ДАРНИЦЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД М.КИЄВА
справа № 753/7940/22
провадження № 2/753/888/23
Р І Ш Е Н Н Я

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

04 квітня 2023 року м. Київ

Дарницький районний суд м. Києва в складі: головуючого судді Кулика С.В., при секретарі Мельничук В.В., розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Києві цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до Київської міської ради, третя особа: Сьома київська державна нотаріальна контора в особі Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Київ) про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини, -

В С Т А Н О В И В:

До Дарницького районного суду м. Києва звернулась ОСОБА_1 , з позовом до Київської міської ради про визначення додаткового строку для подання зави про прийняття спадщини. В обґрунтування позову зазначено, що ІНФОРМАЦІЯ_1 помер батько позивача ОСОБА_2 . Після його смерті залишилась спадщина, зокрема квартира АДРЕСА_1 . Останнім днем для прийняття спадщини було 25.02.2022 року. У зв`язку із оголошенням воєнного стану 24.02.2022 року, позивач була вимушена залишити місце свого проживання с. Ясногородка Фастівського району Київської області та після низки переїздів опинилась в місті Соснівка Львівської області, де вимушено проживала декілька місяців. Зазначила, що у зв`язку з тяжким психологічним та пригніченим станом через втрату батька, початком вагітності яка розпочалась у жовтні 2021 року, а також доглядом за двома малолітніми дітьми, та початком війни, не встигла вчасно прийняти спадщину. Крім того зазначила що відповідно до Постанови Кабінету Міністрів України №164 від 28.02.2022 року, було встановлено, що під час воєнного стану перебіг строку для прийняття спадщини або відмови від її прийняття зупиняється. Свідоцтво про право на спадщину видається спадкоємцям після закінчення строку для прийняття спадщини. В подальшому 24.06.2022 року, до вищевказаної постанови було внесено зміни, відповідно до яких період строку для прийняття спадщини або відмови від прийняття зупиняється на час дії воєнного стану, але не більше ніж на чотири місяці. Про внесення зазначених змін позивач дізналась 05.07.2022 року, граничним строком звернення з заявою був 25.06.2022 року, тобто на наступний день після внесення змін до постанови. 06.07.2022 року позивач звернулась до Сьомої Київської державної нотаріальної контори для оформлення спадщини, однак їй було відмовлено, у зв`язку зі спливом строку на прийняття спадщини. Зазначила, що пропустила строк подання заяви про прийняття спадщини з поважних причин, тому просила суд визначити додатковий строку для подання заяви про прийняття спадщини.

Ухвалою Дарницького районного суду м. Києва від 04.08.2022 р. відкрито провадження у вказаній справі.

Позивач в судове засідання не з`явилась, надала заяву про розгляд справи без її участі, позовні вимоги підтримала в повному обсязі, наполягала на їх задоволенні.

Від представника Київської міської ради надійшов відзив, відповідно до якого зазначено, що при вирішенні справ про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини слід враховувати, що додатковий строк визначається у разі, якщо суд визнає причини пропуску строку для прийняття спадщини поважними. У зазначеній категорії справ є обов`язковим обґрунтування в мотивувальній частині судового рішення поважності причин пропуску строку для подання заяви про прийняття спадщини. Судом не можуть бути визнані поважними такі причини пропуску строку для подання заяви про прийняття спадщини як юридична необізнаність позивача щодо строку та порядку прийняття спадщини, необізнаність особи про наявність спадкового майна, похилий вік, непрацездатність, встановлення судом факту, що має юридичне значення для прийняття спадщини (наприклад, встановлення факту проживання однією сім`єю), невизначеність між спадкоємцями хто буде приймати спадщину, відсутність коштів для проїзду до місця відкриття спадщини, несприятливі погодні умови. Узагальнення судової практики розгляду судами справ про надання спадкоємцеві додаткового строку для прийняття спадщини свідчить про те, що поважними причинами пропуску строку визнаються, зокрема: тривала хвороба спадкоємців; велика відстань між місцем постійного проживання спадкоємців і місцем знаходження спадкового майна; складні умови праці, які, зокрема, пов`язані з тривалими відрядженням, в тому числі закордонними; перебування спадкоємців на строковій службі у складі Збройних Сил України; необізнаність спадкоємців про наявність заповіту тощо. Враховуючи наведене, просили суд прийняти рішення згідно чинного законодавства, розгляд справи проводити без участі представника відповідача.

Представник третьої особи надала заяву про розгляд справи без участі представника, вирішення зазначеного питання залишили на розсуд суду.

Суд дослідивши матеріали справи приходить до наступного.

Згідно з ст. 4 ЦПК України кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів.

Відповідно до вимог ст.5 ЦПК України здійснюючи правосуддя, суд захищає права, свободи та інтереси фізичних осіб, права та інтереси юридичних осіб, державні та суспільні інтереси у спосіб, визначений законом або договором.

Відповідно до вимог ст.12 ЦПК України цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін. Учасники справи мають рівні права щодо здійснення всіх процесуальних прав та обов`язків, передбачених законом. Кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом.

У відповідності до ч.1 ст.13 ЦПК України суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданими відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках.

Суд в межах заявлених позовних вимог (стаття 13 ЦПК України) та наданих сторонами доказів по справі встановив наступні обставини та правовідносини.

Судом встановлено, що відповідно до свідоцтва про народження серія НОМЕР_1 від 02.08.2000 року, виданого відділом реєстрації актів громадського стану Харківського районного управління юстиції у м. Києві, ІНФОРМАЦІЯ_2 народилась ОСОБА_1 , батьками якої є ОСОБА_2 та ОСОБА_3 .

Згідно з свідоцтвом про смерть серія НОМЕР_2 від 27.08.2021 року, виданого Київським відділом державної реєстрації смерті Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Київ), ІНФОРМАЦІЯ_1 помер ОСОБА_2 .

Відповідно до довідки про причину смерті № 1403 від 27.07.2021 року, причина смерті ОСОБА_2 , інфаркт-головного мозку.

З довідки про реєстрацію місця проживання особи виданої Бишівською сільською радою, вбачається, що ОСОБА_4 , зареєстрована за адресою: АДРЕСА_2 .

Згідно до довідки № 1305- від 31.03.2022 року про взяття на облік внутрішньо переміщеної особи фактичне місце проживання ОСОБА_1 , АДРЕСА_3 .

З протколову ультразвукового обстеження вагітних від 18.01.2022 року, та обмінної карти вбачається, що ОСОБА_1 , перебувала у стані вагітності.

Відповідно до свідоцтва про народження серія НОМЕР_3 від 28.02.2019 року, виданого Бородянським районним відділом державної реєстрації актів цивільного стану Головного територіального управління юстиції у Київській області, ІНФОРМАЦІЯ_3 народився ОСОБА_5 , батьками якого є ОСОБА_6 , та ОСОБА_1 .

Відповідно до свідоцтва про народження серія НОМЕР_4 від 17.01.2020 року, виданого Бородянським районним відділом державної реєстрації актів цивільного стану Головного територіального управління юстиції у Київській області, ІНФОРМАЦІЯ_4 народилась ОСОБА_7 , батьками якої є ОСОБА_6 , та ОСОБА_1 .

Відповідно до свідоцтва про народження серія НОМЕР_5 від 22.07.2022 року, виданого Дарницьким відділом державної реєстрації актів цивільного стану у місті Києві Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Київ), ІНФОРМАЦІЯ_5 народилась ОСОБА_8 , батьками якої є ОСОБА_6 , та ОСОБА_1 .

Постановою державного нотаріусу Сьомої київської державної нотаріальної контори №1679/02-31 від 06.07.2022 року, було відмовлено ОСОБА_1 , у видачі свідоцтва про право на спадщину за законом на майно, яке належало її батьку ОСОБА_2 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_1 .

Відповідно до статей 1216, 1217 ЦК України спадкуванням є перехід прав та обов`язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця), до інших осіб (спадкоємців). Спадкування здійснюється за заповітом або за законом.

Відповідно до частини першої статті 1269, частини першої статті 1270 ЦК України спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати до нотаріальної контори заяву про прийняття спадщини. Для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини.

За загальними положеннями про спадкування право на спадщину виникає в день відкриття спадщини, спадщина відкривається внаслідок смерті особи або оголошення її померлою, для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини (частина третя статті 1222, частина перша статті 1220, частина перша статті 1270 ЦК України).

Відповідно до статті 1272 ЦК України якщо спадкоємець протягом строку, встановленого статтею 1270 цього Кодексу, не подав заяву про прийняття спадщини, він вважається таким, що не прийняв її.

Згідно з частиною третьою статті 1272 ЦК України за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини.

Поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємців на вчинення цих дій. Якщо у спадкоємця не було перешкод для подання заяви, а він не скористався своєчасно правом на прийняття спадщини, то правові підстави для визнання додаткового строку для прийняття спадщини відсутні.

Правила частини третьої статті 1272 ЦК України можуть бути застосовані, якщо: 1) у спадкоємця були перешкоди для подання такої заяви; 2) ці обставини визнані судом поважними.

Вирішуючи питання визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. Поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій.

Відповідно до висновків Верховного Суду, викладених у постановах від 30.01.2020 №487/2375/18, від 17.02.2020 №357/732/19, від 27.02.2020 у справі №419/3788/17, від21.05.2020 у справі №404/251/17, поважними причинами пропуску строку визнаються, зокрема: 1) тривала хвороба спадкоємців; 2) велика відстань між місцем постійного проживання спадкоємців і місцем знаходження спадкового майна; 3) складні умови праці, які, зокрема, пов`язані з тривалими відрядженнями, в тому числі закордонними; 4) перебування спадкоємців на строковій службі у складі Збройних Сил України; 5) необізнаність спадкоємців про наявність заповіту тощо.

При цьому, судом не можуть бути визнані поважними такі причини пропуску строку для подання заяви про прийняття спадщини, як юридична необізнаність позивача щодо строку та порядку прийняття спадщини, необізнаність особи про наявність спадкового майна та відкриття спадщини, похилий вік, непрацездатність, невизначеність між спадкоємцями, хто буде приймати спадщину, відсутність коштів для проїзду до місця відкриття спадщини, несприятливі погодні умови тощо.

Відповідно до частини першої статті 81 ЦПК України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом.

Звернувшись до суду з вимогою про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини, позивач ОСОБА_1 посилається на ведення на території України воєнного стану, та зокрема вагітність позивача, аналізуючи матеріали справи суд враховує, що останнім днем для прийняття спадщини було 25.02.2022 року, належних доказів неможливості позивачем подати заяву про прийняття спадщини в строк до 24.02.2022 року, зокрема до введення воєнного стану на території України матеріали справи не містять.

При цьому суд враховує, що позивач повинна була тільки подати заяву про прйняття спадщини, а не проводити її оформлення.

Крім того, суд враховує, що відповідно до Постанови Кабінету Міністрів України № 164 від 28.02.2022 року зі змінами 24.06.2022 року, було встановлено, що перебіг строків на прийняття спадщини на час воєнного стану зупиняється, поважних причин пропуску позивачем додаткових чотирьох місяців для прийняття спадщини, матеріали справи також не містять.

Враховуючи, наведене, та той факт, що позивачем не було доведено поважність (пов`язаних з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій) причин пропуску строку для прийняття спадщини, беручи до уваги факт зупинення перебігу строків на прийняття спадщини на 4 місяці, суд приходить до висновку, що позовні вимоги не обґрунтовані, а тому не підлягають до задоволення.

Керуючись ст.ст. 4, 5, 12, 13, 49, 51, 76-81, 84, 90, 259, 263, 268, 273 ЦПК, ч. 3 ст. 1272 ЦК України, суд -

УХВАЛИВ:

У задоволенні позову ОСОБА_1 до Київської міської ради, третя особа: Сьома київська державна нотаріальна контора в особі Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Київ) про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини - відмовити.

Рішення може бути оскаржене до Київського апеляційного суду протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Учасник справи, якому повне рішення суду не було вручено у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Суддя С.В. Кулик