Справа №760/1253/23
Провадження №2/760/3063/23
У Х В А Л А

про повернення позовної заяви

04 квітня 2023 року м. Київ

Суддя Солом`янського районного суду міста Києва Аксьонова Н.М.,

розглянувши позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , третя особа, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору - державний нотаріус Двадцять першої Київської державної нотаріальної контори Зубченко Лариса Степанівна про розірвання договору довічного утримання та застосування наслідків розірвання, визнання права власності та зняття заборони,

В С Т А Н О В И В:

Представник позивача ОСОБА_1 - адвокат Потапенко С.В. звернувся до Солом`янського районного суду м. Києва з позовом до ОСОБА_2 , третя особа, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору - державний нотаріус Двадцять першої Київської державної нотаріальної контори Зубченко Л.С., в якому просить суд:

- розірвати договір довічного утримання від 07 квітня 2014 року, укладений між ОСОБА_1 та ОСОБА_2 , зареєстрований за реєстраційним номером 1421 та повернути сторони у первісний стан, зобов`язавши державного нотаріуса Двадцять першої Київської державної нотаріальної контори Зубченко Л.С. внести рішення про розірвання спірного правочину до реєстру речових прав;

- застосувати наслідки розірвання договору довічного утримання та повернути ОСОБА_1 квартиру за АДРЕСА_1 , визнавши за ОСОБА_1 право власності на квартиру АДРЕСА_1 ;

- скасувати обтяження на нерухоме майно - квартиру АДРЕСА_1 за договором довічного утримання від 07 квітня 2014 року, зареєстровані за реєстраційним номером 1422, внесені державним нотаріусом Двадцять першої Київської державної нотаріальної контори Зубченко Л.С.;

- судовий збір покласти на відповідача.

Згідно з протоколом автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 18 січня 2023 року для розгляду визначено суддю Аксьонову Н.М.

Позовна заява подається до суду із дотриманням вимог ст.175, 177 ЦПК України.

Відповідно до п.5 ч.3 ст.175 ЦПК України позовна заява повинна містити виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги, зазначення доказів, що підтверджують вказані обставини.

Крім того, згідно з ч.5 ст. 177 ЦПК України позивач зобов`язаний додати до позовної заяви всі наявні в нього докази, що підтверджують обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги (якщо подаються письмові чи електронні докази позивач може додати до позовної заяви копії відповідних доказів).

У позовній заяві зазначено, що у 2014 році позивач отримала травму, внаслідок якої зламала тазостегновий суглоб; позивач самостійно оплатила операцію вартістю 50000 грн з власного депозитного рахунку, а після цього за власні кошти винаймала медсестру для догляду протягом 6-ти місяців (5 000.00 грн./мiс. * 6 місяців = 30 000,00 грн); позивачу допомагали небайдужі сусіди, а саме: купували і приносили продукти харчування та ліки, допомагали вийти на вулицю за потреби; в п. 8 договору довічного утримання вказано, що вiдповiдач зобов`язаний щомісячно сплачувати комунальні послуги на утримання квартири у терміни, встановлені відповідними договорами про надання таких послуг. Даний пункт відповідачем не виконувався. Внаслідок цього, в 2022 роцi за квартиру АДРЕСА_1 утворився значний борг; вiдповiдач жодного разу не сплачував суму індексації матеріального забезпечення.

Однак, чим підтверджуються зазначені обставини в позовній заяві не вказано та не додано таких доказів до позовної заяви.

Відповідно до ч.2 ст.83 ЦПК України, позивач, особи, яким законом надано право звертатися до суду в інтересах інших осіб, повинні подати докази разом з поданням позовної заяви.

Якщо доказ не може бути поданий у встановлений законом строк з об`єктивних причин, учасник справи повинен про це письмово повідомити суд та зазначити: доказ, який не може бути подано; причини, з яких доказ не може бути подано у зазначений строк; докази, які підтверджують, що особа здійснила всі залежні від неї дії, спрямовані на отримання вказаного доказу (ч.4 ст.83 ЦПК України).

Згідно з ч.8 ст.83 ЦПК України, докази, не подані у встановлений законом або судом строк, до розгляду судом не приймаються, крім випадку, коли особа, яка їх подає, обґрунтувала неможливість їх подання у вказаний строк з причин, що не залежали від неї.

Відповідно до ч.ч.1,2 ст.84 ЦПК України, учасник справи, у разі неможливості самостійно надати докази, вправі подати клопотання про витребування доказів судом. Таке клопотання повинно бути подане в строк, зазначений у частинах другій та третій статті 83 цього Кодексу. У клопотанні повинно бути зазначено:1) який доказ витребовується ; 2) обставини, які може підтвердити цей доказ, або аргументи, які він може спростувати; 3) підстави, з яких випливає, що цей доказ має відповідна особа; 4) вжиті особою, яка подає клопотання, заходи для отримання цього доказу самостійно, докази вжиття таких заходів та (або) причини неможливості самостійного отримання цього доказу.

Ухвалою Солом`янського районного суду м. Києва від 20 січня 2023 року вказану позовну заяву було залишено без руху, а позивачу надано строк для усунення недоліків,

Ухвалу про залишення позову без руху було вручено позивачу 23 лютого 2023 року, що підтверджується рекомендованим повідомленням №768.

У встановлений судом строк недоліки позовної заяви позивачем не усунуті.

Відповідно до ч.3 ст.185 ЦПК України, якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, заява вважається неподаною і повертається позивачеві.

Відповідно до ст.17 Закону України «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини» від 23 лютого 2006 року суди застосовують при розгляді справ Конвенцію та практику Суду як джерело права.

У своїх рішеннях Європейський суд наголошує, що позивач як сторона, яка задіяна в ході судового розгляду, зобов`язана з розумним інтервалом часу сама цікавитись провадженням у її справі, добросовісно користуватись належними їй процесуальними правами та неухильно виконувати процесуальні обов`язки. Так, у рішенні у справі «Пономарьов проти України» Суд вказав, що сторони в розумні інтервали часу мають вживати заходів, щоб дізнатись про стан відомого їм судового провадження.

У рішеннях Європейського суду з прав людини у справах «Осман проти Сполученого королівства» від 28 жовтня 1998 року та «Креуз проти Польщі» від 19 червня 2001 року зазначено, що право на суд не є абсолютним. Воно може бути піддане обмеженням, дозволеним за змістом, тому що право на доступ до суду за самою своєю природою потребує регулювання з боку держави. Якщо законом визначений порядок для вчинення певних дій, такий порядок в силу вимог вітчизняного та Європейського законодавства повинен дисциплінувати осіб, що звертаються до суду та не допустити судовий процес у безладний рух, так як право на суд не є абсолютним.

Відповідно до ч.3 ст.185 ЦПК України, якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, заява вважається неподаною і повертається позивачеві.

Таким чином, враховуючи, що у визначений судом строк ухвалу про залишення позовної заяви без руху не виконав, а невиправлені недоліки позовної заяви є очевидними та суттєвими, позовна заява підлягає поверненню позивачу.

Керуючись статтями 175, 185, 260, 261 ЦПК України,

П О С Т А Н О В И В :

Позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , третя особа, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору - державний нотаріус Двадцять першої Київської державної нотаріальної контори Зубченко Лариса Степанівна про розірвання договору довічного утримання та застосування наслідків розірвання, визнання права власності та зняття заборони - повернути позивачу.

Ухвала може бути оскаржена протягом п`ятнадцяти днів з дня її складення шляхом подання апеляційної скарги безпосередньо до Київського апеляційного суду або через Солом`янський районний суд міста Києва.

Учасник справи, якому ухвала суду не була вручена у день її складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Ухвала суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги усіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги ухвала, якщо її не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Суддя Солом`янського районного суду

міста Києва Н.М. Аксьонова