Справа № 288/785/23
Провадження № 2/288/200/23
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

04 квітня 2023 року смт. Попільня

Попільнянський районний суд Житомирської області в складі:

головуючого судді - Рудник М. І.,

за участю секретаря судових засідань - Колодяжної Н.В.,

розглянувши у відкритому підготовчому судовому засіданні в залі суду в смт. Попільня Житомирської області цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до Попільнянської селищної ради Житомирського району Житомирської області про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини,

ВСТАНОВИВ:

ОСОБА_1 (далі - позивач) звернулась до суду з позовною заявою до Попільнянської селищної ради Житомирського району Житомирської області (далі відповідач) про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини, в якій вказує, що ІНФОРМАЦІЯ_1 померла її мати ОСОБА_2 .

Після смерті матері ОСОБА_2 відкрилась спадщина. Позивач, як дочка померлої, являється спадкоємцем першої черги. До складу спадщини входить земельна ділянка, яка знаходиться в АДРЕСА_1 , яку мати успадкувала після смерті її чоловіка ОСОБА_3 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_2 , однак спадкових прав не оформила.

Звернувшись до нотаріуса, з метою отримання свідоцтва про право на спадщину на спадкове майно, позивач отримала відмову, в зв`язку з тим, що нею пропущений строк для прийняття спадщини.

За життя мати позивача подарувала їй та брату ОСОБА_4 в рівних частках, житловий будинок, який знаходиться в АДРЕСА_1 , тобто на тій земельній ділянці, на яку відкрилась спадщина.

Іншого спадкового майна після смерті матері немає, позивач була переконана, що будучи власником житлового будинку, до неї переходить і право власності на земельну ділянку під ним. Також позивач була переконана, що буде власником майна, яке належало матері і яка проживала в ньому на час смерті, вона прийняла спадщину. Однак, предметом договору дарування від 21.03.2009 року був тільки житловий будинок. Земельна ділянка під ним, яка за Державним актом належала батьку позивача, чоловіку її матері, не була переоформлена на останню і тому предметом договору не була.

Після смерті матері спадкова справа не заводилась, дана обставина підтверджується інформаційною довідкою зі Спадкового реєстру № 71818175 від 16.03.2023 року.

Таким чином, за вказаних обставин, позивач вважає, що пропустила строк для прийняття спадщини після смерті матері ОСОБА_2 з поважних причин і має право на його поновлення.

Позивач просить визначити їй додатковий строк достатній для подання заяви про прийняття спадщини, яка відкрилась після смерті матері ОСОБА_2 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_1 . Судові витрати просить віднести на її рахунок.

Позивач в підготовче судове засідання не з`явилась, в позовній заяві просила розглядати справу без її участі.

Представник відповідача Попільнянської селищної ради Житомирського району Житомирської області в підготовче судове засідання не з`явився, надав до суду заяву в якій просив розглядати справу без участі їх представника, проти задоволення позовних вимог не заперечують.

Згідно частини 3 статті 200 ЦПК України, за результатами підготовчого провадження суд ухвалює рішення у випадку визнання позову відповідачем.

Частина 3 статті 211 ЦПК України визначає, що учасник справи має право заявити клопотання про розгляд справи за його відсутності. Якщо таке клопотання заявили всі учасники справи, судовий розгляд справи здійснюється на підставі наявних у суду матеріалів.

Суд, дослідивши матеріали справи, проаналізувавши норми чинного законодавства, оцінивши в сукупності докази по справі, приходить до висновку, що позов підлягає задоволенню з наступних підстав.

Як вбачається з свідоцтва про народження серії НОМЕР_1 , виданого 29 травня 1957 року Попільнянським районним бюро ЗАГС Житомирської області, батьками ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , вказані ОСОБА_3 та ОСОБА_2 , запис за № 20 /а.с. 5/.

Відповідно до Витягу з Державного реєстру актів цивільного стану громадян про шлюб щодо підтвердження дошлюбного прізвища, виданого 30 вересня 2011 року Відділом державної реєстрації актів цивільного стану Бориспільського міськрайонного управління юстиції у Київській області, до Державного реєстру актів цивільного стану громадян внесено реєстраційний запис про шлюб ОСОБА_5 та ОСОБА_6 , прізвище дружини після реєстрації шлюбу « ОСОБА_7 », номер актового запису 3, дата складання 07 січня 1978 року. Відомості про розірвання шлюбу 23 травня 1997 року, номер актового запису 36 /а.с. 6/.

Згідно свідоцтва про смерть серії НОМЕР_2 , виданого 20 грудня 2016 року Попільнянським районним відділом державної реєстрації актів цивільного стану Головного територіального управління юстиції у Житомирській області, ОСОБА_2 померла ІНФОРМАЦІЯ_1 , про що складено відповідний актовий запис № 97 /а.с. 7/.

Як вбачається з Інформаційних довідок зі Спадкового реєстру (спадкові справи та видані на їх підставі свідоцтва про права на спадщину) та Спадкового реєстру (заповіти/спадкові договори), виданих 16 березня 2023 року Попільнянською державною нотаріальною конторою, у Спадковому реєстрі інформація відносно ОСОБА_2 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_1 , відсутня /а.с. 8, 9/.

Відповідно до свідоцтва про смерть серії НОМЕР_3 , виданого 17 серпня 2000 року Відділом реєстрації актів громадянського стану Попільнянського районного управління юстиції Житомирської області, ОСОБА_3 помер ІНФОРМАЦІЯ_2 , запис за № 51 /а.с. 10/.

Згідно свідоцтва про одруження серії НОМЕР_4 , виданого 12 серпня 1956 року Попільнянським райбюро ЗАГС Житомирської області, ОСОБА_3 та ОСОБА_2 з 12 серпня 1956 року перебували в зареєстрованому шлюбі, про що в книзі записів актів громадянського стану про одруження зроблено відповідний запис за № 17 /а.с. 11/.

Довідками № 2604 від 08 серпня 2008 року та № 3918 від 29 листопада 2007 року Виконавчого комітету Попільнянської селищної ради Попільнянського району Житомирської області визначено, що за адресою: вулиця Миру, 63, до дня смерті ОСОБА_3 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_4 , була зареєстрована дружина ОСОБА_2 , вони проживали разом, вели спільне господарство і мали спільну прописку /а.с. 12/.

Як вбачається з Договору дарування посвідченого 21 березня 2009 року приватним нотаріусом Попільнянського районного нотаріального округу Житомирської області, Іващенко Ольга Олексіївна передала у власність ОСОБА_1 та ОСОБА_4 , в рівних частках кожному, належний їй на праві особистої приватної власності житловий будинок, який знаходиться за адресою: АДРЕСА_1 /а.с. 13/

Відповідно до Витягу з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно сформованого 17 січня 2017 року відділом економічного розвитку, торгівлі, інфраструктури, туризму та внутрішнього аудиту Попільнянської РДА Житомирської області, актуальна інформація про об`єкт нерухомого майна та про право власності, а саме: ОСОБА_4 та ОСОБА_1 є власниками житлового будинку, який розташований за адресою: АДРЕСА_1 , розмір частки: 1/2 /а.с. 14/.

Згідно Державного акту на право приватної власності на землю серії ІІ-ЖТ № 005702, виданого 06 березня 2000 року, ОСОБА_3 на підставі рішення виконкому Попільнянської селищної ради народних депутатів № 15 від 24.02.1994 року, передається у приватну власність земельна ділянка площею 0,1012 га, яка розташована на території смт. Попільня, Попільнянської селищної ради, землю передано для будівництва та обслуговування житлового будинку. Акт зареєстровано в Книзі записів державних актів на право приватної власності на землю за № 288 /а.с. 15/.

Відповідно до Постанови про відмову у вчиненні нотаріальної дії від 15 березня 2023 року, виданої Попільнянською державною нотаріальною конторою в Житомирській області за № 47/02-31 від 15 березня 2023 року, ОСОБА_1 відмовлено у вчинені нотаріальної дії у видачі свідоцтва про право на спадщину за законом на майно, після смерті ІНФОРМАЦІЯ_1 , матері ОСОБА_2 , у зв`язку із пропуском встановленого законодавцем терміну на прийняття спадщини /а.с. 16/.

Частиною першою статті 4 ЦПК України визначено, що кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів.

Статтею 5 ЦПК України встановлено, що здійснюючи правосуддя, суд захищає права, свободи та інтереси фізичних осіб, права та інтереси юридичних осіб, державні та суспільні інтереси у спосіб, визначений законом або договором. У випадку, якщо закон або договір не визначають ефективного способу захисту порушеного, невизнаного або оспореного права, свободи чи інтересу особи, яка звернулася до суду, суд відповідно до викладеної в позові вимоги такої особи може визначити у своєму рішенні такий спосіб захисту, який не суперечить закону.

Згідно статті 12 ЦПК України, цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін. Кожна сторона повинна довести ті обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом.

Статтею 13 ЦПК України визначено, що суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках.

Згідно зі статтями 15, 16 ЦК України, кожна особа має право на захист свого цивільного права у разі його порушення, невизнання або оспорювання, кожна особа має право звернутися до суду за захистом свого особистого немайнового або майнового права та інтересу. Способами захисту цивільних прав та інтересів можуть бути припинення дії, яка порушує право, відновлення становища, яке існувало до порушення.

Вирішуючи питання визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій.

Поважними причинами пропуску строку визнаються, зокрема: 1) тривала хвороба спадкоємців; 2) велика відстань між місцем постійного проживання спадкоємців і місцем знаходження спадкового майна; 3) складні умови праці, які, зокрема, пов`язані з тривалими відрядженнями, в тому числі закордонними; 4) перебування спадкоємців на строковій службі у складі Збройних Сил України; 5) необізнаність спадкоємців про наявність заповіту тощо.

Судом досліджено поважність причин пропуску строку для прийняття спадщини позивачем та встановлено, що позивач ОСОБА_1 заяву про прийняття спадщини після смерті матері ОСОБА_2 не подала своєчасно у шестимісячний строк з поважних причин, так як вона була впевнена, що будучи власником житлового будинку вона є і власником земельної ділянки під ним.

Тому продовження їй строку для подання заяви про прийняття спадщини не суперечить закону та не порушить будь-чиїх інших прав та охоронюваних законом інтересів.

Всі вказані обставини є поважними та вплинули на своєчасність прийняття позивачем спадщини.

Спадкоємці, які протягом строку, встановленого статтею 1270 ЦК України не подали заяву про прийняття спадщини, вважаються такими що не прийняли її.

Згідно з правилами статті 1220 ЦК України часом відкриття спадщини вважається день смерті особи, зазначений у свідоцтві про смерть, виданим відповідним державним органом реєстрації актів цивільного стану.

Відповідно до пункту 24 Постанови Пленуму Верховного суду України № 7 від 30 травня 2008 року «Про судову практику у справах про спадкування», особа, яка не прийняла спадщину в установлений законом строк, може звернутися до суду з позовною заявою про визначення додаткового строку для прийняття спадщини відповідно до ч. 3 ст. 1272 ЦК України. Вирішуючи питання про визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій.

Згідно частини п`ятої статті 1268 ЦК України, незалежно від часу прийняття спадщини вона належить спадкоємцеві з часу відкриття спадщини.

Відповідно до частини першої статті 1270 ЦК України, для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини.

Як вбачається з частини третьої статті 1272 ЦК України, за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини.

Законодавцем не надається ніякого значення тривалості періоду, який пройшов з дня закінчення строку для прийняття спадщини, що не виключає можливості подачі до нотаріуса заяви про прийняття спадщини за наявності поважності причин його пропуску, також і після спливу значної кількості часу.

За змістом статей 12, 81, 89, 263 ЦПК України, цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін. Кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень. Суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів. Жодні докази не мають для суду заздалегідь встановленої сили. Доказування не може ґрунтуватись на припущеннях.

Законодавцем не надається ніякого значення тривалості періоду, який пройшов з дня закінчення строку для прийняття спадщини, що не виключає можливості подачі до нотаріуса заяви про прийняття спадщини за наявності поважності причин його пропуску, також і після спливу значної кількості часу.

Судом встановлено, що позивач дійсно пропустила строк для подання заяви про прийняття спадщини з поважної причини, тому суд вважає за необхідне визначити їй додатковий строк для подання заяви про прийняття спадщини.

За вищенаведених обставин, є достатні підстави для задоволення позовних вимог та надання ОСОБА_1 додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини.

Відповідно до положень частини першої статті 141 ЦПК України, судовий збір покладається на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог.

Позивач при зверненні до суду з даним позовом просила судові витрати віднести на її рахунок, а тому суд при ухваленні рішення не здійснює їх розподіл.

Керуючись Постановою Пленуму Верховного суду України «Про судову практику у справах про спадкування» № 7 від 30 травня 2008 року; статтями 1217, 1221, 1262, 1268-1270, 1272 ЦК України; статтями 4, 12, 13, 19, 23, 28, 48, 76, 78, 81, 128, 200, 211, 258, 259, 263-265, 352, 354, 355 ЦПК України, суд,-

ВИРІШИВ:

Позов ОСОБА_1 до Попільнянської селищної ради Житомирського району Житомирської області про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини - задовольнити.

Визначити ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , РНОКПП: НОМЕР_5 , додатковий строк для подання заяви про прийняття спадщини, після смерті матері ОСОБА_2 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_1 , у три місяці з дня набрання рішення суду законної сили.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Апеляційна скарга на рішення суду подається безпосередньо до Житомирського апеляційного суду протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення. Учасник справи, якому повне рішення або ухвала суду не були вручені у день його (її) проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження.

Суддя Попільнянського

районного суду М. І. Рудник