Справа № 368/1070/22
Рішення

Іменем України

"04" квітня 2023 р. м. Кагарлик Київської області

Кагарлицький районний суд Київської області в складі:

Головуючий - суддя Закаблук О.В.

При секретарі - Балацька В.В.

За участі:

Представник позивача - адвокат Клапчук Ф.П.

Відповідач - ОСОБА_1

- розглянувши у відкритому судовому засіданні цивільну справу за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_3 , ОСОБА_1 про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини, суд, -

В С Т А Н О В И В :

27.10.2022 року на адресу Кагарлицького районного суду Київської області надійшла позовна заява ОСОБА_2 до ОСОБА_3 , ОСОБА_1 про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини, в прохальній частині якої позивачка просить суд винести рішення, на підставі якого:

1. Прийняти позовну заяву до розгляду.

2. Визнати причини пропуску ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , шестимісячного строку для прийняття спадщини після померлої ІНФОРМАЦІЯ_2 ОСОБА_4 поважними та встановити ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , додатковий строк у три місяці для подачі заяви про прийняття спадщини.

Свої позовні вимоги позивачка ОСОБА_2 в мотивувальній частині позовної заяви обгрунтовує наступними обставинами та нормами права:

ІНФОРМАЦІЯ_2 померла ОСОБА_4 . Після смерті ОСОБА_4 відкрилася спадщина на належне їй спадкове майно.

За життя згідно державного акту на право приватної власності на землю серія Р2 №427349 ОСОБА_4 належала земельна ділянка площею 2,84 га, що розташована на території Горохівської сільської ради Обухівського району Київської області.

Статтями 1217-1218 Цивільного кодексу України визначено, що спадкування здійснюється за заповітом або за законом. До складу спадщини входять усі права та обов`язки, що належали спадкодавцеві на момент відкриття спадщини і не припинилися внаслідок його смерті.

Згідно ч. 1 ст. 1223 Цивільного кодексу України право на спадкування мають особи, визначені у заповіті.

За життя ОСОБА_5 заповіт на своє спадкове майно, в тому числі і вищевказану земельну ділянку складено не було.

Згідно ч. 1 ст. 1223 Цивільного кодексу України у першу чергу право на спадкування за законом мають діти спадкодавця, у тому числі зачаті за життя спадкодавця та народжені після його смерті, той з подружжя, який його пережив, та батьки.

Після смерті ОСОБА_4 із спадкоємців першої черги за законом залишились її дочка ОСОБА_2 (далі-Позивач) та син ОСОБА_6 , який помер приблизно в 2008 році. Після смерті ОСОБА_6 залишилось його двоє дітей, а саме ОСОБА_7 та ОСОБА_8 (далі-Відповідачі). Інших спадкоємців на майно ОСОБА_9 не залишилося.

Згідно ч. 1 ст. 1268 Цивільного кодексу України спадкоємець за шповітом чи за законом має право прийняти спадщину або не прийняти її.

Згідно ч. 1 ст. 1269 Цивільного кодексу України спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу або в сільських населених пунктах - уповноваженій на це посадовій особі відповідного органу місцевого самоврядування заяву про прийняття спадщини.

Згідно зі ст. 1270 Цивільного кодексу України для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини.

Після смерті ОСОБА_4 протягом встановленого законом шестимісячного терміну спадкоємці не звертались до нотаріальної контори із заявами про прийняття спадщини.

На час смерті спадкодавця Позивач не проживала разом з нею та у встановлений ст. 1270 Цивільного кодексу України шестимісячний строк також не звернулася до нотаріуса із заявою про прийняття частини спадщини.

06.12.2021 р. Позивач звернулася до Кагарлицької районної державної нотаріальної контори із заявою про прийняття спадщини. Постановою від 06.12.2021 р. №649/02-31 завідувач Кагарлицької районної державної нотаріальної контори Грачова Л.І. повідомив Позивачу, що оскільки Позивач не проживала разом зі спадкодавцем на момент його смерті, нею був пропущений встановлений законом строк на прийняття спадщини.

У зв`язку з наведеним, нотаріус рекомендував Позивачу звернутися до суду із заявою про встановлення додаткового строку для прийняття спадщини ОСОБА_4 згідно з ст. 1272 Цивільного кодексу України.

Згідно із ч. 3 ст. 1272 Цивільного кодексу України за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважних причин, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини.

Відповідно до п. 24 Постанови Пленуму Верховного суду України від 30.05.2008р. №7 «Про судову практику у справах про спадкування» особа, яка не прийняла спадщину в установлений законом строк, може звернутися до суду з позовною заявою про визначення додаткового строку для прийняття спадщини відповідно до частини третьої статті 1272 ЦК України.

Позивач зазначає, що вона не мала можливості вчасно звернутися до нотаріальної контори із заявою про прийняття спадщини, оскільки їй не було відомо, що її мати ОСОБА_4 має у власності земельну ділянку (земельний пай). Позивач вважала, що їй не потрібно приймати будь-яку спадщину, оскільки у її матері не було такої спадщини та не було чого приймати. Так само не приймали спадщини і інші спадкоємці, оскільки згідно витягу із спадкового реєстрі спадкова справа після ОСОБА_4 не заподилась.

У зв`язку з наведеним, Позивач не подавала своєчасно подати заяву про прийняття спадщини.

Статтею 1269 Цивільного кодексу України встановлено, що заява про прийняття спадщини подається спадкоємцем особисто.

Отже, строк на прийняття спадщини Позивачем був пропущений з поважних причин та без його поновлення вона не може оформити спадщину своєї матері та успадкувати земельну ділянку.

Вищезазначені причини пропуску Позивачем, строку для подачі заяви про прийняття спадщини на думку Позивача є поважними та можуть бути визнанні такими судом.

Слід зазначити, що спадкоємець після визначення йому додаткового строку для прийняття спадщини має право прийняти спадщину в порядку, встановленому ст. 1269 Цивільного кодексу України, звернувшись в нотаріальну контору, після чого вважається, що він прийняв спадщину. Відповідно до ст. 66 Закону України «Про нотаріат», свідоцтво про право на спадщину видається за місцем відкриття спадщини. На позови спадкоємця про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини поширюються правила виключної підсудності, і вони пред`являються за місцезнаходженням майна або основної його частини, якщо такі позови виникають з приводу нерухомого майна.

Виходячи з вимог ч. 1 ст. 30 Цивільного процесуального кодексу України позови, що виникають із приводу нерухомого майна, пред`являються за місцезнаходженням майна або основної його частини.

Таким чином спір, що виник між сторонами має предметом встановлення наявності поважних причин для пропуску строку для прийняття спадщини та визначення додаткового строку для прийняття спадщини та має виключну підсудність, тобто повинен розглядатись за місцем знаходження нерухомого майна, а саме земельної ділянки (земельного паю), що розташована на території Горохівської сільської ради Обухівського району Київської області.

Отже, даний спір підсудний Кагарлицькому районному суду Київської області.

На підставі ч. 1 ст. 1223, ч. З ст. 1272 ЦК України, п. 24 Постанови Пленуму Верховного суду України від 30.05.2008 р. №7 «Про судову практику у справах про спадкування» та керуючись статтями 4, 174 - 175, 315 - 319 ЦПК України, - позивач просить суд винести судове рішення, на підставі якого задовольнити вимоги, викладені в прохальній частині її позовної заяви.

27.10.2022 року автоматизованою системою документообігу суду на підставі п. 15.4) Перехідних положень ЦПК України для слухання даної справи був визначений суддя Кагарлицького районного суду Закаблук О.В., прсвоєно справа № 368/1070/22, провадження № 2/368/480/22.

08.12.2022 року Кагарлицьким районним судом на підставі ст.ст. 175, 177, 185, 187, 258, 260 ЦПК України винесено ухвалу про відкриття провадження у справі, призначено справу до слухання в загальному позовному провадженні, призначено підготовче судове засідання на 10 год. 00 хв. 23.01.2023 року.

23.01.2023 року проведення підготовчого судового засідання відкладено на 14 год. 00 хв. 22.02.2023 року в зв`язку з неявкою сторін по справі.

22.02.2023 року проведення підготовчого судового засідання відкладено на 09 год. 00 хв. 10.03.2023 року в зв`язку з неявкою відповідача ОСОБА_3 .

В підготовче судове засідання, яке відбулося 10.03.2023 року, позивачка ОСОБА_2 не з`явилася, хоча повідомлена судом належним чином про день, час та місце слухання справи, проте, - з`явився її представник, - адвокат Клапчук Ф.П.

В підготовчому судовому засіданні, яке відбулося 10.03.2023 року, представник позивачки ОСОБА_2 , - адвокат Клапчук Ф.П. просив провести підготовче судове засідання без участі його довірителя та відповідачів, та просив по результатах проведення підготовчого судового засідання призначити справу до слухання по суті.

В підготовче судове засідання, яке відбулося 10.03.2023 року, відповідач ОСОБА_3 - не з`явився, хоча повідомлявся судом належним чином про день, час та місце слуханння справи.

В підготовче судове засідання, яке відбулося 10.03.2023 року, відповідач ОСОБА_1 - не з`явився, хоча повідомлявся судом належним чином про день, час та місце слуханння справи.

10.03.2023 року Кагарлицьким районним судом Київської області проведено підготовче судове засідання, по результатах проведення якого судом на підставі положень п. 3 ч. 2 ст. 200 ЦПК України судом винесено процесуальну (без видалення до нарадчої кімнати) ухвалу, на підставі якої закрито підготовче судове провадження у даній справі та призначено справу до слухання по суті на 16 год. 00 хв. 03.04.2022 року.

В судове засідання, яке відбулося 03.04.2023 року, позивачка ОСОБА_2 не з`явилася, хоча повідомлена судом належним чином про день, час та місце слухання справи, проте, - з`явився її представник, - адвокат Клапчук Ф.П.

В судовому засіданні, яке відбулося 03.04.2023 року, представник позивачки ОСОБА_2 , - адвокат Клапчук Ф.П. позовні вимоги підтримав в повному обсязі, та просив їх задовольнити, обгрунтовував свою правову позицію обставинами та нормами права, які викладені в мотивувальній частині позовної заяви, та які судом наведено вище в мотивувальній частині даного рішення суду.

В судове засідання, яке відбулося 03.04.2023 року, відповідач ОСОБА_3 - не з`явився, хоча повідомлявся судом належним чином про день, час та місце слуханння справи.

В судовому засіданні, яке відбулося 03.04.2023 року, відповідач ОСОБА_1 позов визнав, йому судом в судовому засіданні було роз`яснені процесуальні наслідки визнання позову, які йому зрозумілі.

Суд, вислухавши представника позивача, дослідивши матеріали справи, приходить до висновку щодо задоволення позову, обгрунтовуючи своє рішення наступним.

Підсудність.

Згідно ч. 1 ст. 30 ЦПК України позови, що виникають із приводу нерухомого майна, пред`являються за місцезнаходженням майна або основної його частини, (виключна підсудність).

Як вбачається з матеріалів справи, - дана справа стосується прав та обов`язків щодо спадкового нерухомого майна, яке розташовано на території Горохівської сільської ради Обухівського (бувший - Кагарлицький) району Київської області, що тягне за собою застосування наступних норм права при визначенні підсудності справи, а саме:

- згідно з роз`ясненнями, які містяться в п.п. 41, 42 постанови Пленуму Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ № 3 від 01.03.2013 року «Про деякі питання юрисдикції загальних судів та визначення підсудності цивільних справ», перелік позовів, для яких визначено виключну підсудність, є вичерпним і розширеному тлумаченню не підлягає.

У разі конкуренції правил підсудності (наприклад, при об`єднанні позовів, на один з яких поширюється дія правила про виключну підсудність) мають застосовуватися правила виключної підсудності.

До таких позовів відносяться, - позови про право власності на таке майно; про право володіння і користування ним (стаття 358 ЦК); про поділ нерухомого майна, що є у спільній частковій власності та виділ частки із цього майна (статті 364, 367 ЦК); про поділ нерухомого майна, що є у спільній сумісній власності та виділ частки із цього майна (статті 370, 372 ЦК); про право користування нерухомим майном (визначення порядку користування ним); про право, яке виникло із договору найму жилого приміщення, оренди тощо; про визнання правочину з нерухомістю недійсним; про звернення стягнення на нерухоме майно - предмет іпотеки чи застави; розірвання договору оренди землі; стягнення орендної плати, якщо спір виник з приводу нерухомого майна; про усунення від права на спадкування та визначення додаткового строку для прийняття спадщини.

Як зазначено в п. 2 постанови Пленуму Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ «Про судову практику в справах про захист права власності та інших речових прав» № 5 від 07.02.2014 року, до позовів, що виникають з приводу нерухомого майна, належать, зокрема, позови про визнання права власності на таке майно, про витребування майна із чужого незаконного володіння, про усунення перешкод у здійсненні права користування та розпорядження майном, не пов`язаних із позбавленням володіння, про встановлення сервітуту, виключення майна з-під арешту, визнання правочину недійсним (незалежно від заявления вимоги про застосування наслідків недійсності правочину) тощо.

Водночас, поняття «позови, що виникають з приводу нерухомого майна» (ч. 1 ст. 30 ЦПК України) є ширшим, ніж поняття «позови, де предметом спору є нерухоме майно, а тому правило даної норми розповсюджується і на позови щодо будь-яких вимог, пов`язаних з правом особи на нерухоме майно та речових (немайнових) прав на власне чи чуже нерухоме майно.

Отже, виходячи з аналізу вищенаведеного, вбачається, що правила виключної підсудності застосовуються до позовів з приводу нерухомого майна та стосуються позовів з приводу будь-яких вимог, пов`язаних з правом особи на нерухоме майно: земельні ділянки, будинки, квартири тощо, зокрема щодо права власності на нерухоме майно, а також щодо речових прав на нерухоме майно, дійсності (недійсності) договорів щодо такого майна або спорів з приводу невиконання стороною умов договору, об`єктом якого є нерухоме майно.

Як вбачається зі змісту даної заяви, позивач просить суд визначити йому додатковий строк для подання заяви про прийняття спадщини, так, об`єктом спадкової маси є право власності на об`єкт нерухомого майна, - земельні ділянки, які розташовані на території Халчанської сільської ради Обухівського (бувший Кагарлицький) району Київської області, що територіально підпадає під юрисдикцію Кагарлицького районного суду Київської області.

Отже, враховуючи ту обставину, що даний спір стосується права власності на нерухоме майно, а саме, - земельної ділянки, яка розташована на території Обухівського ( бувший - Кагарлицький) району Київської області, то в даному випадку дана справа підсудна Кагарлицькому районному суду Київської області, як суду першої інстанції загальної юрисдикції на підставі ч. 1 ст. 30 ЦПК України, - так як в даному випадку має місце виключна підсудність.

Фактичні обставини справи, встановлені в судовому засіданні, та застосування до них норм матеріального та процесуального права.

Спадкодавцем по даній справі є ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , уродженка село Горохове Кагарлицького району Київської області, громадянка України, яка померла ІНФОРМАЦІЯ_4 у віці 83 роки.

Факт смерті ОСОБА_4 підтверджується свідоцтвом про смерть серії НОМЕР_1 , яке видане (повторно) 30 листопада 2021 року Кагарлицьким відділом державної реєстрації актів цивільного стану в Обухівському районі Київської області Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Київ), в якому зазначено, що ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , уродженка село Горохове Кагарлицького району Київської області, померла ІНФОРМАЦІЯ_4 у віці 83 років, про що 11 жовтня 2004 року складено відповідний актовий запис за № 15.

Місце смерті - село Горохове Кагарлицького району Київської області.

Після смерті ОСОБА_4 залишилась спадщина, і до складу спадкової маси, зокрема, входить право власності на наступні об`єкти нерухомого майна, а саме:

- земельна ділянка площею 2,84 га, що розташована на території Горохівської сільської ради Обухівського району Київської області, яка належала ОСОБА_4 на підставі державного акту на право приватної власності на землю серія Р2 № 427349.

За життя ОСОБА_4 заповіт на своє спадкове майно, в тому числі і вищевказану земельну ділянку складено не було.

Після смерті ОСОБА_4 із спадкоємців першої черги за законом залишились:

- дочка ОСОБА_2 (далі-Позивач);

- син ОСОБА_10 , який помер в 2008 році.

Після смерті ОСОБА_10 залишилось його двоє дітей, а саме:

- син ОСОБА_3 (відповідач);

- син ОСОБА_1 (відповідачі).

Інших спадкоємців на майно ОСОБА_9 не залишилося.

Після смерті ОСОБА_4 протягом встановленого законом шестимісячного терміну спадкоємці не звертались до нотаріальної контори із заявами про прийняття спадщини.

На час смерті спадкодавця Позивач не проживала разом з нею та у встановлений ст. 1270 Цивільного кодексу України шестимісячний строк також не звернулася до нотаріуса із заявою про прийняття частини спадщини.

06.12.2021 р. Позивач звернулася до Кагарлицької районної державної нотаріальної контори із заявою про прийняття спадщини.

Постановою від 06.12.2021 р. №649/02-31 завідувач Кагарлицької районної державної нотаріальної контори Грачова Л.І. повідомив Позивачу, що оскільки Позивач не проживала разом зі спадкодавцем на момент його смерті, нею був пропущений встановлений законом строк на прийняття спадщини.

У зв`язку з наведеним, нотаріус рекомендував Позивачу звернутися до суду із заявою про встановлення додаткового строку для прийняття спадщини ОСОБА_4 згідно з ст. 1272 Цивільного кодексу України.

Судом встановлено, що позивач ОСОБА_2 не мала можливості вчасно звернутися до нотаріальної контори із заявою про прийняття спадщини, оскільки їй не було відомо, що її мати ОСОБА_4 має у власності земельну ділянку (земельний пай).

Позивач вважала, що їй не потрібно приймати будь-яку спадщину, оскільки у її матері не було такої спадщини та не було чого приймати.

Так само не приймали спадщини і інші спадкоємці, оскільки згідно витягу із спадкового реєстрі спадкова справа після ОСОБА_4 не заподилась.

У зв`язку з наведеним, Позивач не подавала своєчасно подати заяву про прийняття спадщини.

Відповідно, суд вважає, що строк на прийняття спадщини Позивачем був пропущений з поважних причин та без його поновлення вона не може оформити спадщину своєї матері та успадкувати земельну ділянку.

Вищезазначені причини пропуску Позивачем, строку для подачі заяви про прийняття спадщини на думку суду є поважними.

Відповідно до ч.ч. 1, 2 ст. 1220 ЦК України спадщина відкривається внаслідок смерті особи або оголошення її померлою. Часом відкриття спадщини є день смерті особи.

Відповідно до статті 1216 ЦК України спадкуванням є перехід прав та обов`язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця), до інших осіб (спадкоємців).

Відповідно до ст. 1222 ЦК України спадкоємцями за заповітом і за законом можуть бути фізичні особи, які є живими на час відкриття спадщини, а також особи, які були зачаті за життя спадкодавця і народжені живими після відкриття спадщини.

Згідно зі ст. 1233-1257 ЦК України у разі відсутності заповіту, визнання його недійсним, неприйняття спадщини або відмови від її прийняття спадкоємцями за заповітом, а також у разі неохоплення заповітом усієї спадщини право на спадкування за законом одержують особи, визначені у статтях 1261 - 1265 ЦК України.

У відповідності до ст. 1261 ЦК України, у першу чергу право на спадкування за законом мають діти спадкодавця, у тому числі зачаті за життя спадкодавця та народжені після його смерті, той з подружжя, який йото пережив, та батьки.

Згідно ч.ч. 1, 2 ст. 1269 ЦК України спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу або в сільських населених пунктах - уповноваженій на це посадовій особі відповідного органу місцевого самоврядування заяву про прийняття спадщини. Заява про прийняття спадщини подається спадкоємцем особисто.

Відповідно до ч. 1 ст. 1270 ЦК України для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини.

Наслідки пропуску строку для прийняття спадщини визначені ст. 1272 ЦК України.

Відповідно до частини першої ст. 1272 ЦК України якщо спадкоємець протягом строку, встановленого статтею 1270 цього Кодексу, не подав заяву про прийняття спадщини, він вважається таким, що не прийняв її.

Відповідно до ч. 3 ст. 1272 ЦК України за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини.

Відповідно до ч. 3 ст. 1272 ЦК України за позовом спадкоємця, який пропустив строк лля прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини.

Вищезазначена причина пропуску Позивачем строку для подачі заяви про прийняття спадщини, на думку суду, є поважними.

Таким чином, враховуючи відповідь нотаріуса (відмову у заведенні спадкової справи, та, відповідно, - відмова у видачі свідоцтва про спадкування), суд вважає, що право Позивача на спадкування підлягає судовому захисту, - з наданням додаткового строку на прийняття спадщини, - шляхом винесення судового рішення, з огляду на наступне:

Відповідно до вимог частини 1 статті 1270 Цивільного кодексу України для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини.

Так, за змістом норм статей 1268, 1269 ЦК України порядок прийняття спадщини встановлюється залежно від того, чи проживав постійно спадкоємець разом із спадкодавцем на час відкриття спадщини та від особливостей правового статусу спадкоємця як малолітньої, неповнолітньої, недієздатної особи або ж особи, цивільна дієздатність якої обмежена.

Спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно зі спадкодавцем, має подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини (ч. 1 ст. 1269 ЦК України). Заява про прийняття спадщини подається до нотаріальної контори за місцем відкриття спадщини особисто.

Положенням ст. 1272 ЦК України визначено наслідки пропущення строку для прийняття спадщини, зокрема, якщо спадкоємець протягом строку, встановленого ст. 1270 ЦК України, не подав заяву про прийняття спадщини, він вважається таким, що не прийняв її. За письмовою згодою спадкоємців, які прийняли спадщину, спадкоємець, який пропустив строк для прийняття спадщини, може подати заяву про прийняття спадщини нотаріусу за місцем відкриття спадщини. За позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини.

Відповідно до змісту ст. 1272 ЦК України позов про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини подається:

- у разі відсутності письмової згоди всіх спадкоємців, які прийняли спадщину, на подання спадкоємцем, який пропустив шестимісячний строк, заяви про прийняття спадщини до нотаріальної контори:

- у разі пропуску шестимісячного строку подання заяви про прийняття спадщини до нотаріальної контори та відсутності інших спадкоємців, які прийняли спадщину та могли б дати письмову згоду на подання цієї заяви.

Отже, якщо позивач не проживав разом зі спадкодавцем і пропустив встановлений строк для прийняття спадщини, інший спадкоємець не надає письмової згоди на прийняття спадщини позивачем, а тому суд вважає, що позивач правомірно звернулася в суд з позовом для визначення їй додаткового строку для прийняття спадщини.

За загальними положеннями про спадкування право на спадщину виникає в день відкриття спадщини; спадщина відкривається внаслідок смерті особи або оголошення її померлою; для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини (статті 1220, 1222, 1270 ЦК України).

Спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини (частина перша статті 1269 ЦК України).

Таким чином, право на спадщину виникає з моменту її відкриття, і закон зобов`язує спадкоємця, який постійно не проживав зі спадкодавцем, у шестимісячний строк подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини.

За змістом статті 1272 ЦК України поважними причинами пропуску строку для прийняття спадщини є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій.

Постановою Пленуму Верховного Суду України № 7 "Про судову практику у справах про спадкування" від 30.05.2008 року передбачено, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними,

Згідно з п. 24 постанови Пленуму Верховного Суду України № 7 від 30 травня 2008р. "Про судову практику у справах про спадкування", особа, яка не прийняла спадщину в установлений законом строк, може звернугися до суду з позовною заявою про визначення додаткового строку для прийняття спадщини відповідно до частини третьої статті 1272 ЦК.

Суди відкривають провадження в такій справі у разі відсутності письмової згоди спадкоємців, які прийняли спадщину (частина друга статті 1272 ЦК), а також за відсутності інших спадкоємців, які могли б дати письмову згоду на подання заяви до нотаріальної контори про прийняття спадщини. Відповідачами у такій справі є спадкоємці, які прийняли спадщину.

В свою чергу, завданням судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд та вирішення цивільної справи з метою захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб.

Постановления рішення про задоволення позову є забезпеченням права Позивача на справедливий суд відповідно до ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, що гарантує право на справедливий і публічний розгляд справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом, при визначенні цивільних прав і обов`язків особи.

Відповідно до ст. 1 Першого протоколу до Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод кожна фізична та юридична особа має право мирно володіти своїм майном. Ніхто не може бути позбавлений своєї власності інакше як в інтересах суспільства і на умовах, передбачених законом і загальним принципами міжнародного права. Так до майна в контексті Європейської Конвенції належать визначені законом права відповідно до яких, заявник має право вимагати "законного очікування" фактичного користування права. Зазначене положення висвітлено в рішенні "Рисовський проти України" (ухвала щодо прийнятності від 20 жовтня 2011 року). Так в п. 70 зазначеного рішення визначено "Аналізуючи відповідність цього мотивування Конвенції, Суд підкреслює особливу важливість принципу "належного урядування". Він передбачає, що у разі, коли йдеться про питання загального інтересу, зокрема, якщо справа впливає на такі основоположні права людини, як майнові права, державні органи повинні діяти вчасно та в належний і якомога послідовніший спосіб.

Відповідно до ч. 3 ст. 1272 ЦК України за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини.

Судові витрати.

В зв`язку з тим, що позивач ОСОБА_2 в прохальній частині позовної заяви не ставить питання щодо стягнення понесених нею судових витрат з відповідачів ОСОБА_3 , та ОСОБА_1 , то суд приходить до висновку щодо залишення судових витрат за позивачкою ОСОБА_2 , не стягуючи такі з відповідачів.

Враховуючи вищевикладене, керуючись ч. 1 ст. 1223, ч. 3 ст. 1272 ЦК України, п. 24 Постановою Пленуму Верховного суду України від 30.05.2008 р. № 7 «Про судову практику у справах про спадкування», ст.ст. 4, 174- 175, 258 - 259, 263 - 265, 268, 272 ЦПК України, суд, -

В И Р І Ш И В :

Позов ОСОБА_2 до ОСОБА_3 , ОСОБА_1 про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини, - задовольнити.

Визнати причини пропуску фізичною особою:

- ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженкою с. Горохове Кагарлицького району Київської області, громадянкою України, паспорт громадянки України серії НОМЕР_2 , виданий 15 березня 1996 року Ржищівським МВМ ГУ МВС України в Київській області, РНОКПП: НОМЕР_3 , шестимісячного строку для прийняття спадщини після смерті ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , уродженки село Горохове Кагарлицького району Київської області, громадянки України, яка померла ІНФОРМАЦІЯ_4 в с. Горохове Кагарлицького району Київської області у віці 83 років, актовийц запис за № 15 від 11.10.2004 року, свідоцтво про смерть серії НОМЕР_1 , яке видане (повторно) 30 листопада 2021 року Кагарлицьким відділом державної реєстрації актів цивільного стану в Обухівському районі Київської області Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Київ), поважними, та:

- встановити фізичній особі, - ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженці с. Горохове Кагарлицького району Київської області, громадянці України, паспорт громадянки України серії НОМЕР_2 , виданий 15 березня 1996 року Ржищівським МВМ ГУ МВС України в Київській області, РНОКПП: НОМЕР_3 , - додатковий строк у три місяці з дня вступу даного рішення в законну силу, - для подачі заяви про прийняття спадщини після померлої ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , уродженки село Горохове Кагарлицького району Київської області, громадянки України, яка померла ІНФОРМАЦІЯ_4 в с. Горохове Кагарлицького району Київської області у віці 83 років, актовийц запис за № 15 від 11.10.2004 року, свідоцтво про смерть серії НОМЕР_1 , яке видане (повторно) 30 листопада 2021 року Кагарлицьким відділом державної реєстрації актів цивільного стану в Обухівському районі Київської області Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Київ).

Рішення може бути оскаржене в апеляційному порядку на підставі ч. 1 ст. 352 ЦПК України.

Апеляційна скарга на рішення суду на підставі ч. 1 ст. 354 ЦПК України подається протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

Згідно ч. 1 ст. 355 ЦПК України апеляційна скарга подається безпосередньо до суду апеляційної інстанції.

Згідно п. 15.5) Перехідних Положень ЦПК України до дня початку функціонування Єдиної судової інформаційно - телекомунікаційної системи апеляційна скарга подається учасниками справи до або через відповідні суди, а матеріали справи витребовуються на надсилаються судами за правилами, що діяли до набрання чинності цією редакцією Кодексу.

У разі порушення порядку подання апеляційної скарги відповідний суд повертає таку скаргу без розгляду.

Апеляційна скарга на рішення суду може бути подана протягом тридцяти днів з моменту проголошення до Київського Апеляційного суду через Кагарлицький районний суд Київської області, а учасниками процесу, які не були присутні під час проголошення рішення, - протягом тридцяти днів з моменту отримання копії рішення.

Суддя: Закаблук О.В.