, зменшення його розміру або звільнення від його сплати може бути викладене в заяві чи скарзі, які подаються до суду, або окремим документом. Особа, яка заявляє відповідне клопотання, повинна навести доводи і подати докази на підтвердження того, що її майновий стан перешкоджав (перешкоджає) сплаті нею судового збору у встановленому законодавством порядку і розмірі.

Велика Палата Верховного Суду у постанові від 14 січня 2021 року по справі № 0940/2276/18, провадження № 11-336апп20, зробила висновок, що з аналізу ж статті 8 Закону України «Про судовий збір» чітко вбачається, що законодавець, застосувавши конструкцію «суд, враховуючи майновий стан сторони, може…», тим самим визначив, що питання звільнення, зменшення розміру, відстрочення чи розстрочення сплати судового збору осіб, які не зазначені в статті 5, або у справах із предметом спору, не охопленим статтею 5, є правом, а не обов`язком суду навіть за наявності однієї з умов для такого звільнення, зменшення розміру, відстрочення чи розстрочення.

Разом із тим, Верховний Суд у постанові від 30 березня 2021 року у справі № 338/158/19, провадження № 61-11548св20, зауважив, що єдиною підставою для відстрочення чи розстрочення сплати судового збору, зменшення його розміру або звільнення від його сплати фізичної особи є врахування судом її майнового стану.

За приписами ч. 3 ст. 12 ЦПК України кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом.

Отже, особа, яка заявляє відповідне клопотання, згідно зі статтею 12 ЦПК України повинна навести доводи і подати докази на підтвердження того, що її майновий стан перешкоджав (перешкоджає) сплаті нею судового збору у встановленому законодавством порядку і розмірі.

Заявляючи клопотання, позивачка, не надала суду жодного доказу на підтвердження того, що ОСОБА_2 ухиляється від сплати аліментів, хоча могла отримати у виконавчої слубі відповідну довідку.

Одним з головних критеріїв при вирішенні питання про наявність підстав для відстрочки, зменшення або звільнення від сплати судового збору є встановлення майнового стану сторони, яка заявила відповідне клопотання, які встановлюються судом на підставі доказів (наприклад, індивідуальні відомості про застраховану особу (форма ОК-5), що видається органами Пенсійного фонду України, та/або відомості з Державного реєстру фізичних осіб - платників податків про суми/джерела виплачених доходів та утриманих податків, що видається органами Державної податкової служби України, довідка про склад сім`ї, про наявність на утриманні непрацездатних членів сім`ї, банківські документи про відсутність на рахунку коштів, довідка податкового органу про перелік розрахункових та інших рахунків тощо).

Позивач надала суду скрін-шот зі своєї електронної трудової книжки, відповідно якої станом на 31.12.2019 року вона звільнення з ТОВ «Роял Хаус».

Однак, оцінюючи фінансове становище особи, яка звертається до суду з вимогою про надання відстрочки сплати судового збору, зменшення його розміру, розстрочки в його сплаті, або звільнення, національні суди повинні встановлювати наявність у такої особи реального доходу (розмір заробітної плати, стипендії, пенсії, прибутку тощо), рухомого чи нерухомого майна, цінних паперів, можливості розпорядження ними без значного погіршення фінансового становища (рішення ЄСПЛ у справі «Княт проти Польщі» («Kniat v. Poland») від 26 липня 2005 року, пункт 44; рішення ЄСПЛ у справі «Jedamski and Jedamska v. Poland» від 26 липня 2005 року, пункти 63-64).

Так, до позовної заяви не надано підтвердження того, що позивачка не має іншого рухомого чи нерухомого майна, цінних паперів, можливості розпорядження ними без значного погіршення фінансового становища, а скрін-шот із трудової книжки не є безумовним доказом відсутності коштів у позивачки.

Таким чином, з огляду на зазначене є обґрунтований сумнів, що посилання позивача на свій майновий стан не відповідають дійсності, у суду є підстави вважати, що майновий стан позивачки дозволяє їй сплатити судовий збір в повному розмірі, або його частину у разі задоволення клопотання про розстрочення чи зменшення судового збору.

Згідно ч. 4 ст. 177 ЦПК України до позовної заяви додаються документи, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, що підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Згідно пп. 2 п. 1 ч. 2 ст. 4 ЗУ «Про судовий збір» за подання фізичною особою позовної заяви немайнового характеру, справляється 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Згідно із ст. 7 Закону України «Про державний бюджет України на 2023 рік», прожитковий мінімум для працездатних осіб у 2023 року з 01 січня встановлений у розмірі 2684 грн., таким чином за позовну заяву немайнового характеру подану фізичною особою, сплачується судовий збір у розмірі 1073,60 грн.

Судовий збір сплачується за позовну вимогу немайнового характеру у відповідності вимог закону за наступними реквізитами та надається суду квитанція:

Отримувач коштів ГУК в Од.обл./отг м.Біляївка/22030101

Код отримувача (код за ЄДРПОУ) 37607526

Банк отримувача Казначейство України (ел. адм. подат.)

Код банку отримувача (МФО) 899998

Рахунок отримувача UA0015578

Код класифікації доходів бюджету 22030101

Призначення платежу *;101;__________(код клієнта за ЄДРПОУ для юридичних осіб (доповнюється зліва нулями до восьми цифр, якщо значущих цифр менше 8), реєстраційний номер облікової картки платника податків фізичної особи (завжди має 10 цифр) або серія та номер паспорта громадянина України, в разі якщо платник через свої релігійні переконання відмовився від прийняття реєстраційного номера облікової картки платника податків і має відповідну відмітку у паспорті);Судовий збір, за позовом ___________ (ПІБ чи назва установи, організації позивача), Біляївський районний суд Одеської області (назва суду, де розглядається справа)

При заповненні платіжного документа у графі «Код платника» платником судового збору юридичною особою зазначається код ЄДРПОУ, а платником фізичною особою ідентифікаційний код, а при його відсутності, у зв`язку з релігійними переконаннями, зазначаються його паспортні дані.

Приклад заповнення графи "Призначення платежу":

*;101; НОМЕР_1 ;Судовий збір, за позовом ОСОБА_5 , Біляївський районний суд Одеської області.

Згідно п. 2 ч. 3 ст. 175 ЦПК України позовна заява повинна містити повне найменування (для юридичних осіб) або ім`я (прізвище, ім`я та по батькові - для фізичних осіб) сторін та інших учасників справи, їх місцезнаходження (для юридичних осіб) або місце проживання чи перебування (для фізичних осіб), поштовий індекс, ідентифікаційний код юридичної особи в Єдиному державному реєстрі підприємств і організацій України (для юридичних осіб, зареєстрованих за законодавством України), а також реєстраційний номер облікової картки платника податків (для фізичних осіб) за його наявності або номер і серію паспорта для фізичних осіб - громадян України (якщо такі відомості позивачу відомі), відомі номери засобів зв`язку, офіційної електронної адреси та адреси електронної пошти.

В порушення вищевказаного, позивачкою у позовній заяві не зазначено:

- поштовий індекс адреси відповідача; код ЄДРПОУ третьої особи.

За вказаних обставин, позивач повинен разом з поданням позовної заяви сплатити судовий збір або звернутись до суду з мотивованим клопотанням про відстрочення або розстрочення сплати судового збору, чи звільнення від сплати судового збору, що буде підтверджено відповідними доказами, та виконанти вимоги ст. 175 ЦПК Україи.

Також суд звертає увагу, що зараз наша країна перебуває у стані війни з російською федерацією. Усі можливі кошти спрямовуються на забезпечення ЗСУ для гідної відсічі загарбникам, збереження територіальної цілісності країни та захисту громадян, тому суд як ніколи прискіпливо розглядає кожний випадок відстрочення або звільнення від сплати судового збору.

Враховуючи викладене, для відкриття провадження по справі, необхідно усунути вказані недоліки.

Таким чином, згідно ч. ч. 1, 2 ст. 185 ЦПК України, позовна заява підлягає залишенню без руху з наданням позивачу строку для усунення її недоліків шляхом подачі виправленої позовної заяви.

Керуючись ст. ст. 136, 175-177, 185 ЦПК України, -

ПОСТАНОВИВ :

Позов ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу залишити без руху.

Надати 10-денний строк для усунення недоліків з дня отримання ухвали.

Роз`яснити, що у разі невиконання ухвали суду в зазначений строк заява вважається неподаною і повертається.

Копію ухвали направити позивачу.

Наступне судове засідання за первісною редакцією позову призначено на 17 квітня 2023 о 13:50 год.

Ухвала може бути оскаржена, у відповідності до п. 13 ч. 1 ст. 353 ЦПК України, в частині визначення розміру судових витрат, до Одеського апеляційного суду шляхом подачі протягом 15 днів апеляційної скарги.

Суддя В.М. Буран