Сквирський районний суд Київської області
Справа № 376/809/23
Провадження № 2/376/535/2023
про повернення позовної заяви
"04" квітня 2023 р. Суддя Сквирського районного суду Київської області Батовріна І.Г., перевіривши матеріали позовної заяви ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , третя особа- Сквирський районний відділ державної реєстрації актів цивільного стану Головного територіального управління юстиції в Київській області про визнання батьківства,
До Сквирського районного суду Київської області надійшла позовна заява ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , третя особа- Сквирський районний відділ державної реєстрації актів цивільного стану Головного територіального управління юстиції в Київській області про визнання батьківства,
Ухвалою судді Сквирського районного суду Київської області від 23.03.2023 вказану позовну заяву залишено без руху, позивачу надано строк для усунення недоліків - п`ять днів з дня отримання копії даної ухвали, роз`яснено, що у разі їх неусунення у встановлений строк позовна заява буде вважатися неподаною і повернута позивачеві.
Ухвала суду від 23.03.2023 була отримана представником позивача 28.03.2023, про що свідчить його особистий підпис.

Станом на 06.04.2023 позивачем та його представником не виконано ухвалу суду від 23.03.2023. .

До суду подано заяву з посиланням на рішення Конституційного суду України від 31.10.2019 щодо скасування адвокатської монополії, додано нотаріально посвідчену довіреність на ОСОБА_3 , диплом спеціаліста та свідоцтво про реєстрацію фізичної особи-підприємця.

Частиною 2 ст. 15 ЦПК України передбачено, що представництво у суді як вид правничої допомоги здійснюється виключно адвокатом (професійна правнича допомога), крім випадків, встановлених законом.

Згідно ч. 1ст. 60 ЦПК України, представником у суді може бути адвокат або законний представник.

За змістом ч. 4ст. 62 ЦПК України, повноваження адвоката як представника підтверджуються довіреністю або ордером, виданим відповідно до Закону України «Про адвокатуру і адвокатську діяльність».

30 вересня 2016 року набрав чинності Закон України «Про внесення змін до Конституції України (щодо правосуддя)» від 02.06.2016 року №1401-VIII, яким Конституцію України доповнено статтею 131-2.

Відповідно до ч.ч. 3, 4 ст.131-2 Конституції України виключно адвокат здійснює представництво іншої особи в суді, а також захист від кримінального обвинувачення. Законом можуть бути визначені винятки щодо представництва в суді у трудових спорах, спорах щодо захисту соціальних прав, щодо виборів та референдумів, у малозначних спорах, а також стосовно представництва малолітніх чи неповнолітніх осіб та осіб, які визнані судом недієздатними чи дієздатність яких обмежена.

Пунктом 16-1 розділу XV «Перехідні положення» Конституції Українивизначено, що представництво відповідно до пункту 3 частини першої статті131-1та статті131-2цієїКонституціївиключно прокурорами або адвокатами у Верховному Суді та судах касаційної інстанції здійснюється з 1 січня 2017 року; у судах апеляційної інстанції - з 1 січня 2018 року; у судах першої інстанції - з 1 січня 2019 року.

Частиною 2статті 60 ЦПК України встановлено, що під час розгляду спорів, що виникають з трудових правовідносин, а також справ у малозначних спорах (малозначні справи) представником може бути особа, яка досягла вісімнадцяти років, має цивільну процесуальну дієздатність, за винятком осіб, визначених устатті 61 цього Кодексу.

Згідно ч. 6 ст. 19 ЦПК України для цілей цього Кодексу малозначними справами є: 1) справи, у яких ціна позову не перевищує ста розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб; 2) справи незначної складності, визнані судом малозначними, крім справ, які підлягають розгляду лише за правилами загального позовного провадження, та справ, ціна позову в яких перевищує двісті п`ятдесят розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб; 3) справи про стягнення аліментів, збільшення їх розміру, оплату додаткових витрат на дитину, стягнення неустойки (пені) за прострочення сплати аліментів, індексацію аліментів, зміну способу їх стягнення, якщо такі вимоги не пов`язані із встановленням чи оспорюванням батьківства (материнства); 4) справи про розірвання шлюбу; 5) справи про захист прав споживачів, ціна позову в яких не перевищує двохсот п`ятдесяти розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Відповідно до ч. 1ст. 274 ЦПК України в порядку спрощеного позовного провадження розглядаються малозначні справи; справи, що виникають з трудових правовідносин; про надання судом дозволу на тимчасовий виїзд дитини за межі України тому з батьків, хто проживає окремо від дитини, у якого відсутня заборгованість зі сплати аліментів та якому відмовлено другим із батьків у наданні нотаріально посвідченої згоди на такий виїзд.

У Постанові Верховного Суду від 26 травня 2021 року у справі № 391/35/19, провадження №61-7814св20, Постанові Верховного Суду від23 червня 2021 року у справі № 336/4409/20, провадження №61-8015св21,зазначено про те, що розгляд вимог немайнового характеру не може здійснюватися у порядку спрощеного позовного провадження.

Із аналізу вказаного слідує, що вказана справа не належить до категорії малозначних, а відтак представником в ній може бути лише адвокат.

При цьому, доказів того, що представник позивача ОСОБА_3 належить до осіб, які зазначені в ч. 3 ст.131 -2 Конституції України матеріали справи не містять.

По своїй суті підписання та/або подання позовної заяви є процесуальними формами реалізації повноважень з представництва, яке має здійснюватися адвокатами.

Посилання представника позивача на рішення Конституційного суду України від 31.10.2019 суд до уваги не приймає, оскільки дане рішення прийняте за зверненням Верховної Ради України про надання висновку щодо відповідності законопроекту про внесення змін до Конституції України (щодо скасування адвокатської монополії) та стосується виключно вказаного законопроекту.

Оскільки вимоги ухвали від 23.03.2023 про залишення позовної заяви без руху позивачем та його представником не виконані, для виконання було достатньо часу, наслідки невиконання вимог ухвали були роз`яснені, то відповідно до вимог частини третьої статті 185 ЦПК України, позовну заяву необхідно визнати неподаною та повернути позивачу.

Керуючись статтями 175, 177, 185 ЦПК України, суд,-

П О С Т А Н О В И В:

Позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , третя особа- Сквирський районний відділ державної реєстрації актів цивільного стану Головного територіального управління юстиції в Київській області про визнання батьківства- визнати неподаною та повернути позивачу.

Роз`яснити, що повернення позовної заяви не перешкоджає повторному зверненню із заявою до суду, якщо перестануть існувати обставини, що стали підставою для повернення заяви.

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Київського апеляційного суду шляхом подання апеляційної скарги протягом п`ятнадцяти днів.

Учасник справи, якому ухвала суду не була вручена у день її проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Суддя І.Г.Батовріна