Провадження №: 2/755/5371/23
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

"05" вересня 2023 р.суддя Дніпровського районного суду м. Києва Савлук Т.В., вивчивши матеріали позовної заяви ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , яка діє в інтересах неповнолітнього ОСОБА_3 , третя особа , яка не заявляє самостійних вимог щодо предмету спору, - Дванадцята Київська державна нотаріальна контора, про встановлення факту батьківства та визнання права власності на об`єкт нерухомого майна в порядку спадкування за законом,-

в с т а н о в и в:

До Дніпровського районного суду м. Києва надійшла позовна заява ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , яка діє в інтересах неповнолітнього ОСОБА_3 , третя особа , яка не заявляє самостійних вимог щодо предмету спору, - Дванадцята Київська державна нотаріальна контора, про встановлення факту батьківства та визнання права власності на об`єкт нерухомого майна в порядку спадкування за законом.

04 серпня 2023 року Дніпровським районним судом міста Києва постановлено ухвалу про повернення суб`єкту звернення клопотання позивача ОСОБА_1 про призначення посмертної судової молекулярно-генетичної експертизи.

04 серпня 2023 року Дніпровським районним судом міста Києва постановлено ухвалу про відмову в задоволенні заяви ОСОБА_1 про забезпечення позову, яка подана до відкриття провадження у цивільній справі за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , яка діє в інтересах неповнолітнього ОСОБА_3 , третя особа , яка не заявляє самостійних вимог щодо предмету спору, - Дванадцята Київська державна нотаріальна контора, про встановлення факту батьківства та визнання права власності на об`єкт нерухомого майна в порядку спадкування за законом.

На підставі ухвали Дніпровського районного суду м. Києва від 04 серпня 2023 року позов було залишено без руху та надано строк для усунення недоліків не більше ніж десять днів з дня отримання позивачем ухвали, посилаючись на наступні підстави:

-позивачу необхідно привести заявлені вимоги у відповідність до вимог закону ( в редакції чинній на дату народження дитини) та зазначити, чим підтверджуються підстави встановлення батьківства щодо конкретної особи, передбачені ч. 3 ст. 53 КпШС України, також для встановлення підстав визнання батьківства щодо позивача іншою особою ( на дату державної реєстрації народження дитини) необхідно надати Повний Витяг з актового запису про народження дитини - позивача ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 .

- позивачем не конкретизовано суб`єктний склад сторін цивільного процесу, а саме щодо визначення відповідача у цивільній справі, так у позові зазначено: «Відповідач - ОСОБА_2 , в інтересах неповнолітнього сина ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_2 », однак згідно довідки про коло спадкоємців, яка видана 31 березня 2023 року (вих.№1877) нотаріусом Дванадцятої Київської державної нотаріальної контори Основенко Л.М., із заявами про прийняття спадщини після смерті ОСОБА_4 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_3 , звернулись: ОСОБА_1 , ОСОБА_2 ; ОСОБА_5 , син померлого ОСОБА_3 , тому з урахуванням означеного нотаріусом кола спадкоємців позивачу слід визначитись зі статусом відповідача ОСОБА_2 , яка в розрізі даного спору виступає як самостійна процесуальна особа - відповідач, та/або лише у статусі законного представника неповнолітньої дитини - ОСОБА_3 , що безпосередньо впливає на вирішення питання про відкриття провадження у цивільній справі в частині визначення процесуального статусу кожного із учасників цивільного процесу.

- не визначено ціну позову, яка визначається від ринкової вартості майна на момент звернення до суду та повинна бути підтверджена відповідними відомостями (оцінкою відповідної установи).

- при зверненні до суду, позивачем сплачено судовий збір про сплату судового збору в розмірі 1 073,60 гривень, що не може слугувати належним доказом сплати судового збору в повному обсязі, оскільки позивачем не визначено ціну позову - вартість частини квартири АДРЕСА_1 , станом на дату звернення з цим позовом до суду, та не підтверджена належним доказом щодо реальної вартості об`єкта нерухомого майна, що є предметом спору, з урахуванням якої і має бути визначено ціну позову та сплачено судовий збір за вимогу майнового характеру. При цьому, в разі неможливості визначити вартість нерухомого майна, позивачем має бути сплачено максимальний розмір судового збору за подання позову майнового характеру, виходячи зі ставок судового збору, встановлених Законом України «Про судовий збір». Також, позивачем не сплачено судовий збір за заявлену вимогу про встановлення факту батьківства, в цій частині судовий збір сплачується в розмірі 536,80 гривень.

15 серпня 2023 року ОСОБА_1 , на виконання ухвали суду від 04 серпня 2023 року, подав заяву з викладенням своїх міркувань по суті ухвали суду, разом з позовною заявою в новій редакції, з якої вбачається, що позивачем включено до складу учасників процесу, відповідача ОСОБА_5 , ОСОБА_2 , та залучено третю особу, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмету спору: Відділ реєстрації актів цивільного стану Дніпровського районного управління юстиції у місті Києві Центрального міжрегіонального управління міністерства юстиції (м. Київ)

Вивчивши матеріали поданої до суду позову ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , яка діє в інтересах неповнолітнього ОСОБА_3 , третя особа , яка не заявляє самостійних вимог щодо предмету спору, - Дванадцята Київська державна нотаріальна контора, про встановлення факту батьківства та визнання права власності на об`єкт нерухомого майна в порядку спадкування за законом, з урахуванням виконання вимог суду про залишення позову без руху, суддя приходить до наступних висновків.

Відповідно до ч. 1, 2 ст. 51 Цивільного процесуального кодексу України, суд першої інстанції має право за клопотанням позивача до закінчення підготовчого провадження, а у разі розгляду справи за правилами спрощеного позовного провадження - до початку першого судового засідання залучити до участі у ній співвідповідача. Якщо позов подано не до тієї особи, яка повинна відповідати за позовом, суд до закінчення підготовчого провадження, а у разі розгляду справи за правилами спрощеного позовного провадження - до початку першого судового засідання за клопотанням позивача замінює первісного відповідача належним відповідачем, не закриваючи провадження у справі.

В той же час, усунення недоліків не передбачає подання нової позовної заяви зі зміною складу учасників судового процесу, оскільки ці питання вирішуються судом, за клопотанням позивача, після відкриття провадження у справі.

Відповідно до п.п. 2, 9 ч. 1 ст. 176 Цивільного процесуального кодексу України, ціна позову визначається у позовах про визнання права власності на майно або його витребування - вартістю майна; у позовах про право власності на нерухоме майно, що належить фізичним особам на праві приватної власності, - дійсною вартістю нерухомого майна.

Як роз`яснено у п.16 Постанови Пленуму Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ «Про застосування судами законодавства про судові витрати у цивільних справах» №10 від 17 жовтня 2014 року, розмір судового збору за подання позовної заяви про визнання права власності на майно або його витребування (у тому числі з урахуванням положень, передбачених частиною п`ятою статті216,статтею1212 Цивільного кодексу України тощо) визначається з урахуванням вартості спірного майна, тобто як зі спору майнового характеру.

Згідно Постанови Пленуму Верховного Суду України №20 від 22.12.1995 року «Про судову практику у справах за позовами про захист права приватної власності» під дійсною вартістю розуміється грошова сума, за яку майно може бути продане в даному населеному пункті чи місцевості.

Відповідно до п. 3 Національного стандарту №1 «Загальні засади оцінки майна і майнових прав», затверджених постановою Кабінетів Міністрів України №1440 від 10 вересня 2003 року, ринкова вартість це вартість, за яку можливе відчуження об`єкта оцінки на ринку подібного майна на дату оцінки за угодою, укладеною між покупцем та продавцем, після проведення відповідного маркетингу за умови, що кожна із сторін діяла із знанням справи, розсудливо і без примусу.

За ст. 3 Закону України «Про оцінку майна, майнових прав та професійну оціночну діяльність в Україні» незалежною оцінкою майна вважається оцінка майна, що проведена суб`єктом оціночної діяльності суб`єктом господарювання.

Процедури оцінки майна встановлюються нормативно-правовими актами з оцінки майна. У випадках проведення незалежної оцінки майна складається звіт про оцінку майна. У випадках самостійного проведення оцінки майна органом державної влади або органом місцевого самоврядування складається акт оцінки майна.

Ціна позову визначається від ринкової вартості майна на момент звернення до суду та повинна бути підтверджена відповідними відомостями (оцінкою відповідної установи).

Механізм проведення оцінки нерухомого та рухомого майна для цілей обчислення державного мита та інших обов`язкових платежів визначений постановою Кабінету Міністрів України «Про проведення оцінки для цілей оподаткування та нарахування і сплати інших обов`язкових платежів, які справляються відповідно до законодавства» від 21 серпня 2014 року №358.

У відповідності до п.п. 1 п. 1 вказаної вище Постанови, оціночною вартістю для цілей оподаткування та нарахування і сплати інших обов`язкових платежів, які справляються відповідно до законодавства є ринкова вартість, розрахована відповідно до національних стандартів та інших нормативно-правових актів з питань оцінки майна і майнових прав.

Відповідно до ст. 12 Закону України «Про оцінку майна, майнових прав та професійну оціночну діяльність в Україні» документом, який підтверджує вартість майна та підтверджує виконані процедури з оцінки майна суб`єктом оціночної діяльності - суб`єктом господарювання відповідно до договору є звіт про оцінку майна.

Згідно Постанови Кабінету Міністрів України № 358 від 21 серпня 2014 року «Про проведення оцінки для цілей оподаткування та нарахування і сплати інших обов`язкових платежів, які справляються відповідно до законодавства», строк дії звіту про оцінку нерухомого майна становить не більше шести місяців з дати оцінки.

Відповідно до ч. 4, 5 ст. 177 Цивільного процесуального кодексу України, до позовної заяви додаються документи, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, що підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону. Позивач зобов`язаний додати до позовної заяви всі наявні в нього докази, що підтверджують обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги.

Відповідно до ч. 1 ст. 4 Закону України «Про судовий збір», судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.

Правові засади справляння судового збору, платників, об`єктів та розміри ставок судового збору, порядок сплати, звільнення від сплати та повернення судового збору, регулюються положеннями Закону України «Про судовий збір».

Судовий збір - це збір, що справляється на всій території України за подання заяв, скарг до суду, за видачу судами документів, а також у разі ухвалення окремих судових рішень, передбачених цим Законом. Судовий збір входить до складу судових витрат.

Судові витрати - це передбачені законом витрати (грошові кошти) сторін, інших осіб, які беруть участь у справі, понесені ними у зв`язку з розглядом справи та вирішенням, а у випадках звільнення від сплати цих осіб - це витрати держави, які вона несе у зв`язку з вирішенням конкретної справи.

Положеннями пунктів 2 ч.1 ст. 4 Закону України «Про судовий збір» передбачено, що за подання заяви у справах окремого провадження фізичною особою справляється судовий збір в розмірі 0,2 прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що на дату звернення з цією заявою до суду становить 536,80 гривень.

За подання позовної заяви майнового характеру, яка подана фізичною особою, ставка судового збору становить 1 відсоток ціни позову, але не менше 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб (1 073,60 грн.) та не більше 5 розмірів прожиткових мінімумів для працездатних осіб (13 420,00 грн).

Відповідно до ч. 3 ст. 6 Закону України «Про судовий збір», за подання позовної заяви, що має одночасно майновий і немайновий характер, судовий збір сплачується за ставками, встановленими для позовних заяв майнового та немайнового характеру. У разі коли в позовній заяві об`єднано дві і більше вимог немайнового характеру, судовий збір сплачується за кожну вимогу немайнового характеру.

Виходячи з предмету позову, позивачем одночасно пред`явлено дві вимоги, а саме: одна вимога в порядку окремого провадження (встановлення факту батьківства) та вимога майнового характеру (про визнання права власності на частку в об`єкті нерухомого майна).

На виконання ухвали суду, позивачем не визначено ціну позову - вартість частини квартири АДРЕСА_1 , станом на дату звернення з цим позовом до суду, та не підтверджена належним доказом щодо реальної вартості об`єкта нерухомого майна, що є предметом спору.

Крім того не сплачено судовий збір за вимогу майнового характеру (про визнання права власності на частку в об`єкті нерухомого майна) та за заявлену вимогу про встановлення факту батьківства.

Відповідно до ч. 3, 5 ст. 185 Цивільного процесуального кодексу України, якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, заява вважається неподаною і повертається позивачеві. Суддя повертає позовну заяву і додані до неї документи не пізніше п`яти днів з дня її надходження або з дня закінчення строку на усунення недоліків.

З огляду на вищевикладене, суд приходить до висновку про повернення позовної заяви ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , яка діє в інтересах неповнолітнього ОСОБА_3 , третя особа , яка не заявляє самостійних вимог щодо предмету спору, - Дванадцята Київська державна нотаріальна контора, про встановлення факту батьківства та визнання права власності на об`єкт нерухомого майна в порядку спадкування за законом, оскільки вимоги суду залишенні без належного реагування зі сторони позивача, що унеможливлює вирішення питання про відкриття провадження у справі.

Частиною 7 ст. 185 Цивільного процесуального кодексу України встановлено, що повернення позовної заяви не перешкоджає повторному зверненню із позовом до суду, якщо перестануть існувати обставини, що стали підставою для повернення позову.

На підставі викладеного та керуючись статтями 185, 353, 354 Цивільного процесуального кодексу України, суд -

п о с т а н о в и в:

Позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , яка діє в інтересах неповнолітнього ОСОБА_3 , третя особа , яка не заявляє самостійних вимог щодо предмету спору, - Дванадцята Київська державна нотаріальна контора, про встановлення факту батьківства та визнання права власності на об`єкт нерухомого майна в порядку спадкування за законом, вважати неподаною та повернути позивачу.

Роз`яснити позивачу, що повернення позовної заяви не перешкоджає повторному зверненню із заявою до суду, якщо перестануть існувати обставини, що стали підставою для повернення заяви.

Апеляційна скарга на ухвалу суду подається до Київського апеляційного суду протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення.

Учасник справи, якому ухвала суду не була вручена у день її проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження на ухвалу суду якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Інформацію по справі можна отримати на офіційному веб-порталі судової влади України в мережі інтернетhttp://dn.ki.court.gov.ua.

С у д д я: