Справа № 367/9967/19
Провадження № 2/367/734/2023
Р І Ш Е Н Н Я

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

31 березня 2023 Ірпінський міський суд Київської області в складі:

головуючого судді Мерзлого Л.В.,

при секретарі судових засідань Валюх В.І.,

позивача ОСОБА_1 ,

представника позивача ОСОБА_2 ,

представника відповідача ОСОБА_3 ,

розглянувши у судовому засіданні в м. Ірпінь цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_4 про стягнення заборгованості за виконані ремонтні роботи та за зустрічним позовом ОСОБА_4 до ОСОБА_1 про стягнення збитків у вигляді неодержаного доходу внаслідок користування майном без достатньої правової підстави,-

в с т а н о в и в :

До Ірпінського міського суду Київської області звернулась ОСОБА_1 з позовом до ОСОБА_4 про стягнення заборгованості за виконані ремонтні роботи.

Свої вимоги обґрунтовує тим, що позивач здійснювала ремонт житлового будинку,

що розташований за адресою АДРЕСА_1 , що підтверджується договором на виконання будівельних робіт від 16.02.2009 року та актами виконаних робіт. Так, відповідно до акту виконаних робіт по ремонту житлового будинку, що розташований за адресою: АДРЕСА_1 від 24.04.2009 року ОСОБА_1 сплатила на

користь СПД ОСОБА_5 5 707 грн. 62 коп. Відповідно до акту виконаних робіт по ремонту житлового будинку, що розташований за адресою: АДРЕСА_1 від 30.05.2009 року ОСОБА_1 сплатила па користь СПД ОСОБА_5 9 137 грн. 93 коп. Відповідно до акту виконаних робіт по ремонту житлового будинку, що розташований за адресою: АДРЕСА_1 від 12.06.2009 року ОСОБА_1 сплатила на користь СПД ОСОБА_5 9 046 грн. 82 коп.Відповідно до акту виконаних робіт по ремонту житлового будинку, що розташований за адресою АДРЕСА_1 від 17.03.2010 року ОСОБА_1 сплатила на користь ОСОБА_6 3 554 грн. 33 коп.Відповідно до акту виконаних робіт по ремонту житлового будинку, що розташований за адресою: АДРЕСА_1 від 20.03.2010 року ОСОБА_1 сплатила на користь СПД ОСОБА_5 4 584 грн. 34 коп.Відповідно до акту виконаних робіт по ремонту житлового будинку, що розташований за адресою: АДРЕСА_1 від 23.03.2010 ОСОБА_1 сплатила на користь СПД ОСОБА_5 3597 грн. 64 коп. Відповідно до акту виконаних робіт по ремонту житлового будинку, що розташований за адресою: АДРЕСА_1 від 03.09.2010 року ОСОБА_1 сплатила на користь СПД ОСОБА_5 11 184 грн. 34 коп.Ремонтні роботи були виконані на загальну суму 236 405 грн. 75 коп, що становило 46 813 долара 02 цента еквівалентно станом на 03.09.2010 року по курсу НБУ 5,05 грн, за 1 долар США.

7 листопада 2019 року Постановою Київського апеляційного суду за ОСОБА_4 було визнало право власності на 17/80 частин житлового будинку, що розташований за адресою: АДРЕСА_1 , у порядку спадкування за законом після смерті ОСОБА_7 .

Позивач вказує про те, що сума витрат на проведення ремонту будинку підлягає стягненню з ОСОБА_4 як спадкоємця боржника в межах спадкового майна пропорційно частки будинку, належній на праві власності ОСОБА_4 .

Зазначає про те, що спадковий будинок був в аварійному стані і потребував капітального ремонту. Так як встановлено в судових рішеннях, ОСОБА_4 не опікувалась померлим і не здійснювала будь яких витрат на утримання будинку, проте успадкувала 17/80 частин житлового будинку разом з покращеннями, які були зроблені одноосібно ОСОБА_1 в цілому будинку.

За відсутності проведення відповідних ремонтних робіт, будинок, який успадкувала ОСОБА_4 , не був би придатний до проживання і був би зруйнований, відтак позивач здійснила витрати, необхідні для утримання та збереження будинку, і провела капітальний ремонт в будинку, який привів до то, що будинок не зруйнувався.

Відтак, оскільки ОСОБА_8 успадкувала будинок і з моменту відкриття спадщини до неї перейшло право власності на будинок, який був збережений за рахунок коштів позивача, тому ОСОБА_4 зобов`язана сплатити на користь позивача компенсацію витрат за проведений ремонт будинку, пропорційно її частки будинку, що належить їй на праві власності з моменту набуття нею права на спадкування.

Таким чином, позивач зазначає про те, є підстави стягнути з відповідача на користь позивача компенсацію витрат за проведений ремонт в розмірі 22 029 доларів США 96 центів (46 813 долара 02 цента /17/80 частки майна ОСОБА_4 ) еквівалентно 528 719 грн .04 коп.

Просить суд стягнути з ОСОБА_4 на користь ОСОБА_1 528 719 грн. 04 коп.

До суду від ОСОБА_4 надходив відзив на позовну заяву, згідно якого зазначено про те, що позивачем не додано жодного доказу того, що ремонтні роботи проведені на суму 236405,75 грн. Договір про проведення капітального будівництва не відповідає загальним вимогам до договорів, крім того, договір та акти не містять конкретних вказівок щодо виконуваних робіт, використання матеріалів. До позову також не додано первинних бухгалтерських документів щодо здійснення оплати.

ОСОБА_4 подано до суду зустрічний позов до ОСОБА_1 про стягнення збитків у вигляді неодержаного доходу внаслідок користування майном без достатньої правової підстави, який обґрунтовано наступним.

ІНФОРМАЦІЯ_1 помер батько ОСОБА_4 , після смерті якого відкрилася спадщина на належні йому 15/100 частин житлового будинку по

АДРЕСА_1 з відповідними частинами

надвірних будівель (сарай, гараж, погрій, колодязь, зливна яма). Заповіту померлий не залишив. Спадкоємцями першої черги за законом після смерті батька були

ОСОБА_9 - мати спадкодавця; ОСОБА_7 - батько

спадкодавця та донька спадкодавця. Після смерті батька ОСОБА_4 фактично прийняла 1/3 частину (від 15/100), тобто 5/100 частин буднику, так як на момент відкриття спадщини була неповнолітньою. ІНФОРМАЦІЯ_2 померла бабуся ОСОБА_9 . Після смерті бабусі відкрилася спадщина на 1/3 частини 15/100 частин житлового будинку по АДРЕСА_1 . Спадкоємцями першої черги в порядку спадкування за законом після смерті бабусі були: ОСОБА_7 (дідусь) та відповідно чоловік померлої бабусі та ОСОБА_4 . Після смерті бабусі, ОСОБА_4 фактично прийняла 1/2 частину від 5/100, тобто 2,5/100 частин будинку. ІНФОРМАЦІЯ_3 помер дідусь ОСОБА_7 , після смерті якого відкрилася спадщина. Заповіту дідусь не залишив, тому спадкоємцем першої черги в порядку спадкування за законом та правом представлення являлась ОСОБА_4 . Спадкове майно складалося із належної йому на праві власності 26/100 частин житлового будинку з відповідними частинами надвірних будівель (сарай,

гараж, погріб, колодязь, зливна яма) по

АДРЕСА_1 ; та із 1/2 частини 15/100 частин житлового будинку, тобто 7,5 частинвищезазначеного житлового будинку з надвірними будівлями і спорудами. Після смерті дідуся ОСОБА_4 подала заяву до нотаріальної контори про прийняття спадщини в порядку спадкування за законом. Також із заявою про прийняття спадщини до нотаріальної контори звернулася ОСОБА_10 , яка являлася матір`ю ОСОБА_1 . Одразу після поховання ОСОБА_7 , його сестра ОСОБА_10 та ОСОБА_1 забрали всі документи на домоволодіння, замінили дверний замок та вселили в частину будинку квартирантів, що перейшла до ОСОБА_4 в спадщину без її згоди, та примусово вигнали ОСОБА_4 з частини будинку, яка перейшла до неї у спадщину. З серпня 2009 року (після смерті дідуся) ОСОБА_4 не проживає за місцем реєстрації в належній їй частині спадкового майна.

Рішенням Апеляційного суду Київської області від 14 червня 2011 визнано за ОСОБА_10 право па спадкування після ОСОБА_7 , разом із спадкоємцями першої черги. Відповідно частка спадкового майна ОСОБА_7 поділилася порівну та до ОСОБА_1 (як спадкоємиці в подальшому ОСОБА_10 ) та до ОСОБА_4 перейшло в спадщину по 11/80 частин житлового будинку. Крім того, до ОСОБА_4 також перейшло в спадщину 6/80 частин житлового будинку після смерті батька та бабусі. Загальна площа житлового будинку по АДРЕСА_1 складає 283,5 кв. м.

За адресою по АДРЕСА_1 ОСОБА_4 фактично проживала з 2000 року по серпень 2009 року, а зареєстрована з 2003 року року по сьогоднішній день.

З серпня 2009 року по сьогоднішній день без згоди ОСОБА_4 в її частині житлового будинку проживають сторонні особи.

ОСОБА_1 з серпня 2009 року здає частину будинку квартирантам та отримує за неї доходи.

З приводу порушення своїх прав ОСОБА_4 неодноразово зверталась до Ірпінського ВП Головного управління Національної поліції в Київській області, що підтверджується копіями звернень та заяв до поліції, копіями повідомлень про відмову в порушенні кримінальної справи, копіями звернень до БТІ щодо виготовлення технічного паспорту та відповідями на них; копіями листів на ім`я Відповідача, копіями актів депутатів, копіями письмових пояснень сусідів та іншими документами.

В зв`язку із перешкодами у користуванні майном з 2009 року, ОСОБА_4 звернулася до суду з позовом про визнання права власності на спадкове майно та усунення перешкод в користуванні майном.

Постановою Київського апеляційного суду від 07.11.2019 р. №367/7387/16-ц за позовом ОСОБА_4 до ОСОБА_1 , треті особи:Ірпінська міська державна нотаріальна контора Київської області, комунальне підприємство Київської обласної ради «Північне бюро технічної інвентаризації», про визнання права на спадкове майно та усунення перешкод у користуванні спадковим майном, за ОСОБА_4 як спадкоємицею, визнано право власності на 17/80 частин житлового будику по АДРЕСА_1 , а також зобов`язано ОСОБА_1 не чинити ОСОБА_4 перешкоди у користуванні частиною будинку та не чинити перешкоди у виготовленні технічного паспорту на даний будинок. Однак, незважаючи навіть на рішення суду, до цього часу ОСОБА_1 продовжує чинити ОСОБА_4 перешкоди у користуванні належною частиною будинку. З 14.01.2020 на виконанні в Ірпінському міському відділі державної виконавчої служби Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Київ) перебуває виконавче провадження ВП № НОМЕР_3, відкрите за заявою ОСОБА_4 .

З акту депутата Ірпінської міської ради від 12.03.2010 про обстеження

матеріально-побутових умов проживання вбачається, що з серпня 2009 ОСОБА_4 не проживає у будинку по АДРЕСА_1 . Із заяви ОСОБА_11 , поданої депутату Ірпінської міської ради

від 14.03.2010 р, вбачається, що з серпня 2009 р. ОСОБА_4 не проживає у будинку по

АДРЕСА_1 . Із заяви ОСОБА_12 , наданої депутату Ірпінської міської ради від 14.03.2010 вбачається, що з серпня 2009 ОСОБА_4 не проживає у будинку по АДРЕСА_1 . Постановою Ірпінського МВ ГУМВС України в Київській області від 20.03.2010 відмовлено в порушенні кримінальної справи, зважаючи на те, що в діях конфліктуючихсторін вбачаються ознаки злочину, передбаченого ст. 356 КК України. Постановою Ірпінського МВ ГУМВС України в Київській області від 05.05.2010 відмовлено в порушенні кримінальної справи за заявою ОСОБА_4 про те, що після смерті дідуся були забрані документи на будинок, змінено замки та вселено в частину належної ОСОБА_13 будинку квартирантів, зважаючи на те, що на думку Ірпінського МВ ГУМВС України в Київській області відносини, що склалися є цивільно-правовими. З відповіді КП Київської обласної ради «Північне БТІ» від 02.08.2016 та 19.08.2016 р. на запит представника щодо здійснення виготовлення техпаспорту на будинок вбачається, що КП КОР «Північне БТІ» призупиняє виконання замовлення виготовлення техпаспорту, оскільки відсутній доступ до домоволодіння.Згідно акту депутата від 01.09.2016 ОСОБА_4 дійсно проживає за адресою: АДРЕСА_2 , але зареєстрована за адресою: АДРЕСА_1 , та не меже потрапити в приміщення за місцем реєстрації.Таким чином, ОСОБА_4 зазначає про те, що вона позбавлена можливості користуватися частиною будинку з серпня 2009 року по сьогоднішній день. ОСОБА_4 також зазначає про те, що з 14.06.2011 в її власності перебуває 60,2 кв. м житлового будинку. Згідно висновку, зробленого Т ОВ "Нотаріус" від липня 2019, середньомісячна вартість оренди частини житлового будинку загальною площею 60,24 кв. м із 2009 по 2020 рік включно становить 4251 грн.Враховуючи наведене, ОСОБА_4 вказує про те, що ОСОБА_1 зобов`язана сплатити збитки у вигляді неодержаного доходу внаслідок користування майном без достатньої правової підстави з серпня 2009 по вересень 2020 у розмірі 565 383 грн. (4 251 х 133).

Просить суд стягнути з ОСОБА_1 на користь ОСОБА_4 збитки у вигляді неодержаного доходу внаслідок користування майном без достатньої правової підстави в розмірі 565 383 грн., а також стягнути витрати пов`язані з оцінкою середньо ринкової місячної вартості оренди частини житлового будинку у розмірі 5 000.

В судовому засіданні позивач та представник позивача первісний позов підтримали, просили його задовольнити, в задоволенні зустрічного позову просили відмовити.

В судовому засіданні відповідач просила в задоволенні первісного позову відмовити, зустрічні позовні вимоги задовольнити.

Суд, проаналізувавши матеріали справи, вислухавши думку сторін по справі, дослідивши обставини справи та перевіривши їх доказами в межах заявлених позовних вимог, виходив з наступного.

Відповідно до частини 1 статті 4, частини 1 статті 5 ЦПК України, кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів. Здійснюючи правосуддя, суд захищає права, свободи та інтереси фізичних осіб, права та інтереси юридичних осіб, державні та суспільні інтереси у спосіб, визначений законом або договором.

Згідно ст. 12 ЦПК України цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін. Кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Докази подаються сторонами та іншими учасникам

Відповідно до ст. 41 Конституції України кожен має право володіти, користуватися і розпоряджатися своєю власністю, результатами своєї інтелектуальної, творчої діяльності. Використання власності не може завдавати шкоди правам, свободам та гідності громадян, інтересам суспільства, погіршувати екологічну ситуацію і природні якості землі.

Згідно з ч.2 ст.356 ЦК України власність двох чи більше осіб із визначенням часток кожного з них у праві власності є спільною частковою власністю.

Відповідно до ст. 358 ЦК України право спільної часткової власності здійснюється співвласниками за їхньою згодою. Співвласники можуть домовитися про порядок володіння та користування майном, що є їхньою спільною частковою власністю.

Відповідно до ст.322 ЦК України власник зобов`язаний утримувати майно, що йому належить, якщо інше не встановлено договором або законом.

За змістом ст. 151 ЖК України громадяни, які мають в приватній власності жилий будинок (квартиру), зобов`язані забезпечувати його схоронність, проводити за свій рахунок поточний і капітальний ремонт.

Згідно зі ст. 360 ЦК України співвласник відповідно до своєї частки у праві спільної часткової власності зобов`язаний брати участь у витратах на управління, утримання та збереження спільного майна, у сплаті податків, зборів (обов`язкових платежів), а також нести відповідальність перед третіми особами за зобов`язаннями, пов`язаними із спільним майном.

Так, судом встановлено, що постановою Київського Апеляційного суду від 07.11.2019 по справі №367/7387/16, визнано за ОСОБА_4 право власності на 17/80 частин житлового будинку, що розташований за адресою: АДРЕСА_1 , у порядку спадкування за законом після смерті ОСОБА_14 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_4 , ОСОБА_9 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_5 , та ОСОБА_7 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_6 .

Визнано за ОСОБА_1 право власності на 63/80 частин житлового будинку, що розташований за адресою: АДРЕСА_1 , з яких 22/100 частин будинку, належить їй на підставі договору дарування, посвідченого 20 травня1987 року за реєстровим номером №985, 227/400 частин у порядку спадкування за законом після смерті ОСОБА_10 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_7 .

Згідно копії довіреності, посвідченої 10.04.2007 державним нотаріусом Ірпінської міської державної нотаріальної контори Київської області, зареєстрованої в реєстрі за №2-1001, ОСОБА_9 , уповноважила ОСОБА_10 оформити її спадкові права на майно, яке залишилось після смерті ОСОБА_14 .

Згідно копії довіреності, посвідченої 27.03.2007 приватним нотаріусом Київського міського нотаріального округу, зареєстрованої в реєстрі за №953, ОСОБА_7 уповноважив ОСОБА_10 бути його повноважним представником в усіх організаціях, підприємствах, установах незалежно від форм власності та підпорядкування, з питань ведення спадкових справ, підготовки та після смерті сина ОСОБА_14 оформлення всіх необхідних документів для прийняття спадщини та отримання свідоцтв про право на спадщину на все майно.

16.02.2009 між ОСОБА_1 та СПД ОСОБА_5 укладено Договір (план) проведення капітального ремонту та будівництва будинку по АДРЕСА_3 та споруд на прибудинкової території. У вказаному договорі визначено та узгоджено перелік будівельних робіт, об`єми будівельних робіт та встановлено, що їх вартість оформлюються Актами-рахунками, що є невід`ємною частиною цього Договору.

Згідно доданих до позовної заяви Актів-рахунків на виготовлення будівельних робіт, сукупна вартість виконаних робіт складає 46813,02 дол. США, що еквівалентно 236405 грн. 75 коп. по курсу НБУ 5,05 грн за 1 дол. США.

Згідно ч. 2 ст. 533 ЦК України, якщо у зобов`язанні визначено грошовий еквівалент в іноземній валюті, сума, що підлягає сплаті у гривнях, визначається за офіційним курсом відповідної валюти на день платежу, якщо інший порядок її визначення не встановлений договором або законом чи іншим нормативно-правовим актом.

Враховуючи викладене, суд приходить до висновку про обґрунтованість позовних вимог та наявність підстав для стягнення з відповідача на користь позивача компенсації витрат за проведений ремонт розмірі в 22 029 доларів США 96 центів (46 813 долара 02 цента /17/80 частки майна ОСОБА_4 ), що еквівалентно 528 719 грн 04 коп.

Щодо вирішення зустрічного позову ОСОБА_4 до ОСОБА_1 про стягнення збитків у вигляді неодержаного доходу внаслідок користування майном без достатньої правової підстави, суд зазначає наступне.

В обґрунтування свої позовних вимог ОСОБА_4 посилається на той факт, що у належній їй частині житлового будинку за адресою: АДРЕСА_1 , проживають сторонні особи, плату за проживання отримує ОСОБА_1 . До позовної ОСОБА_4 додає копії звернень до правоохоронних органів щодо перешкоджання їй у користуванні майном та відповіді на них, зокрема, постанови про відмову у порушенні кримінальної справи за фактом звернення, акт обстеження матеріально-побутових умов проживання сім`ї від 12.03.2009, згідно якого в будинку зареєстрована також ОСОБА_4 . Відповідачем за зустрічним позовом подавався до суду відзив на позовну заяву ОСОБА_4 , згідно якого зазначає про те, що позов є безпідставним, оскільки ОСОБА_4 не проживала у будинку через те, що не бажала опікуватись своїми покійними родичами. На підтвердження свої доводів ОСОБА_1 зазначає про те, що в рішенні Апеляційного суду Київської області від 14.06.2011 встановлено, що ОСОБА_10 весь час піклувалася покійним ОСОБА_7 , надавала допомогу в лікуванні і харчуванні і тому за ОСОБА_10 було визнано право на спадкування разом із спадкоємцями 1-ї черги. Вказує також про те, що ОСОБА_4 не бажала здійснювати витрати по утриманню будинку, який був в аварійному стані, сплачувати комунальні послуги. Зазначає про те, що в постанові про відмову в порушенні кримінальної справи від 05.05.2010 зазначено про те, що ніякі сторонні особи в будинку не проживають, вхідні замки не мінялись і ніяким чином не чинились перешкоди ОСОБА_4 в користуванні будинком. Згідно відповіді Ірпінського МВ ДВС ЦМУ МЮ від 01.07.2020 вих.№24723, рішення суду щодо усунення перешкод в користуванні ОСОБА_4 житловим будинком виконується у встановленому законом порядку.

Щодо неодержаного доходу ОСОБА_4 від оренди частини будинку 60,24 кв.м., зазначає про те, що ця частина не виділена в натурі і не є окремим приміщенням, яке було б обладнане всіма необхідними комунікаціями, а тому здавати його в оренду є не можливим. Відтак, ОСОБА_1 вказує про те, що ОСОБА_4 з власної волі не користується частиною житлового будинку, а вимоги про стягнення збитків у вигляді неодержаного доходу внаслідок користування майном без достатньої правової підстави не підлягають задоволенню.

Відповідно до ст.12 ЦПК України цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін.

Кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень.

Тобто, при зверненні з позовом до суду на позивача покладений тягар доведення обставин заявлених вимог.

Натомість відповідач повинен довести саме свої заперечення проти доводів позивача.

З аналізу зазначених положень вбачається, що учасники справи мають передбачені процесуальним законом права та обов`язки.

Обов`язок доказування певних обставин лежить на стороні, яка посилається на них як на підставу своїх вимог та заперечень.

Недоведеність обставин, на наявності яких наполягає позивач, є підставою для відмови у позові.

У випадку невиконання учасником справи його обов`язку із доведення відповідних обставин необхідними доказами, такий учасник має усвідомлювати, що несе ризик відповідних наслідків, зокрема, відмови у задоволенні позовних вимог, у зв`язку з їх недоведеністю.

Крім того, суд також враховує, що статтями 22, 24 Конституції України закріплено принцип рівності усіх учасників судового процесу перед законом і судом.

В Рішенні Конституційного суду України № 11-рп/2012 зазначається, що засада рівності усіх учасників судового процесу перед законом і судом забезпечує гарантії доступності правосуддя та реалізації права на судовий захист, закріпленого в ч.1 ст.55 Конституції України.

Ця засада є похідною від загального принципу рівності громадян перед законом, визначеного ч. 1 ст.24 Основного Закону України, і стосується, зокрема, сфери судочинства.

Рівність усіх учасників судового процесу перед законом і судом передбачає єдиний правовий режим, який забезпечує реалізацію їхніх процесуальних прав.

Тобто, суд конституційної юрисдикції тлумачить даний принцип, як принцип, який дає змогу усім учасникам реалізувати свої процесуальні права.

З цього випливає, що право на доступ до суду, в тому числі право на захист порушених чи оспорюваних прав та їх захист судом має не лише відповідач, а й позивач, який звернувся до суду за захистом і таке право йому гарантоване законом.

Відповідно до позиції Верховного Суду, висловленої в постанові в справі № 219/1704/17 від 13 травня 2020 року, яка, з точки зору ч.4 ст263 ЦПК України, має враховуватися судом, у контексті дотримання принципу змагальності сторін, у процесі, побудованому за принципом змагальності, збір і підготовка усього фактичного матеріалу для вирішення спору між сторонами покладається законом на сторони.

Суд тільки оцінює надані сторонами матеріали, але сам жодних фактичних матеріалів і доказів не збирає.

Тягар доведення обґрунтованості вимог пред`явленого позову процесуальним законом, за загальним правилом, покладається на позивача.

Суд вважає, що вказаний процесуальний обов`язок позивачем при зверненні до суду не виконаний, доказів як технічного стану будинку, так необхідності проведення його ремонту та вартість ремонтних робіт не доведені.

Так, відповідно до ч.ч.1,2 ст.76 ЦПК України доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи.

Згідно з ч.1 ст.77 ЦПК України належними є докази, які містять інформацію щодо предмета доказування.

За змістом ч.1 ст.80 ЦПК України достатніми є докази, які у своїй сукупності дають змогу дійти висновку про наявність або відсутність обставин справи, які входять до предмета доказування.

Суду не надано будь яких доказів, які б підтверджували факт здачі в оренду будинку/частину житлового будинку ОСОБА_1 та отримання нею доходу.

Враховуючи викладене, надані позивачем за зустрічним позовом докази та їх оцінку, суд приходить до висновку про недоведеність позовних вимог позивачем та відсутності підстав для їх задоволення.

На підставі вищевикладеного, керуючись ст. ст. 22, 322, 356, 358, 360, 533 ЦК України, ст. 151 ЖК України, керуючись ст.ст. 4,12,81,263-268 ЦПК України суд,-

в и р і ш и в :

Позов ОСОБА_1 до ОСОБА_4 про стягнення заборгованості за виконані ремонтні роботи, - задовольнити.

Стягнути з ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_8 , РНОКПП НОМЕР_1 , на користь ОСОБА_1 , РНОКПП НОМЕР_2 , 528 719 грн. 04 коп.

В задоволенні зустрічного позову ОСОБА_4 до ОСОБА_1 про стягнення збитків у вигляді неодержаного доходу внаслідок користування майном без достатньої правової підстави, - відмовити.

Повний текст судового рішення складено 03.04.2023.

З текстом рішення можна ознайомитись в Єдиному державному реєстрі судових рішень за посиланнямhttp://reyestr.court.gov.ua.

Рішення може бути оскаржене в апеляційному порядку безпосередньо до Київського апеляційного суду шляхом подачі у 30-денний строк з дня проголошення рішення апеляційної скарги.

Суддя Л.В. Мерзлий