Провадження № 2/712/2225/23
Справа № 712/6207/23
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

23 червня 2023 року Суддя Соснівського районного суду м. Черкаси ПИРОЖЕНКО С.А., розглянувши матеріали цивільної справи за позовом ШУЛЬЦ Дімітрія (адреса проживання: 22589, Hamburg, Kuhgraben) до Акціонерного товариства «Оператор газорозподільної системи «Черкасигаз» (адреса: м. Черкаси, вул. Максима Залізняка 142) про визнання недійсним та скасування рішення наглядової ради АТ «Черкасигаз»,

В С Т А Н О В И В:

ОСОБА_1 , громадянин Німеччини, звернувся до суду з позовом до Акціонерного товариства «Оператор газорозподільної системи «Черкасигаз» про визнання недійсним та скасування рішення наглядової ради АТ «Черкасигаз», посилаючись на те, що рішенням Наглядової ради AT «Черкасигаз» від 05 червня 2023 року, оформленим протоколом № 9/23-ГП, був обраний на посаду Голови правління AT «Черкасигаз».

Того ж дня з ним був укладений контракт від 05.06.2023 року.

19 червня 2023 року йому стало відомо, що рішенням Наглядової ради AT «Черкасигаз» від 15.06.2023 року №10/23-ГП на посаду Голови правління цього Товариства був обраний ОСОБА_2 .

Вважає рішення Наглядової ради AT «Черкасигаз» від 15 червня 2023 року №10/23-ГП про обрання на посаду Голови правління AT «Черкасигаз» ОСОБА_2 незаконним.

Позивач вказує, що пунктом 6.2. Контракту цей Контракт може бути припиненим до закінчення строку його дії: за згодою сторін; у разі невиконання або неналежного виконання членом Правління без поважних причин обов`язків, покладених на нього цим Контрактом (або передбачених додатковими угодами до цього Контракту), Статутом, Положенням про Правління Товариства; у випадку одноразового грубого порушення членом Правління чинного законодавства чи обов`язків, передбачених цим Контрактом, що зумовило для Товариства негативні наслідки (нанесення збитків, штрафи, постраждав авторитет Товариства тощо).

Пунктом 6.3 Контракту передбачено заборону припинений Контракту за ініціативою Товариства протягом одного календарного року з дня укладення контракту.

Вказує, що в Рішенні, що оскаржується, відсутнє будь-яке посилання на норми Контракту, які регулюють порядок та підстави припинення Контракту, а також відсутні підстави та мотиви прийняття рішення про припинення повноважень Голови правління.

Відтак вважає, що оскаржуваним Рішенням Відповідач фактично припинив дію Контракту в супереч заборони на його припинення протягом року з дня його укладання, встановленої п. 6.3 Контракту.

Укладаючи Контракт Позивач розраховував на стале та довгострокове співробітництво з Відповідачем на зрозумілих, заздалегідь узгоджених умовах, що відповідають чинному законодавству України. Прийняття оскаржуваного Рішення та, як наслідок, припинення Контракту, порушує права Позивача на працю.

Просить визнати незаконним та скасувати рішення Наглядової ради Акціонерного товариства «Оператор газорозподільної системи «Черкасигаз» від 15 червня 2023 року №10/23-ГП.

Позовну заяву подано до суду в порядку цивільного судочинства.

Згідно ст.4 ЦПК України кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів.

Відповідно до ч. 1 ст. 5 ЦПК України, здійснюючи правосуддя, суд захищає права, свободи та інтереси фізичних осіб, права та інтереси юридичних осіб, державні та суспільні інтереси у спосіб, визначений законом або договором.

Згідно ч. 1 ст. 2 ЦПК України завданням цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави.

Критеріями розмежування судової юрисдикції, тобто передбаченими законом умовами, за яких певна справа підлягає розгляду за правилами того чи іншого виду судочинства, є суб`єктний склад правовідносин, предмет спору та характер спірних матеріальних правовідносин. Крім того, таким критерієм може бути пряма вказівка в законі на вид судочинства, в якому розглядається визначена категорія справ.

Звертаючись до суду із вказаним позовом, позивач просив суд визнати незаконним та скасувати рішення Наглядової ради Акціонерного товариства «Оператор газорозподільної системи «Черкасигаз» від 15 червня 2023 року №10/23-ГП про призначення ОСОБА_2 на посаду Голови правління АТ «Черкасигаз»..

Отже, для вирішення цього спору має бути встановлено обставину, яка свідчить, що між позивачем та відповідачем виникли правовідносини, що регулюються саме нормами КЗпП України.

Як убачається із матеріалів позовної заяви, позивач рішенням Наглядової ради AT «Черкасигаз» від 05 червня 2023 року, оформленим протоколом № 9/23-ГП, був обраний на посаду Голови правління AT «Черкасигаз».

Порядок створення та діяльності господарських товариств, одним із різновидів яких є акціонерне товариство, урегульовано у низці нормативних актів, серед яких Цивільний кодекс України, Господарський кодекс України та Закон України «Про акціонерні товариства».

Відповідно до ч. 2 ст. 80 ГК України, акціонерним товариством є господарське товариство, яке має статутний капітал, поділений на визначену кількість акцій однакової номінальної вартості, і несе відповідальність за зобов`язаннями тільки майном товариства, а акціонери несуть ризик збитків, пов`язаних із діяльністю товариства, в межах вартості належних їм акцій, крім випадків, визначених законом.

Відповідно до ч. 1 ст. 3 Закону України «Про акціонерні товариства», акціонерне товариство - це господарське товариство, статутний капітал якого поділено на визначену кількість часток однакової номінальної вартості, корпоративні права за якими посвідчуються акціями.

Відповідно до змісту ч. 1 ст. 167 ГК України, корпоративні права це права особи, частка якої визначається у статутному капіталі (майні) господарської організації, що включають правомочності на участь цієї особи в управлінні господарською організацією, отримання певної частки прибутку (дивідендів) даної організації та активів у разі ліквідації останньої відповідно до закону, а також інші правомочності, передбачені законом та статутними документами.

Згідно із ч. 3 ст. 167 ГК України, корпоративними відносинами є відносини, що виникають, змінюються та припиняються щодо корпоративних прав.

Управління товариством здійснюють його органи, якими є загальні збори учасників і виконавчий орган, якщо інше не встановлено законом (частини перша, друга статті 97 ЦК України).

Згідно ст. 36 Закону України «Про акціонерні товариства» загальні збори акціонерів

є вищим органом акціонерного товариства.

Стаття 69 цього ж Закону Наглядова рада акціонерного товариства є колегіальним органом, що в межах компетенції, визначеної статутом акціонерного товариства та цим Законом, здійснює управління товариством, а також контролює та регулює діяльність його виконавчого органу.

За ст. 74 Закону України «Про акціонерні товариства» Голова наглядової ради обирається членами наглядової ради з їх числа простою більшістю голосів від загального складу наглядової ради, якщо інше не передбачено статутом акціонерного товариства.

Головою наглядової ради, яке є підприємством, що становить суспільний інтерес, не може бути обрано члена наглядової ради, який протягом попереднього року був головою колегіального виконавчого органу такого товариства (особою, яка здійснювала повноваження одноосібного виконавчого органу).

Наглядова рада має право в будь-який час обрати нового голову наглядової ради.

Голова наглядової ради організовує її роботу, скликає та проводить засідання наглядової ради та головує на них, здійснює інші повноваження, передбачені статутом акціонерного товариства та положенням про наглядову раду.

У разі неможливості виконання головою наглядової ради своїх повноважень його повноваження здійснює один із членів наглядової ради за її рішенням, якщо інше не передбачено статутом акціонерного товариства або положенням про наглядову раду акціонерного товариства.

Із ч. 1 ст. 3 КЗпП України вбачається, що до трудових відносин належать відносини працівників усіх підприємств, установ, організацій незалежно від форм власності, виду діяльності і галузевої належності, а також осіб, які працюють за трудовим договором з фізичними особами.

Відповідно до статті 4 КЗпП України законодавство про працю складається з цього Кодексу та інших актів законодавства України, прийнятих відповідно до нього.

У статті 21 КЗпП України вказано, що трудовим договором є угода між працівником і власником підприємства, установи, організації або уповноваженим ним органом чи фізичною особою, за якою працівник зобов`язується виконувати роботу, визначену цією угодою, з дотриманням внутрішнього трудового розпорядку, а власник підприємства, установи, організації або уповноважений ним орган чи фізична особа зобов`язується виплачувати працівникові заробітну плату і забезпечувати умови праці, необхідні для виконання роботи, передбачені законодавством про працю, колективним договором і угодою сторін.

За приписом ч. 4 ст. 13 Конституції України, держава забезпечує захист прав усіх суб`єктів права власності та господарювання.

Припинення повноважень члена Голови правління акціонерного товариства за своєю правовою природою, предметом регулювання правовідносин і правовими наслідками відрізняється від звільнення працівника з роботи (тобто розірвання з ним трудового договору) на підставі положень КЗпП України. Саме тому можливість уповноваженого органу товариства припинити повноваження голови наглядової ради не в приписах КЗпП України, а у Закону Україні «Про акціонерні товариства», тобто не є предметом регулювання трудового права.

Реалізація учасниками товариства корпоративних прав на участь у його управлінні шляхом прийняття компетентним органом рішень про обрання (призначення), усунення, відсторонення, звільнення, відкликання членів виконавчого органу стосується також наділення їх повноваженнями на управління товариством або позбавлення таких повноважень на управління товариством. Хоч такі рішення уповноваженого на це органу можуть мати наслідки і в межах трудових правовідносин, але визначальними за таких обставин є корпоративні правовідносини.

Конституційний Суд України у рішенні від 12.01.2010 року № 1-рп/2010 у справі за конституційним зверненням ТОВ Міжнародний фінансово-правовий консалтинг про офіційне тлумачення ч. 3 ст. 99 ЦК України (у попередній редакції, яка діяла до набрання чинності Законом України від 13.05.2014 року № 1255-VII Про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо захисту прав інвесторів) зазначив, що реалізація учасниками товариства корпоративних прав на участь у його управлінні шляхом прийняття компетентним органом рішень про обрання (призначення), усунення, відсторонення, відкликання членів виконавчого органу цього об`єднання стосується також наділення або позбавлення їх повноважень на управління товариством. Такі рішення уповноваженого на це органу мають розглядатися не в межах трудових, а саме корпоративних правовідносин, що виникають між товариством та особами, яким довірено повноваження з управління ним.

Відповідно до частини четвертої статті 263 ЦПК України, при виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин суд враховує висновки щодо застосування відповідних норм права, викладені в постановах Верховного Суду.

Реалізація учасниками товариства корпоративних прав на участь в управлінні ним шляхом прийняття компетентним органом рішень про обрання (призначення), усунення, відсторонення, відкликання членів виконавчого органу цього об`єднання стосується також наділення або позбавлення їх повноважень на управління товариством. Хоча такі рішення уповноваженого на їхнє прийняття органу можуть мати наслідки і для трудових відносин, але визначальними у таких ситуаціях є відносини корпоративні, тобто пов`язані з управлінням товариством (постанови Великої Палати Верховного Суду від 10 квітня 2019 року у справі № 510/456/17, від 8 листопада 2019 року у справі № 667/1/16, від 4 лютого 2020 року у справі № 915/540/16 (пункт 34), від 19 лютого 2020 року у справі № 145/166/18 (пункт 53), від 12 січня 2021 року у справі № 127/21764/17).

За змістом пункту 3 частини першої статті 20 ГПК України господарські суди розглядають справи у спорах, що виникають у зв`язку зі здійсненням господарської діяльності (крім справ, передбачених частиною другою цієї статті), та інші справи у визначених законом випадках, зокрема, справи у спорах, що виникають із корпоративних відносин, в тому числі пов`язані з управлінням юридичної особою.

Так у Постанові Верховного Суду від 14 червня 2023 року у справі № 448/362/22 зазначено, що суди попередніх інстанцій, відмовляючи у відкритті провадження у справі, застосували висновки Великої Палати Верховного Суду, сформульовані у її постановах від 30 січня 2019 року у справі № 145/1885/15-ц і від 19 лютого 2020 року у справі № 145/166/18, а також висновок Верховного Суду у складі колегії суддів Третьої судової палати Касаційного цивільного суду, викладений у постанові від 11 серпня 2021 року у справі № 404/1255/21.

Так, за обставинами справи № 145/1885/15-ц голова правління звернувся до суду з вимогами до акціонерного товариства про визнання незаконним рішення наглядової ради щодо усунення (відсторонення) позивача від виконання обов`язків і призначення іншої особи тимчасово виконуючою обов`язки голови правління, визнання незаконними рішень наглядової ради, скасування запису в ЄДР та зобов`язання внести запис до цього реєстру. Позивач стверджував, що оскаржені рішення порушують його права працівника, бо він належно виконував обов`язки голови правління товариства, не порушував прав акціонерів, не мав претензій із боку роботодавця щодо невиконання або неналежного виконання посадових обов`язків. Велика Палата Верховного Суду скасувала судові рішення попередніх інстанцій і закрила провадження у справі, оскільки спір слід розглядати за правилами господарського судочинства. Мотивувала тим, що реалізація учасниками товариства корпоративних прав на участь в управлінні ним шляхом прийняття компетентним органом рішень про обрання (призначення), усунення, відсторонення, відкликання членів виконавчого органу товариства стосується також наділення їх повноваженнями з управління товариством або позбавлення цих повноважень. Хоча такі рішення уповноваженого на це органу можуть створювати наслідки для трудових відносин, але визначальними у цих ситуаціях є відносини корпоративні.

Таким чином, даний спір має розглядатися не в межах трудових, а саме корпоративних правовідносин, що виникають між товариством та особою, якій довірено повноваження з управління ним, а тому враховуючи викладене, суть спірних правовідносин та їх суб`єктний склад, суд приходить до висновку, що заявлені позивачем позовні вимоги, підлягають розгляду в порядку господарського судочинства.

Європейський суд з прав людини вказав, що згідно з його усталеною практикою, яка відображає принцип, пов`язаний з належним здійсненням правосуддя, у рішеннях судів та інших органів з вирішення спорів мають бути належним чином зазначені підстави, на яких вони ґрунтуються. Хоча пункт 1 статті 6 Конвенції зобов`язує суди обґрунтовувати свої рішення, його не можна тлумачити як такий, що вимагає детальної відповіді на кожен аргумент. Міра, до якої суд має виконати обов`язок щодо обґрунтування рішення, може бути різною в залежності від характеру рішення (SERYAVIN AND OTHERS v. UKRAINE, №4909/04, § 58, ЄСПЛ, від 10 лютого 2010).

З цих підстав, у відкритті провадження необхідно відмовити.

Відповідно до п.1 ч.1 ст.186 ЦПК України суддя відмовляє у відкритті провадження у справі, якщо заява не підлягає розгляду в порядку цивільного судочинства.

Керуючись ст.ст. 186, 258-260 ЦПК України, суддя

У Х В А Л И В:

У відкритті провадження за позовом ШУЛЬЦ Дімітрія до Акціонерного товариства «Оператор газорозподільної системи «Черкасигаз» про визнання недійсним та скасування рішення наглядової ради АТ «Черкасигаз» - відмовити.

Роз`яснити позивачу право на звернення до Господарського суду Черкаської області з позовом в порядку господарського судочинства.

Ухвала може бути оскаржена в апеляційному порядку до Черкаського апеляційного суду протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення.

Учасник справи, якому ухвала не була вручена у день її складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Суддя Соснівського

районного суду м Черкаси С.А.ПИРОЖЕНКО