Справа № 755/4207/23
"04" квітня 2023 р. Дніпровський районний суд м. Києва у складі головуючої судді Марфіної Н.В. розглянувши в приміщенні суду в м. Києві у порядку спрощеного позовного провадження, без повідомлення сторін, цивільну справу за позовом Комунальної організації виконавчого Органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) «Муніципальна охорона» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості, -
06.01.2023 року позивач звернувся до суду із позовом до відповідача в якому просить суд стягнути з відповідача на свою користь суму боргу у розмірі 2750, грн. за надані послуги, 822,26 грн. інфляційного збільшення боргу та 1171,55 грн. пені.
Вимоги позовної заяви мотивовано тим, що 12 жовтня 2020 року між КП «Муніципальна охорона» та ОСОБА_1 було укладено договір № 000183 про надання послуг охорони та реагування. Згідно п. 1.1 Договору, виконавець надає послуги замовнику в обсягах та кількості, які ним обрані, в порядку та на умовах визначених цим Договором. Обумовлений сторонами обсяг послуг та їх вартість вказується в Додатку 1 до даного Договору. Додатком №1 від 12 жовтня 2020 року до цього Договору згідно з п. 1.3 цього Договору визначено перелік об`єктів, обумовлених послуг та протокол погодження договірної ціни на послуги. Відповідно до п. 1 цього Договору визначено об`єкт охорони: «приватна квартира за адресою: АДРЕСА_1 » та дату початку реагування - 12 жовтня 2020 року. Згідно п. 2 цього Додатку визначено обрані послуги: охорона об`єкта згідно з пунктом 1.3.1 Договору; реагування на сигнал «тривога» згідно з пунктом 1.3.2 Договору; спостереження за об`єктом згідно з пунктом 1.3.3. Договору та погоджена вартість у розмірі 250,00 грн. Оплата за цим Договром здійснюється замовником шляхом перерахування грошових коштів на наданий Виконавцем розрахунковий рахунок у відповідності до чинного законодавства України щомісячно на умовах передоплати і проводиться першим щомісячно, протягом перших п`яти календарних днів місяця в якому надаються послуги (п. 2.3 Договору). Виконавець надав замовнику послуги відповідно до умов Договору та чинного законодавства України, однак відповідач, в порушення умов договору, не виконує покладені на нього зобов`язання у зв`язку з чим утворилась заборгованість за надані послуги за період з березня 2021 року по січень 2021 року в розмірі 2750,00 грн., крім того у зв`язку з порушенням замовником зобов`язань, визначених умовами договору, позивач має право вимагати пені у відповідності до підпункту 5.1.1 п. 5.1 Договору у розмірі 1171,55 грн. та інфляціних збитків в сумі 822,26 грн., яку позивач просить стягнути на свою користь з відповідача.
Ухвалою суду від 12.01.2023 року відкрито провадження у справі, призначено розгляд справи за правилами спрощеного позовного провадження, без виклику сторін, роз`яснено учасникам справи порядок подання заяв по суті справи та наслідки їх неподання.
Як вбачається з матеріалів справи, ухвала суду про відкриття провадження у справі разом із доданими до неї документами, адресована позивача, повернулась до суду з відміткою «адресат відсутній за вказаною адресою», станом на дату ухвалення рішення, відповідач не скористався процесуальним правом подати відзив на позовну заяву.
Відповідно до положень ч. 8 ст. 178 ЦПК України, у разі ненадання відповідачем відзиву у встановлений судом строк без поважних причин суд вирішує справу за наявними матеріалами.
За змістом ст. 275 ЦПК України, суд розглядає справи у порядку спрощеного позовного провадження протягом розумного строку, але не більше шістдесяти днів з дня відкриття провадження у справі.
Згідно ст. 279 ЦПК України, розгляд справи по суті в порядку спрощеного провадження починається з відкриття першого судового засідання або через тридцять днів з дня відкриття провадження у справі, якщо судове засідання не проводиться. Якщо для розгляду справи у порядку спрощеного позовного провадження відповідно до цього Кодексу судове засідання не проводиться, процесуальні дії, строк вчинення яких відповідно до цього Кодексу обмежений першим судовим засіданням у справі, можуть вчинятися протягом тридцяти днів з дня відкриття провадження у справі. При розгляді справи у порядку спрощеного провадження суд досліджує докази і письмові пояснення, викладені у заявах по суті справи.
Відповідно до ст. 280 ЦПК України, суд може ухвалити заочне рішення на підставі наявних у справі доказів за одночасного існування таких умов:1) відповідач належним чином повідомлений про дату, час і місце судового засідання; 2) відповідач не з`явився в судове засідання без поважних причин або без повідомлення причин; 3) відповідач не подав відзив; 4) позивач не заперечує проти такого вирішення справи.
З матеріалів справи вбачається, що позивачем не надано до суду заперечень щодо розгляду справи в заочному порядку та ухвалення у справі заочного рішення.
За наведених обставин, у відповідності до вимог ч. 1 ст. 281 ЦПК України, суд ухвалив провести заочний розгляд справи та ухвалити у справі заочне рішення.
Суд, вивчивши матеріали справи, дослідивши письмові докази, оцінивши докази кожен окремо та в їх сукупності, повно, об`єктивно та всебічно з`ясувавши обставини справи, приходить до наступного висновку.
Рішенням Київської міської ради від 22 квітня 2021 року прийнято рішення про реорганізацію комунального підприємства виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) «Муніципальна охорона» шляхом перетворення у комунальну організацію виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) «Муніципальна охорона».

Згідно п. .1.1 Положення КОМУНАЛЬНОЇ ОРГАНІЗАЦІЇ ВИКОНАВЧОГО ОРГАНУ КИЇВСЬКОЇ МІСЬКОЇ РАДИ (КИЇВСЬКОЇ МІСЬКОЇ ДЕРЖАВНОЇ АДМІНІСТРАЦІЇ) «МУНІЦИПАЛЬНА ОХОРОНА», затвердженого Розпорядження виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) від 13 жовтня 2021 року № 2147, Комунальна організація виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) «Муніципальна охорона» (далі - Організація) є бюджетною (неприбутковою) організацією, що заснована на комунальній власності територіальної громади міста Києва, підпорядкована Департаменту муніципальної безпеки виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) та віднесена до сфери управління виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації).

Згідно п. 1.2 Положення, Організація утворена шляхом перетворення з комунального підприємства виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) «Муніципальна охорона» відповідно до рішення Київської міської ради від 22 квітня 2021 року № 593/634 «Про реорганізацію комунального підприємства виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) «Муніципальна охорона» шляхом перетворення у комунальну організацію виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) «Муніципальна охорона» та є правонаступником усього його майна, усіх прав та обов`язків. Засновником та власником Організації є територіальна громада міста Києва, від імені якої виступає Київська міська рада (далі - Власник).

Відповідно до п. 2 Положення, Організація утворена з метою задоволення суспільних потреб територіальної громади міста Києва у забезпеченні діяльності з організації та практичного здійснення заходів, спрямованих на охорону майна територіальної громади міста Києва та майна юридичних та фізичних осіб, а також заходів з охорони фізичних осіб. Предметом діяльності Організації є: Охорона об`єктів комунальної власності територіальної громади міста Києва, які потребують здійснення пріоритетних заходів з їх охорони та збереження, патрулювання на вулицях. Надання послуг з охорони майна юридичних та фізичних осіб. Надання послуг з охорони фізичних осіб. Надання послуг з моніторингу або дистанційного контролю за електронними системами безпеки (пультової охорони), такими як тривожна, охоронна та охороно-пожежна сигналізація, зокрема їх встановлення (монтаж) й технічне обслуговування. Надання послуг із встановлення, обслуговування, ремонту і регулювання механічних та електронних захисних пристроїв, сейфів і споруд безпеки для здійснення контролю та дистанційного спостереження. Розробка, створення, реалізація і супроводження засобів програмного забезпечення для тривожної, охоронної та охороно-пожежної сигналізації, а також програмного забезпечення іншого призначення, інформаційних банків даних тощо. Надання юридичних, консультаційних та інформаційних послуг у сфері охоронної діяльності. Взаємодія із суб`єктами охоронної діяльності щодо забезпечення контролю за здійсненням заходів з охорони майна та фізичних осіб. Виробництво та реалізація власної продукції у сфері охоронної діяльності, реалізація товарів і технічного обладнання охоронного призначення. Надання послуг інкасації та перевезення грошей та/або інших коштовних речей за допомогою персоналу охорони або устаткування для захисту подібного майна під час транспортування.

Відповідно до ч. 1 ст. 626 Цивільного кодексу України договором є домовленість двох або більше сторін, спрямована на встановлення, зміну або припинення цивільних прав та обов`язків.

Статтею 628 Цивільного кодексу України визначено, що зміст договору становлять умови (пункти), визначені на розсуд сторін і погоджені ними, та умови, які є обов`язковими відповідно до актів цивільного законодавства.

За вимог ст. 638 Цивільного кодексу України договір є укладеним, якщо сторони в належній формі досягли згоди з усіх істотних умов договору.

Істотними умовами договору є умови про предмет договору, умови, що визначені законом як істотні або є необхідними для договорів даного виду, а також усі ті умови, щодо яких за заявою хоча б однієї із сторін має бути досягнуто згоди.

Відповідно до ч.1 ст.901 Цивільного кодексу України, за договором про надання послуг одна сторона (виконавець) зобов`язується за завданням другої сторони (замовника) надати послугу, яка споживається в процесі вчинення певної дії або здійснення певної діяльності, а замовник зобов`язується оплатити виконавцеві зазначену послугу, якщо інше не встановлено договором..

Як вбачається з матеріалів справи, 12 жовтня 2020 року між Комунальним підприємством виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) «Муніципальна охорона» та ОСОБА_1 укладено Договір №000183 про надання комплексних послуг охорони та реагування (а. с. 38-39).

Відповідно до п. 1.1. Договору, виконавець надає послуги замовнику в обсягах та кількості які ним обрані, в порядку та на умовах визначених цим договором. Обумовлений сторонами обсяг послуг та їх вартість вказується в Додатку 1 до даного Договору та являється невід`ємною його частиною.

Згідно Додатку №1 до Договору №000183 від 12 жовтня 2020 року «Перелік об`єктів, обумовлених послуг та протокол погодження договірної ціни на послуги», об`єктом Договору визначено об`єкт охорони: приватна квартира за адресою: АДРЕСА_1 , загальна вартість становить 250,00 грн. на місяць.

Відповідно до п. 2.3 Договору, оплата за Договором здійснюється замовником шляхом перерахування грошових коштів на наданий виконавцем розрахунковий рахунок у відповідності до чинного законодавства України щомісячно, протягом перших п`яти календарних днів місяця в якому надаються послуги.

Згідно з Додаткової угоди №2 до Договору №000183 від 12 жовтня 2020 року, сторони погодили, п. 8.1. Договору викласти в наступній редакції: «цей договір набуває чинності з моменту його підписання обома сторонами та діє до 31.01.2022 року, включно, але в будь - якому разі до повного розрахунку сторонами».

Згідно ч. 1 ст. 903 ЦК України, якщо договором передбачено надання послуг за плату, замовник зобов`язаний оплатити надану йому послугу в розмірі, у строки та в порядку, що встановлені договором.

Згідно ст. 905, ЦК України, строк договору про надання послуг встановлюється за домовленістю сторін, якщо інше не встановлено законом або іншими нормативно-правовими актами.

Відповідно до ст. 526 Цивільного кодексу України зобов`язання повинні виконуватись належним чином відповідно до умов договору, актів цивільного законодавства.

Боржник вважається таким, що прострочив, якщо він не приступив до виконання зобов`язання або не виконав його у строк, встановлений договором або законом. (ч.1 ст. 612 Цивільного кодексу України.

Приписами ст. 629 ЦК України визначено, що договір є обов`язковим для виконання сторонами.

Згідно зі ст.ст. 610, 611 Цивільного кодексу України, порушенням зобов`язання є його невиконання або виконання з порушенням умов, визначених змістом зобов`язання (неналежне виконання), а у разі порушення зобов`язання, настають правові наслідки, встановлені договором або законом.

За таких обставин, Управління поліції охорони в Київській області правомірно звернулось з позовом до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості за надані послуги охорони, оскільки відповідач, в порушення умов Договору своєчасно не здійснив оплату за надані послуги, що підтверджується актом звірки взаємних розрахунків за період з жовтня 2020 року до квітня 2022 року, відповідно до якого ОСОБА_1 має заборгованість по Договору №000183 у розмірі 2750,00 грн., надані позивачем розрахунки не оспорюються відповідачем, який не скористався процесуальним правом подати відзив на позовну заяву, та доказів, які мали спростувати викладені у позові розрахунки та факт неналежного виконання договірних зобов`язань відповідачем.

03 листопада 2022 року Комунальна організація виконавчого Органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) «Муніципальна охорона» направила на адресу відповідача лист - претензію вих. №110-831 щодо погашення заборгованості на суму 2750,00 грн. яка залишилась без належного реагування. (а. с. 44)

Згідно з вимогами ст.ст. 525, 526, 530, 629, 712 ЦК України зобов`язання повинні виконуватись належним чином відповідно до договору; замовник зобов`язується прийняти та оплатити надані послуги; одностороння відмова від виконання зобов`язання не допускається.

Укладений між сторонами договір за своєю юридичною природою є договором про надання послуг.

За змістом частини першої статті 901, частини першої статті 903 ЦК України за договором про надання послуг одна сторона (виконавець) зобов`язується за завданням другої сторони (замовника) надати послугу, яка споживається в процесі вчинення певної дії або здійснення певної діяльності, а замовник зобов`язується оплатити виконавцеві зазначену послугу, якщо інше не встановлено договором.

Відповідно до ст. 526 Цивільного кодексу України, зобов`язання має виконуватись належним чином відповідно до умов договору та вимог цього кодексу, інших актів цивільного законодавства, а за відсутності таких умов та вимог - відповідно до звичаїв ділового обороту або інших вимог, що звичайно ставляться.

З огляду на викладене слід дійти висновку про те, що правовідносини, які склалися між сторонами, є грошовим зобов`язанням, в якому, серед інших прав і обов`язків сторін, на боржників покладено виключно певний цивільно-правовий обов`язок з оплати отриманих послуг, якому кореспондує право вимоги кредитора (частина перша статті 509 ЦК України) - вимагати сплату грошей за надані послуги.

Згідно ч. 2 ст. 625 ЦК України, боржник, який прострочив виконання грошового зобов`язання, на вимогу кредитора зобов`язаний сплатити суму боргу з урахуванням встановленого індексу інфляції за весь час прострочення, а також три проценти річних від простроченої суми, якщо інший розмір процентів не встановлений договором або законом.

Відповідно до п. 5.1.1 Договору, за несвоєчасну оплату або неналежне виконання своїх обов`язків щодо оплати наданих виконавцем послуг, зобов`язується оплатити пеню у розмірі подвійної облікової ставки НБУ за кожний прострочений день на суму невиконаних зобов`язань.

Цивільно-правова відповідальність - це покладення на правопорушника основаних на законі невигідних правових наслідків, які полягають у позбавленні його певних прав або в заміні невиконання обов`язку новим, або у приєднанні до невиконаного обов`язку нового додаткового.

Покладення на боржника нових додаткових обов`язків як заходу цивільно-правової відповідальності має місце, зокрема, у випадку стягнення неустойки (пені, штрафу).

Відповідно до статті 549 ЦК України неустойкою (штрафом, пенею) є грошова сума або інше майно, які боржник повинен передати кредиторові у разі порушення боржником зобов`язання. Штрафом є неустойка, що обчислюється у відсотках від суми невиконаного або неналежно виконаного зобов`язання (частина друга статті 549 ЦК України). Пенею є неустойка, що обчислюється у відсотках від суми несвоєчасно виконаного грошового зобов`язання за кожен день прострочення виконання (частина третя статті 549 ЦК України).

Одностороння відмова від зобов`язання не звільняє винну сторону від відповідальності за порушення зобов`язання. (ч.2 ст.615 Цивільного кодексу України)

За наведених обставин, суд приходить до висновку, що позивачем правомірно пред`явлено вимоги до відповідача про стягнення інфляційних збитків у розмірі 822,26 грн. та пені в сумі 1171,55 грн.. які нараховані позивачем у зв`язку з простроченням виконання зобов`язання з боку відповідача.

Відповідно до ст. 12 ЦПК України учасники справи мають рівні права щодо здійснення всіх процесуальних прав та обов`язків, передбачених законом. Кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом.

Відповідно до ст.89 ЦПК України суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів. Жодні докази не мають для суду заздалегідь встановленої сили. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності. Суд надає оцінку як зібраним у справі доказам в цілому, так і кожному доказу (групі однотипних доказів), який міститься у справі, мотивує відхилення або врахування кожного доказу (групи доказів).

З огляду на викладене, суд приходить до висновку, що позов Комунальної організації виконавчого Органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) «Муніципальна охорона» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості є обгрунтованим, та таким, що підлягає задоволенню в повному обсязі.

Відповідно до ст. 141 Цивільного процесуального кодексу України суд присуджує стягнути з ОСОБА_1 на користь Комунальної організації виконавчого Органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) «Муніципальна охорона» області понесені судові витрати по сплаті судового збору в сумі 2481 грн. 00 коп. які сплачено позивачем за подання позову до суду.

Враховуючи наведене та керуючись ст.ст. 258, 259, 261, 526, 549, 612, 615, 625, 901, 903 Цивільного кодексу України, ст. ст. 2, 4, 12, 76-81, 89, 263-265, 274, ч. 2 ст. 247, ч. 1 ст. 280 Цивільного процесуального кодексу України, суд -

у х в а л и в:

Позовну заяву Комунальної організації виконавчого Органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) «Муніципальна охорона» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості - задовольнити.

Стягнути з ОСОБА_1 на користь Комунальної організації виконавчого Органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) «Муніципальна охорона» заборгованість за Договором №000183 про надання послуг з охорони та реагування у розмірі 2750,00 грн., інфляційних збитків в сумі 822,26 грн.. та пені у розмірі 1171,55 грн., а всього 4743 (чотири тисячі сімсот сорок три дві тисячі п`ятсот дев`яносто дев`ять) гривень 81 копійки.

Стягнути з ОСОБА_1 на користь Комунальної організації виконавчого Органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) «Муніципальна охорона» області понесені судові витрати по сплаті судового збору в сумі 2481 грн. 00 коп.

Заочне рішення набирає законної сили, якщо протягом строків, встановлених ЦПК України, не подані заява про перегляд заочного рішення або апеляційна скарга, або якщо рішення залишено в силі за результатами апеляційного розгляду справи.

Заочне рішення може бути переглянуте судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача. Заяву про перегляд заочного рішення може бути подано протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Учасник справи, якому повне заочне рішення суду не було вручене у день його проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на подання заяви про його перегляд - якщо така заява подана протягом двадцяти днів з дня вручення йому повного заочного рішення суду. Строк на подання заяви про перегляд заочного рішення може бути також поновлений в разі пропуску з інших поважних причин.

Учасники справи, а також особи, які не брали участі у справі, якщо суд вирішив питання про їхні права, свободи, інтереси та (або) обов`язки, мають право оскаржити в апеляційному порядку рішення суду першої інстанції повністю або частково шляхом подання апеляційної скарги на рішення суду до Київського апеляційного суду через Дніпровський районний суд м. Києва протягом 30 днів з дня складання повного судового рішення.

Учасник справи, якому повне рішення суду не були вручені у день його складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження на рішення суду - якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.

Повний текст рішення складено 04.04.2023 року.

Учасники справи:

Позивач - Комунальна організація виконавчого Органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) «Муніципальна охорона» (01044, м. Київ, вул. Хрещатик, буд. 36, );

Відповідач - ОСОБА_1 ( АДРЕСА_2 , реєстраційний номер облікової картки платника податків НОМЕР_1 ).

Суддя -