ДЗЕРЖИНСЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД МІСТА КРИВОГО РОГУ
ДНІПРОПЕТРОВСЬКОЇ ОБЛАСТІ
Справа № 210/555/23
Провадження № 2/210/585/23
У Х В А Л А

іменем України

"05" квітня 2023 р.

Суддя Дзержинського районного суду м. Кривого Рогу Дніпропетровської області Чайкіна О.В., розглянувши матеріали цивільної справи за позовоною заявою ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу,-

ВСТАНОВИВ:

Протоколом автоматичного розподілу судової справи між суддями від 13 березня 2022 року в провадження судді Чайкіної Ольги Володимирівни передана вказана цивільна справа.

Ухвалою суду від 13 березня 2023 року справу прийнято до провадження та вирішено проводити її розгляд відповідно вимог ч. 4 ст. 274 ЦПК України за правилами спрощеного позовного провадження без виклику сторін.

На адресу суду 03 квітня 2023 року надійшла заява відповідача ОСОБА_2 , до якої відповідач додав примірник скарги на дії головуючого судді Чайкіної О.В. до Вищої ради правосуддя.

Рішенням Ради суддів України від 01.03.2019 за №13 Рада суддів пояснила, що «подання учасником судового провадження скарги на дії судді до ВРП до закінчення розгляду справи може свідчити про вплив на суд у разі, коли це здійснюється як тиск на суддю з метою, зокрема, перешкодити виконанню суддями професійних обов`язків або схилити їх до винесення неправосудного рішення тощо, що може мати ознаки кримінального правопорушення, передбаченого ст.376 КК».

В той же час, нерідко метою скаржників може бути, психологічний тиск або ж створення підстав для відводу судді.

Головуючий зазначає, що подання скарги до ВРП не свідчить про упередженість судді під час розгляду справи, а тому не може бути підставою для відводу. Заявлення відводу є процесуальним правом учасників справи. Така позиція відповідає рішенню РСУ №34, яке встановлює, що наявність у провадженні ВРП скарги щодо судді не породжує конфлікту інтересів у діяльності судді щодо розгляду конкретної справи.

Отже, заявлення відводу є процесуальним правом особи, а той факт, що підставою такого відводу є скарга на суддю до ВРП, за загальним правилом, не спричиняє конфлікту інтересів.

Окрім примірника скарги, ОСОБА_2 подав відзив/заперечення на позовну заяву.

Ознайомившись з матеріалами цивільної справи, суддею Чайкіною О.В. заявлено самовідвід, з тих підстав, що в провадженні головуючого перебувала цивільна справа № 210/4235/22 (пр. № 2/210/347/23) за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_1 , третя особа: Акціонерне товариство «ДТЕК Дніпровські електромережі» про відшкодування шкоди, завданої протиправним відключенням електроенергії на об`єкті підприємницької діяльності, визнання дій протиправними, захист прав споживачів послуг, відновлення права на ведення господарської діяльності порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, відшкодування моральної та матеріальної шкоди, завданої порушенням займатися законною підприємницькою діяльністю, в якій головуючим заявлено самовідвід з підстав провокаційних дій позивача у справі.

Питання про відвід судді згідно ч. 1, 9 ст. 40 ЦПК України може бути вирішено як до, так і після відкриття провадження у справіухвалою суду, що розглядає справу.

Відповідно до ст. 36 ЦПК України, суддя не може розглядати справу і підлягає відводу (самовідводу), якщо: 1) він є членом сім`ї або близьким родичем (чоловік, дружина, батько, мати, вітчим, мачуха, син, дочка, пасинок, падчерка, брат, сестра, дід, баба, внук, внучка, усиновлювач чи усиновлений, опікун чи піклувальник, член сім`ї або близький родич цих осіб) сторони або інших учасників судового процесу, або осіб, які надавали стороні або іншим учасникам справи правничу допомогу у цій справі, або іншого судді, який входить до складу суду, що розглядає чи розглядав справу; 2) він брав участь у справі як свідок, експерт, спеціаліст, перекладач, представник, адвокат, секретар судового засідання або надавав стороні чи іншим учасникам справи правничу допомогу в цій чи іншій справі; 3) він прямо чи побічно заінтересований у результаті розгляду справи; 4) було порушено порядок визначення судді для розгляду справи; 5) є інші обставини, що викликають сумнів в неупередженості або об`єктивності судді. Наведені вище обставини в очах стороннього спостерігача дійсно можуть сприйматись як такі, що впливають на здатність судді прийняти відповідне рішення у справі.

Згідно п. 12 висновку №1 (2001) Консультативної ради європейських судів для Європи про стандарти незалежності судових органів і незмінності суддів при винесенні судових рішень, у відношенні сторін в судовому розгляді судді повинні бути безсторонніми, тобто вільними від любих зв`язків, упередженості, які впливають або можуть сприйматися як такі, що впливають на здатність судді приймати незалежне рішення. Значення цього принципу виходить далеко за конкретні інтереси визначеної сторони в якому-небудь спорі. Судова влада повинна користуватися довір`ям не тільки зі сторони сторін в конкретному розгляді, але і зі сторони суспільства в цілому. І суддя повинен бути не тільки реально вільним від будь-якого невідповідного зв`язку, упередженості або впливу, але він повинен бути вільним від цього і в очах розумного спостерігача. Інакше довір`я до незалежної судової влади буде підірвано.

Крім того, відповідно до статті 15 Кодексу суддівської етики, затвердженого рішенням XI (чергового) з'їзду суддів України від 22.02.2013 р., неупереджений розгляд справ є основним обов`язком судді.

Відповідно до усталеної практики Європейського суду з прав людини, безсторонність (неупередженість) суду в сенсі пункту 1 статті 6 Конвенції має визначатися згідно з (i) суб`єктивним критерієм, врахувавши особисті переконання та поведінку конкретного судді, тобто чи мав суддя особисту упередженість або чи був він об`єктивним у цій справі, та (ii) об`єктивним критерієм, іншими словами, шляхом встановлення того, чи забезпечував сам суд та, серед інших аспектів, його склад, достатні гарантії для того, щоб виключити будь-який обґрунтований сумнів у його безсторонності (рішення у справах: «Фей проти Австрії», «Ветштайн проти Швейцарії»).

Європейський суд з прав людини (далі - ЄСПЛ) в п. 66 рішення у справі «Бочан проти України» від 03.05.2007 р. (заява № 7577/02) зазначив, що «безсторонність, в сенсі п. 1 статті 6, має визначатися відповідно до суб`єктивного критерію, на підставі особистих переконань та поведінки конкретного судді у конкретній справі - тобто, жоден з членів суду не має проявляти будь-якої особистої прихильності або упередження, та об`єктивного критерію - тобто, чи були у судді достатні гарантії для того, щоб виключити будь-які легітимні сумніви з цього приводу. Відповідно до об`єктивного критерію має бути визначено, чи наявні факти, що можуть бути перевірені, які породжують сумніви щодо відсутності безсторонності судів. У цьому зв`язку навіть зовнішні ознаки мають певне значення. Ключовим питанням є питання довіри, яку суди в демократичному суспільстві мають вселяти суспільству і, перш за все, сторонам у процесі».

Аналогічна правова позиція закріплена також в п.п. 49, 52 рішення ЄСПЛ у справі «Білуха проти України» від 09.11.2006 р. (заява № 33949/02), п. 28 рішення ЄСПЛ у справі «Газета «Україна-центр» проти України» від 15.07.2010 р. (заява № 16695/04).

В пункті 105 рішення ЄСПЛ у справі «Олександр Волков проти України» від 09.01.2013 р. (заява № 21722/11) суд дійшов висновку про те, що: «між суб`єктивною та об`єктивною безсторонністю не існує беззаперечного розмежування, оскільки поведінка судді не тільки може викликати об`єктивні побоювання щодо його безсторонності з точки зору стороннього спостерігача (об`єктивний критерій), а й може бути пов`язана з питанням його або її особистих переконань (суб`єктивний критерій). Отже, у деяких випадках, коли докази для спростування презумпції суб`єктивної безсторонності судді отримати складно, додаткову гарантію надасть вимога об`єктивної безсторонності».

Як установлено Бангалорськими принципами поведінки суддів, схваленими резолюцією Економічної і Соціальної Ради ООН № 2006/23 від 27.07.2006 р. «об`єктивність судді є необхідною умовою для належного виконання ним своїх обов`язків. Вона проявляється не тільки у змісті винесеного рішення, а й в усіх процесуальних діях, що супроводжують його прийняття».

Проте, між суб`єктивною та об`єктивною безсторонністю не існує беззаперечного розмежування, оскільки поведінка судді не тільки може викликати об`єктивні побоювання щодо його безсторонності з точки зору стороннього спостерігача (об`єктивний критерій), а також може бути пов`язана з питанням його або її особистих переконань (суб`єктивний критерій) (див. рішення у справі «Кіпріану проти Кіпру»).

У деяких випадках, коли докази для спростування презумпції суб`єктивної безсторонності судді отримати складно, додаткову гарантію надасть вимога об`єктивної безсторонності (рішення у справі «Пуллар проти Сполученого Королівства»). У цьому відношенні навіть вигляд має певну важливість - іншими словами, «має не лише здійснюватися правосуддя - ще має бути видно, що воно здійснюється». Адже йдеться про довіру, яку в демократичному суспільстві суди повинні вселяти у громадськість (рішення у справі «Де Куббер проти Бельгії»).

Крім того, важливим питанням є довіра, яку суди повинні вселяти в громадськість у демократичному суспільстві (рішення у справі «Ветштайн проти Швейцарії» та рішення у справі «Кастілло Альгар проти Іспанії»).

Підставою заявлення головуючим суддею самовідводу є намір уникнення можливих та вірогідних сумнівів у сторін по справі в неупередженості судді з огляду на те, що у іншій справі з інщим предметом спору, однак з тими ж сторонами, головуючий задовольнив самовідвід.

Так, ухвалою судді Чайкіної О.В. від 30 листопада 2022 року відмовлено у задоволенні заяви ОСОБА_2 про забезпечення позову ОСОБА_2 до ОСОБА_1 , Акціонерного товариства «ДТЕК Дніпровські електромережі» про відшкодування шкоди завданої протиправним відключенням електроенергії на об`єкті підприємницької діяльності про визнання дій протиправними, про захист прав споживачів послуг, та відновлення права на ведення господарської діяльності порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб відшкодування моральної, та матеріальної шкоди завданої порушенням займатися законною підприємницькою діяльністю.

Крім того, вищезазначеною ухвалою також відмовлено у забезпеченні позову шляхом зобов`язання ДТЕК забезпечити позивача як належного споживача/співвласника даного нежитлового приміщення постачанням електричної енергії, та під`єднати нежитлове приміщення за адресою АДРЕСА_1 до постачання електричної енергії..

Також, 02 грудня 2022 року ухвалою суду відмовлено у відкритті провадження ОСОБА_2 до Акціонерного товариства «ДТЕК Дніпровські електромережі» про відшкодування шкоди завданої протиправним відключенням електроенергії на об`єкті підприємницької діяльності про визнання дій протиправними, про захист прав споживачів послуг, та відновлення права на ведення господарської діяльності порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб відшкодування моральної, та матеріальної шкоди завданої порушенням займатися законною підприємницькою діяльністю.

Вказаною ухвалою залучено до участі у справі у якості третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору - Акціонерне товариство «ДТЕК Дніпровські електромережі».

Під час розгляду вищевказаної справи ОСОБА_2 , перебуваючи в примішенні Дзержинського районного суду міста Кривого Рогу Дніпропетровської області в іншій справі прибув до приймальні головуючого, влаштував сварку з помічником судді, зухвало висловлювався, вимагав пояснень щодо вчинених процесуаьних дій. Продовжуючи свої дії, ОСОБА_2 перебуваючи в коридорі суду, дочекавшись появи головуючого в коридорі суду, почав взухвало поводитись, та на зауваження не реагував. Після чого, користуючись своєю фізичною перевагою над головуючим, намагався притиснути головуючого до стінки в коридорі, що зафіксовано камерами відеоспостереження, встановленими в приміщенні суду з метою забезпечення безпеки та схоронності майна. Потім, через деякий час вийшовши з залу судового засідання № 305, знову намагався влаштувати скандал, на що головуючий попросив його поводити себе адекватно та не підходити близько, інакше буде викликана охорона. На цьому дії ОСОБА_2 не припинились, та останній цинічно ображав головуючого.

Враховуючи поведінку ОСОБА_2 , його провокаційні дії в адресу головуючого, цинічні висловлювання, наявність відводу в іншій справі між тими ж сторонами, головуючий вважає, що у разі ухвалення рішення у цій справі даним складом суду, у інших учасників провадження, а так само і у будь-якого стороннього спостерігача, можуть виникнути сумніви щодо відсутності неупередженності та безстороннсті при ухвалені вирішення.

З метою забезпечення справедливого і публічного розгляду справи незалежним і безстороннім судом, а також з метою уникнення будь-яких сумнівів щодо безсторонності суду під час розгляду даної справи, суддя приходить до висновку, що заяву про самовідвід слід задовольнити.

Відповідно до ч. 1, 3 ст. 41 ЦПК України у разі задоволення заяви про відвід судді, який розглядає справу одноособово, справа розглядається в тому самому суді іншим суддею, який визначається у порядку, встановленому статтею 33 цього Кодексу.

На підставі викладеного, керуючись ст. ст. 36, 40, 41 ЦПК України, -

П О С Т А Н О В И В:

Самовідвід головуючого у цивільній справі за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу- судді Чайкіної Ольги Володимирівни - задовольнити.

Справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу- передати до канцелярії Дзержинського районного суду міста Кривого Рогу Дніпропетровської області для здійснення повторного авторозподілу.

Ухвала остаточна та оскарженню не підлягає.

Повний текст ухвали складено та підписано 05 квітня 2023 року.

Суддя: О. В. Чайкіна