УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

29.03.2023 року м. Житомир

Богунський районний суд м. Житомира у складі:

головуючого - судді Перекупка І.Г.

за участі секретарі судового засідання Конончук Ю.О.

розглянувши у відкритому судовому засіданні в приміщенні суду в м. Житомирі цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до Товариства з обмеженою відповідальністю "Качай Гроші", треті особи, які не заявляють самостійних вимог щодо предмету позову - приватний нотаріус Обухівського районного нотаріального округу Київської області Головкіна Яна Вікторівна, приватний виконавець виконавчого округу Одеської області Шевченко Тетяна Сергіївна про визнання виконавчого напису таким, що не підлягає виконанню, -

У С Т А Н О В И В :

В грудні 2022 року позивачка звернулася до суду з позовною заявою, в якій просить визнати таким, що не підлягає виконанню виконавчий напис № 89205, вчинений приватним нотаріусом Обухівського районного нотаріального округу Київської області Головкіною Яною Вікторівною від 18.06.2021 про стягнення з ОСОБА_1 на користь Товариства з обмеженою відповідальністю "Качай Гроші" заборгованості в загальній сумі 15057,25 грн.

Ухвалою Богунського районного суду м. Житомира від 16.12.2022 прийнято до свого провадження, відкрито провадження по даній цивільній справі та призначено до розгляду.

В судові засідання призначені на 23.01.2023, 01.03.2023, 29.03.2023 позивачка не з`являлася, про час та місце судових засідань повідомлялася належним чином, про причини неявки не повідомила, будь-яких заяв чи клопотань до суду не надходило. Також, суд направляв позивачці смс-повідомлення про дати розгляду справи на її номер телефону, зазначений у заяві від 14.12.2022.

Представник відповідача ТОВ «Качай Гроші» у судове засідання не з`явився, про дату та час розгляду справи був повідомлений належним чином, відзиву на позов не надав, про причини неявки до суду не повідомив.

Треті особи: приватний нотаріус Обухівського районного нотаріального округу Київської області Головкіна Я.В., приватний виконавець виконавчого округу Одеської області Шевченко Т.С. у судові засідання не з`явились, про дату та час розгляду справи був повідомлені належним чином, заперечень на позов не надано, про причини неявки до суду не повідомили.

У відповідності до ст. 247 ЦПК України у разі неявки в судове засідання всіх учасників справи чи в разі якщо відповідно до положень цього Кодексу розгляд справи здійснюється судом за відсутності учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.

Дослідивши наявні в матеріалах справи докази, суд встановив наступне.

Відповідно до ст. 12 ЦПК України цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін. Учасники справи мають рівні права щодо здійснення всіх процесуальних прав та обов`язків, передбачених законом. Кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків,встановлених цим Кодексом. Кожна сторона несе ризик настання наслідків, пов`язаних із вчиненням чи не вчиненням нею процесуальних дій.

Основними засадами цивільного судочинства є розумність строків розгляду справи; неприпустимість зловживання процесуальними правами.

Відповідно до п. 3 ч. 2 ст. 43 ЦПК України учасник справи зобов`язаний з`являтися в судове засідання за викликом суду, якщо їх явка визнана судом обов`язковою.

Відповідно до ст. 44 ЦПК України учасники судового процесу та їхні представники повинні добросовісно користуватися процесуальними правами; зловживання процесуальними правами не допускається. Залежно від конкретних обставин суд може визнати зловживанням процесуальними правами дії, що суперечать завданню цивільного судочинства, зокрема: вчинення дій, що спрямовані на безпідставне затягування чи перешкоджання розгляду справи. Суд зобов`язаний вживати заходів для запобігання зловживанню процесуальними правами. У випадку зловживання процесуальними правами учасником судового процесу суд застосовує до нього заходи, визначені цим Кодексом.

Згідно з частиною третьою статті 131 ЦПК України учасники судового процесу зобов`язані повідомляти суд про причини неявки у судове засідання. У разі неповідомлення суду про причини неявки вважається, що учасники судового процесу не з`явилися в судове засідання без поважних причин.

Відповідно до пункту 3 частини 1 статті 257 ЦПК України суд постановляє ухвалу про залишення позову без розгляду, якщо належним чином повідомлений позивач повторно не з`явився в судове засідання або не повідомив про причини неявки, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності і його нез`явлення не перешкоджає розгляду справи.

Системний аналіз наведених норм процесуального права свідчить про те, що законодавець диференціює необхідність врахування судом поважності/неповажності причин неявки позивача до суду залежно від того, яке це судове засідання: перше чи повторне. Тобто процесуальний закон не вказує на необхідність врахування судом поважності причин повторної неявки позивача до суду. Такі положення процесуального закону пов`язані з принципом диспозитивності цивільного судочинства, за змістом якого особа, яка бере участь у справі, самостійно розпоряджається наданими їй законом процесуальними правами.

Зазначені наслідки настають незалежно від причин повторної неявки, які можуть бути поважними. Таким чином, навіть маючи докази поважності причин неявки позивача, суд залишає позовну заяву без розгляду. Зазначена норма дисциплінує позивача як ініціатора судового розгляду, стимулює його належно користуватися своїми правами та не затягувати розгляд справи. Якщо позивач не може взяти участь в судовому засіданні, він може подати заяву про розгляд справи за його відсутності. Така заява може бути подана на будь-якій стадії розгляду справи.

Невиконання покладених на позивача обов`язків мають визначені чинним цивільним процесуальним законодавством наслідки, зокрема щодо залишення позову без розгляду.

Беручи до уваги, що позивача та його представника було повідомлено про час, дату та місце проведення судового засідання, вони повторно не з`явилися в судове засідання, неявка позивача, якого визнано обов`язковою, перешкоджає розгляду справи, суд вважає, що позов необхідно залишити без розгляду.

При цьому, суд зазначає, що залишення позову без розгляду не порушує та не позбавляє права позивача на повторне звернення до суду.

Наведені правові висновки викладені у постанові Верховного Суд у складі колегії суддів Другої судової палати Касаційного цивільного суду від 21.09.2020 року по справі № 658/1141/18, постановах Верховного Суду у складі колегії суддів Касаційного цивільного суду від 20 вересня 2018 року у справі № 756/8612/16-ц, від 24 жовтня 2018 року у справі № 569/347/16-ц, від 28 лютого 2019 року у справі № 752/9188/13-ц, від 22 травня 2019 року у справі № 310/12817/13, від 06 червня 2019 року у справі № 760/3301/13-ц, від 20 червня 2019 року у справі № 522/7428/15, від 26 вересня 2019 року у справі № 295/19734/13-ц, від 07 жовтня 2019 року у справі № 612/403/16-ц, від 27 березня 2020 року у справі № 522/22303/14-ц.

Ухвалою Богунського районного суду м. Житомира від 16.12.2022 задоволено заяву ОСОБА_1 про забезпечення позову та зупинено стягнення на підставі виконавчого напису за №89205 від 18.06.2021 вчиненого приватним нотаріусом Обухівського районного нотаріального округу Київської області Головкіною Яною Вікторівною про стягнення з ОСОБА_1 на користь товариства з обмеженою відповідальністю "Качай Гроші" суми заборгованості в розмірі 15057,25 грн.

Відповідно до ч. 9 - 11 ст. 158 ЦПК України у випадку залишення позову без розгляду, закриття провадження у справі або у випадку ухвалення рішення щодо повної відмови у задоволенні позову суд у відповідному судовому рішенні зазначає про скасування заходів забезпечення позову.

У такому разі заходи забезпечення позову зберігають свою дію до набрання законної сили відповідним рішенням або ухвалою суду.

Примірник ухвали про скасування заходів забезпечення позову невідкладно після набрання такою ухвалою законної сили надсилається заявнику, всім особам, яких стосуються заходи забезпечення позову і яких суд може ідентифікувати, а також державним та іншим органам, які повинні були та (або) виконували ухвалу про забезпечення позову, для здійснення ними відповідних дій щодо скасування заходів забезпечення позову.

Таким чином оскільки у відповідності до вимог ч. 9 ст. 158 ЦПК України у разі залишення позову без розгляду заходи які вжиті судом щодо забезпечення позову скасовуються, про що суд зазначає у відповідному судовому рішенні.

Отже, враховуючи вище викладене слід скасувати заходи забезпечення позову, які були постановлені ухвалою Богунського районного суду м. Житомира від 16.12.2022 про зупинення стягнення на підставі виконавчого напису за №89205 від 18.06.2021 вчиненого приватним нотаріусом Обухівського районного нотаріального округу Київської області Головкіною Яною Вікторівною про стягнення з ОСОБА_1 на користь товариства з обмеженою відповідальністю "Качай Гроші" суми заборгованості в розмірі 15057,25 грн.

На підставі вище викладеного та керуючись ст. 128, 158, 247, п. 3 ч. 1 ст. 257, 260 ЦПК України, суд

П О С Т А Н О В И В:

Позовну заяву ОСОБА_1 до товариство з обмеженою відповідальністю "Качай Гроші", треті особи, які не заявляють самостійних вимог щодо предмету позову - приватний нотаріус Обухівського районного нотаріального округу Київської області Головкіна Яна Вікторівна, приватний виконавець виконавчого округу Одеської області Шевченко Тетяна Сергіївна про визнання виконавчого напису таким, що не підлягає виконанню, залишити без розгляду

Скасувати заходи забезпечення позову у вигляді зупинення стягнення на підставі виконавчого напису за №89205 від 18.06.2021 вчиненого приватним нотаріусом Обухівського районного нотаріального округу Київської області Головкіною Яною Вікторівною про стягнення з ОСОБА_1 на користь товариства з обмеженою відповідальністю "Качай Гроші" суми заборгованості в розмірі 15057,25 грн., накладені згідно ухвали Богунського районного суду м. Житомира від 16.12.2022

Роз`яснити позивачу та його представнику, що після усунення умов, що були підставою для залишення заяви без розгляду, він має право звернутися до суду повторно.

Ухвала може бути оскаржена до Житомирського апеляційного суду шляхом подання апеляційної скарги протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення.

Ухвала суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги ухвала, якщо її не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Повний текст ухвали складено 03.04.2023.

Суддя І.Г. Перекупка