УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

15 червня 2023 року Солом`янський районний суд м. Києва у складі:

головуючого судді - Кушнір С.І.,

секретар судового засідання - Федоренко Д.В.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в місті Києві цивільну справу за позовом Комунального підприємства виконавчого органу Київради (Київської міської державної адміністрації) «Київтеплоенерго» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості, -

встановив:

В провадження Солом`янського районного суду м. Києва у грудні 2019 року надійшла позовна заява Комунального підприємства виконавчого органу Київради «Київтеплоенерго» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості.

Відповідно до протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями, 20.12.2019 року зазначена цивільна справа передана в провадження судді Солом`янського районного суду м. Києва Кушнір С.І.

Ухвалою суду від 28 грудня 2019 р. відкрито спрощене позовне провадження в цивільній справі з повідомленням (викликом) осіб.

19 квітня 2021 року до суду надійшов відзив від ОСОБА_1 , у якому відповідачка просила відмовити у задоволенні позовних вимог.

05 травня 2021 року до суду надійшла відповідь на відзив від представника Комунального підприємства виконавчого органу Київради «Київтеплоенерго», у якій позовні вимоги підтримало у повному обсязі.

05 серпня 2021 року відповідачка подала заперечення.

У судовому засіданні 15 червня 2023 року відповідачка заявила клопотання про залишення позову без розгляду з наступних підстав.

Позовна заява Комунального підприємства виконавчого органу Київради (КМДА) «Київтеплоенерго» підписана в особі директора СП «Енергозбут» КП «Київтеплоенерго» Лопатіним К.О. 18 грудня 2019 року та подана до суду 19 грудня 2019 року.

15 грудня 2017 року набрав чинності Закон України «Про внесення змін до Господарського процесуального кодексу України, Цивільного процесуального кодексу України, Кодексу адміністративного судочинства України та інших законодавчих актів», який розмежував поняття само представництва та власне представництва інтересів юридичної особи в суді.

Починаючи з 29 грудня 2019 року само представництво юридичної особи у цивільному, господарському й адміністративному видах судочинства можуть здійснювати будь-які фізичні особи, уповноважені на це саме відповідно до закону, статуту, положення, трудового договору (контракту).

Зазначає, що в матеріалах справи немає жодного документу, який би засвідчив можливість підписанта діяти від імені КП «КИЇВТЕПЛОЕНЕРГО» за правилами самопредставництва, як і немає підтверджень того, що підписант є адвокатом.

Окрім копії довіреності від 28 вересня 2018 року №28/09/18-28 на Брей О.М., яка уповноважена посвідчувати оригінали документів тільки СП «Енергозбут» та довіреності від 01 листопада 2019 року №01/11/19-01 на Безпаленко Д.О., матеріали справи не містять довіреності на Лопатіна К.О .

Суду не надано ані Статуту СК «Енергозбут», ані Положення СП «Енергозбут», ані трудового договору (контракту), в якому вказується об`єм повноважень щодо підписання і подання позовної заяви до суду відповідно до ч. 3 ст. 58 ЦПК України.

Крім того, згідно відомостей в Єдиному державному реєстрі юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань, інформація про Лопатіна К.О. як директора СП «Енергозбут» відсутня.

Відповідачка вважає, що за викладених обставин Лопатін К.О. не мав права підписувати позовну заяву у справі №760/34356/19, а тому вона підлягає залишенню без розгляду.

Представник позивача Комунального підприємства виконавчого органу Київради «Київтеплоенерго» за довіреність - Боката А.В. заперечила проти задоволення клопотання. Просила оголосити перерву у судовому з метою надання копії довіреності.

Заслухавши думку сторін, дослідивши матеріали справи та клопотання в межах заявлених доводів, суд дійшов наступного висновку.

За правилами п. 2 ч. 1 ст. 257 ЦПК України суд постановляє ухвалу про залишення позову без розгляду, якщо позовну заяву від імені заінтересованої особи подано особою, яка не має повноважень на ведення справи.

За правилами абз. 2 ч. 8 ст. 43 ЦПК України якщо документи подаються учасниками справи до суду або надсилаються іншим учасникам справи в паперовій формі, такі документи скріплюються власноручним підписом учасника справи (його представника).

Тобто, підписання та/або подання позовної заяви є процесуальною формою реалізації повноважень з представництва.

За приписами частини третьої, четвертої статті 131-2 Конституції України в редакції Закон України «Про внесення змін до Конституції України (щодо правосуддя)», який набрав чинності 30 вересня 2016 року, виключно адвокат здійснює представництво іншої особи в суді, а також захист від кримінального обвинувачення. Законом можуть бути визначені винятки щодо представництва в суді у трудових спорах, спорах щодо захисту соціальних прав, щодо виборів та референдумів, у малозначних спорах, а також стосовно представництва малолітніх чи неповнолітніх осіб та осіб, які визнані судом недієздатними чи дієздатність яких обмежена.

29 грудня 2019 року набрав чинності Закон України від 18 грудня 2019 року № 390-IX «Про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо розширення можливостей самопредставництва в суді органів державної влади, органів влади Автономної Республіки Крим, органів місцевого самоврядування, інших юридичних осіб незалежно від порядку їх створення» (далі - Закон № 390-IX). Відповідно до цього Закону правила самопредставництва юридичної особи були поширені не тільки на її керівника та членів виконавчого органу, але й на будь-кого іншого, хто уповноважений діяти від імені юридичної особи відповідно до закону, статуту, положення, трудового договору (контракту).

Однак, представництво в суді у провадженнях, розпочатих до набрання чинності даним Законом, здійснюється за правилами, які діяли до набрання ним чинності, - до ухвалення у відповідних справах остаточних судових рішень, які не підлягають оскарженню, відповідно представництво у даній справі може здійснюватись виключно особами, яким таке право було надано до 29 грудня 2019 року.

Відповідно до ч. 6 ст. 19 ЦПК України малозначними справами є: 1) справи, у яких ціна позову не перевищує ста розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб; 2) справи незначної складності, визнані судом малозначними, крім справ, які підлягають розгляду лише за правилами загального позовного провадження, та справ, ціна позову в яких перевищує двісті п`ятдесят розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб; 3) справи про стягнення аліментів, збільшення їх розміру, оплату додаткових витрат на дитину, стягнення неустойки (пені) за прострочення сплати аліментів, індексацію аліментів, зміну способу їх стягнення, якщо такі вимоги не пов`язані із встановленням чи оспорюванням батьківства (материнства); 4) справи про розірвання шлюбу; 5) справи про захист прав споживачів, ціна позову в яких не перевищує двохсот п`ятдесяти розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

За правилами ч. 1 ст. 60 ЦПК України представником у суді може бути адвокат або законний представник.

Згідно з ч. 2 ст. 60 ЦПК України під час розгляду спорів, що виникають з трудових відносин, а також справ у малозначних спорах (малозначні справи) представником може бути особа, яка досягла вісімнадцяти років, має цивільну процесуальну дієздатність, за винятком осіб, визначених у статті 61 цього Кодексу.

Предмет та підстави позову у справі, що розглядається дають підстави суду вважати її малозначною, тому представництво у даній справі може здійснюватись не лише адвокатом, а й іншим представником із наданням суду доказів щодо уповноваження такої особи на представництво інтересів учасника справи відповідно до вимог процесуального законодавства.

Відповідно до частини третьої ст. 58 ЦПК України (в редакції станом на 19 грудня 2019 року) юридична особа бере участь у справі через свого керівника або члена виконавчого органу, уповноваженого діяти від її імені відповідно до закону, статуту, положення (самопредставництво юридичної особи), або через представника.

Отже, наведені положення законодавства передбачають можливість здійснення процесуального представництва юридичної особи як в порядку самопредставництва, так і іншими особами як представниками юридичної особи.

У порядку самопредставництва станом на 19 грудня 2019 року юридичну особу міг представляти за посадою її керівник або інші особи, повноваження яких визначені законом, статутом або положенням.

Довіреність є підставою для представництва, ґрунтується на односторонньому волевиявленні особи, яку представляють і за своєю правовою природою є одностороннім правочином, на який поширюється презумпція його правомірності.

При цьому, форма не може превалювати над змістом. З`ясовуючи зміст довіреності, суд має виходити з її (довіреності) буквального та логічного змісту, з намірів особи, яка таку довіреність видала.

Особа, яка представляє юридичну особу за довіреністю і виконує процесуальні дії на підставі повноважень, наданих їй довіреністю, виступає від імені цієї особи - довірителя, а не в порядку самопредставництва. З огляду на викладене представник, звертаючись до суду від імені директора (керівника) на підставі виданої ним довіреності, не діє у такому разі як законний представник в порядку самопредставництва. Аналогічна правова позиція викладена в постановах Великої Палати Верховного Суду від 13.03.2018 у справі №910/23346/16, від 21.03.2018 у справі №916/3283/16, від 14.03.2018 у справі №910/22324/16.

Встановлено, що позовна заява у справі, що розглядається підписана директором К.О. Лопатіним. За текстом позову зазначено, що позовна заява пред`являється в особі директора СП «Енергозбут» КП «КИЇВТЕПЛОЕНЕРГО» К.О. Лопатіна, який діє на підставі довіреності від 22 жовтня 2019 року №22/10/19-01.

На підтвердження повноважень представника до позову долучено: копію довіреності №28/09/18-28 від 28.09.2018 року, якою КП виконавчого органу Київради (КМДА) «КИЇВТЕПЛОЕНЕРГО» в особі т.в.о. директора Бінда В.Є. уповноважило заступника начальника району з технічного забезпечення продажу району теплозбуту «Центр» СП «ЕНЕРГОЗБУТ» КП «КИЇВТЕПЛОЕНЕРГО» Брей Ольгу Михайлівну представляти інтереси підприємства з питань, що стосуються діяльності району теплозбуту «Центр» СП «ЕНЕРГОЗБУТ» КП «КИЇВТЕПЛОЕНЕРГО»; витяг з Єдиному державному реєстрі юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань станом на 09.07.2019 року, відповідно до якого керівником КП виконавчого органу Київради (КМДА) «КИЇВТЕПЛОЕНЕРГО» з 22 грудня 2018 року зазначено Бінд Вячеслава Євгеновича , відомості про інших осіб, які мають право вчиняти дії від імені юридичної особи без довіреності відсутні; копію довіреності №04/11/19-01 від 01.11.2019 року, якою КП виконавчого органу Київради (КМДА) «КИЇВТЕПЛОЕНЕРГО» в особі директора Бінда В.Є. уповноважило начальника управління продажу теплової енергії СП «ЕНЕРГОЗБУТ» КП «КИЇВТЕПЛОЕНЕРГО» Безпаленка Дениса Олександровича представляти інтереси підприємства; копію статуту КП виконавчого органу Київради (КМДА) «КИЇВТЕПЛОЕНЕРГО».

Разом з тим, жодних документів, які б давали суду переконливі підстави вважати, що позовна заява у справі №760/34359/19 підписана К.О. Лопатінім в інтересах Комунального підприємства виконавчого органу Київради «Київтеплоенерго» не надано.

Встановлено, що у судовому засіданні 05 серпня 2021 року відповідачкою було зазначено, що позовна заява підписана не уповноваженою особою та за клопотанням представника позивача суд оголосив перерву для надання відповідної довіреності. Однак, доказів на підтвердження повноважень Лопатіна К.О. діяти в інтересах Комунального підприємства виконавчого органу Київради «Київтеплоенерго» на підставі само представництва або доручення, у судове засідання 15 червня 2023 року представником позивача надано не було.

З огляду на вищезазначені обставини, встановивши відсутність у Лопатіна К.О. повноважень на ведення справи, подачу/ підписання позову в інтересах Комунального підприємства виконавчого органу Київради «Київтеплоенерго» станом на 19 грудня 2019 року, суд вважає, що з підстав п. 2 ч. 1 ст. 257 ЦПК України позовну заяву слід залишити без розгляду.

Керуючись ст. ст. 44, 128, 131, 223, 257, 260, 353, 354 ЦПК України, суд -

УХВАЛИВ:

Позовну заяву Комунального підприємства виконавчого органу Київради (Київської міської державної адміністрації) «Київтеплоенерго» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості залишити без розгляду.

Апеляційна скарга на ухвалу подається протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення до Київського апеляційного суду.

Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини ухвали або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Суддя С.І. Кушнір