Справа № 308/5295/23
У Х В А Л А

про залишення позовної заяви без руху

06 квітня 2023 року м. Ужгород

Суддя Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області Іванов А.П., ознайомившись з позовною заявою ОСОБА_1 до КНП «Центр первинної медико-санітарної допомоги Холмківської сільської ради Ужгородського району» та КНП «Центр первинної медико-санітарної допомоги Середнянської селищної ради Ужгородського району» про поновлення на роботі, стягнення заробітної плати за час вимушеного прогулу,

встановив:

04.06.2023 позивачка ОСОБА_2 звернулася до суду з вищевказаним позовом до відповідачів КНП «Центр первинної медико-санітарної допомоги Холмківської сільської ради Ужгородського району» та КНП «Центр первинної медико-санітарної допомоги Середнянської селищної ради Ужгородського району», в якому серед іншого просить скасувати наказ про її звільнення, поновити її на посаді, стягнути з КНП «Ужгородський районний центр первинної медико-санітарної допомоги Ужгородської районної ради» на її користь середній заробіток за час вимушеного прогулу, а також звільнити її з посади та вжити заходів щодо переведення на аналогічну посади в інший заклад охорони здоров`я; запропонувати КНП «Центр первинної медико-санітарної допомоги Середнянської селищної ради Ужгородського району» їй рівноцінну посаду в порядку переведення.

Ознайомившись з позовною заявою та доданими до неї документами, суд приходить до висновку, що позовна заява не відповідає вимогам ст.ст. 175, 177 ЦПК України та підлягає залишенню без руху з наступних підстав.

Так, ч. 1 ст. 175 ЦПК України регламентовано, що позовна заява повинна містити серед іншого:

2) повне найменування (для юридичних осіб) або ім`я (прізвище, ім`я та по батькові - для фізичних осіб) сторін та інших учасників справи, їх місцезнаходження (для юридичних осіб) або місце проживання чи перебування (для фізичних осіб), поштовий індекс, ідентифікаційний код юридичної особи в Єдиному державному реєстрі підприємств і організацій України (для юридичних осіб, зареєстрованих за законодавством України), а також реєстраційний номер облікової картки платника податків (для фізичних осіб) за його наявності або номер і серію паспорта для фізичних осіб - громадян України (якщо такі відомості позивачу відомі), відомі номери засобів зв`язку, офіційної електронної адреси та адреси електронної пошти;

3) зазначення ціни позову, якщо позов підлягає грошовій оцінці; обґрунтований розрахунок сум, що стягуються чи оспорюють ся;

4) зміст позовних вимог: спосіб (способи) захисту прав або інтересів, передбачений законом чи договором, або інший спосіб (способи) захисту прав та інтересів, який не суперечить закону і який позивач просить суд визначити у рішенні; якщо позов подано до кількох відповідачів - зміст позовних вимог щодо кожного з них;

6) відомості про вжиття заходів досудового врегулювання спору, якщо такі проводилися, в тому числі, якщо законом визначений обов`язковий досудовий порядок урегулювання спору;

9) попередній (орієнтовний) розрахунок суми судових витрат, які позивач поніс і які очікує понести у зв`язку із розглядом справи.

Так, позивачка зазначає відповідачами КНП «Центр первинної медико-санітарної допомоги Холмківської сільської ради Ужгородського району» та КНП «Центр первинної медико-санітарної допомоги Середнянської селищної ради Ужгородського району», при цьому усі заявлені вимоги, окрім останньої, адресує до КНП «Ужгородський районний центр первинної медико-санітарної допомоги Ужгородської районної ради», що суперечить п. 4 ч. 1 ст. 175 ЦПК України.

Більш того, всупереч п. 1 ч. 1 ст. 175 ЦПК, позивачкою не вказано ідентифікаційні дані (код ЄДРПОУ) відповідача КНП «Центр первинної медико-санітарної допомоги Середнянської селищної ради Ужгородського району».

В позовній заяві не зазначено, чи вживалися позивачкою заходи досудового врегулювання спору, а також відсутній попередній (орієнтовний) розрахунок суми судових витрат, які позивачка понесла і які очікує понести у зв`язку із розглядом справи, при цьому просить стягнути такі з відповідачів на її користь. Означене свідчить про недотримання позивачкою вимог п.п. 6 та 9 ч. 1 ст. 175 ЦПК.

Відповідно до ч. 4 ст. 177 ЦПК України до позовної заяви додаються документи, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, що підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Згідно з п. 1 ч. 1 ст. 5 ЗУ «Про судовий збір» передбачено звільнення від сплати судового збору під час розгляду справи в усіх інстанціях позивачів у справах про стягнення заробітної плати та поновлення на роботі

Трудовий договір повинен укладатись, як правило, у письмовій формі (частина перша статті 24 КЗпП України) або оформлюватись наказом чи розпорядженням роботодавця (частина третя статті 24 КЗпП України).

Припинення та розірвання трудового договору пов`язано зі звільненням працівника.

З огляду на зазначене, якщо працівник був незаконно звільнений, трудовий договір з ним був незаконно припинений роботодавцем в односторонньому порядку. Виплати, які мають бути здійснені роботодавцем на користь незаконно звільненого працівника, у тому числі середній заробіток за час вимушеного прогулу або різниця у заробітку за час виконання нижче оплачуваної роботи, не можуть вважатись заробітною платою та не витікають із трудового договору як підстави для виплат. Ці виплати не можуть кваліфікуватись як плата за виконану роботу.

Ураховуючи викладене, виплата середнього заробітку за час вимушеного прогулу (частина друга статті 235 КЗпП України) не є різновидом оплати праці та елементом структури заробітної плати.

«Отже, за змістом норм чинного законодавства середній заробіток за час вимушеного прогулу за своєю правовою природою не є основною чи додатковою заробітною платою (винагородою, яку роботодавець виплачує працівникові за виконану ним роботу), а також не є заохочувальною чи компенсаційною виплатою у розумінні статті 2 Закону України «Про оплату праці», тобто середній заробіток за час вимушеного прогулу не входить до структури заробітної плати, а є спеціальним видом відповідальності роботодавця за порушення трудових прав працівника, …».

Вказаний правовий висновок зроблено у постанові Великої Палати Верховного Суду у справі № 910/4518/16 та постанові КЦС ВС № 369/10046/18 від 10.10.2019.

Таким чином, суд приходить до переконання, що позовна вимога про стягнення середнього заробітку за час вимушеного прогулу на день ухвалення судового рішення є вимогою майнового характеру, за яку позивачка повинна сплати судовий збір.

Так, відповідно до ч. 1 ст. 4 ЗУ «Про судовий збір», судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.

Статтею 7 Закону України «Про державний бюджет України на 2023 рік» з 1 січня 2023 року встановлено прожитковий мінімум для працездатних осіб у розмірі 2684гривень.

Відповідно до ч. 2 ст. 4 ЗУ «Про судовий збір» ставки судового збору встановлюються у таких розмірах: за подання до суду фізичною особою позовної заяви майнового характеру судовий збір сплачується у розмірі 1 відсоток ціни позову, але не менше 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб (1073, 60 грн.) та не більше 5 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб (13420 грн.).

Відповідно до п. 1 ч. 1 ст. 176 ЦПК України ціна позову визначається: у позовах про стягнення грошових коштів сумою, яка стягується, чи оспорюваною сумою за виконавчим чи іншим документом, за яким стягнення провадиться у безспірному (безакцептному) порядку.

Окрім цього суд зауважує, що позивачкою, окрім вищевказаного, заявлено також дві виоги немайнового характеру про зобов`язання КНП «Ужгородський районний центр первинної медико-санітарної допомоги Ужгородської районної ради» вжити заходів щодо переведення на аналогічну посади в інший заклад охорони здоров`я та запропонувати КНП «Центр первинної медико-санітарної допомоги Середнянської селищної ради Ужгородського району» їй рівноцінну посаду в порядку переведення

За п. 2 ч. 2 ст. 4 Закону ставка судового збору за подання заяви немайнового характеру фізичною особою становить 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Крім того ч. 3 ст. 6 ЗУ «Про судовий збір» передбачено, що за подання позовної заяви, що має одночасно майновий і немайновий характер, судовий збір сплачується за ставками, встановленими для позовних заяв майнового та немайнового характеру.

У разі коли в позовній заяві об`єднано дві і більше вимог немайнового характеру, судовий збір сплачується за кожну вимогу немайнового характеру.

Частиною 1 ст. 233 КЗпП України передбачено, що працівник може звернутися із заявою про вирішення трудового спору безпосередньо до районного, районного у місті, міського чи міськрайонного суду в тримісячний строк з дня, коли він дізнався або повинен був дізнатися про порушення свого права, а у справах про звільнення - у місячний строк з дня вручення копії наказу про звільнення або з дня видачі трудової книжки.

Відповідно до ст. 234 КЗпП України у разі пропуску з поважних причин строків, установлених статтею 233 цього Кодексу, районний, районний у місті, міський чи міськрайонний суд може поновити ці строки.

Предметом цього спору, зокрема є наказ з КНП «Ужгородський районний центр первинної медико-санітарної допомоги Ужгородської районної ради» про звільнення позивачки №176-к від 28.10.2022, з яким вона ознайомилася 31.10.2022, при цьому звернулася до суду з позовом про поновлення її на роботі лише 04.04.2023.

Відтак позивачці необхідно обґрунтувати дотримання вказаних вище строків для звернення до суду з позовною вимогою про поновлення на роботі, а також заявити відповідне клопотання.

Відповідно до ст. 185 ЦПК України, якщо позовна заява подана без додержання вимог, передбачених ст. ст. 175, 177 ЦПК України, вона підлягає залишенню без руху з наданням строку для усунення недоліків, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

З огляду на вищевказане, позовну заяву належить залишити без руху, надавши стороні позивача строк для усунення недоліків відповідно до цієї ухвали в десять днів з дня її вручення і роз`яснити, що інакше заява буде вважатися неподаною і повернута.

З метою виправлення вищеозначених недоліків стороні позивача необхідно привести позовну заяву у відповідність з вимогами ст.ст. 175-177 ЦПК України, а саме:

зазначити ціну позову та сплати судовий збір, надавши відповідне підтвердження, або клопотання про звільнення від сплати судового збору за наявності таких підстав;

надати попередній (орієнтовний) розрахунок суми судових витрат, які позивачка понесла і які очікує понести у зв`язку із розглядом справи;

визначити коло відповідачів відповідно до заявлених позовних вимог, а також вказати всі необхідні ідентифікаційні дані останніх;

обґрунтувати дотримання строків, визначених ст. 233 КЗпП України, для звернення до суду з позовною вимогою про поновлення на роботі.

Відповідно до ч. 3 ст. 185 ЦПК України, якщо позивач відповідно до ухвали суду у встановлений строк виконає вимоги, визначені статтями 175 і 177 цього Кодексу, сплатить суму судового збору, позовна заява вважається поданою в день первісного її подання до суду. Якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, заява вважається неподаною і повертається позивачеві.

Керуючись ст. ст. 175-177, 185 ЦПК України, суд

постановив:

Позовну заяву ОСОБА_1 до КНП «Центр первинної медико-санітарної допомоги Холмківської сільської ради Ужгородського району» та КНП «Центр первинної медико-санітарної допомоги Середнянської селищної ради Ужгородського району» про поновлення на роботі, стягнення заробітної плати за час вимушеного прогулу залишити без руху.

Повідомити позивачку про необхідність усунення вказаних в мотивувальній частині ухвали недоліків у десятиденний строк з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

Роз`яснити позивачці, що інакше позовна заява вважатиметься неподаною та буде повернута.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя Ужгородського

міськрайонного суду А.П. Іванов