Справа № 754/6130/22
У Х В А Л А

Іменем України

27 березня 2023 року Деснянський районний суд м.Києва у складі:

головуючого судді Зотько Т.А.

за участю секретаря судового засідання Нагорної М.В.,

розглядаючи у відкритому судовому засіданні в залі суду м. Києва цивільну справу за заявою ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про стягнення аліментів на повнолітню дитину, -

ВСТАНОВИВ:

Позивачка ОСОБА_1 звернулася до Деснянського районного суду м. Києва із позовом до ОСОБА_2 про стягнення аліментів на повнолітню дитину.

Ухвалою Деснянського районного суду м.Києва від 31.08.2022 було відкрито провадження у справі та призначено її до розгляду в судовому засіданні.

Позивачка та її представник у судові засідання 15.11.2022, 22.12.2022, 16.02.2023 та 28.03.2023 не з`явилися, про час і місце розгляду справи повідомлена судом належним чином, що підтверджується розпискою суду та довідками про доставку СМС повідомлення з викликом до суду, а також довідкою про доставку судової повістки на вказану в позовній заяві електронну адресу.

Дослідивши матеріали справи суд дійшов наступного висновку.

Згідно з ч. 3 ст. 131 ЦПК України учасники судового процесу зобов`язані повідомляти суд про причини неявки у судове засідання. У разі неповідомлення суду про причини неявки вважається, що учасники судового процесу не з`явилися в судове засідання без поважних причин.

Згідно з ч. 5 ст. 223 та п. 3 ч. 1 ст. 257 ЦПК України у разі повторної неявки в судове засідання позивача або неповідомлення ним про причини неявки суд залишає позовну заяву без розгляду, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності, і його нез`явлення не перешкоджає вирішенню спору.

Ч. 1 ст. 44 ЦПК України визначено, що учасники судового процесу та їхні представники повинні добросовісно користуватися процесуальними правами; зловживання процесуальними правами не допускається.

З будь-якими клопотаннями щодо неможливості явки до суду 15.11.2022, 22.12.2022, 16.02.2022 та 28.03.2023 з поважних причин, позивачка та її представник не звертались, доказів поважності причин неявки за викликами для розгляду справи, також суду не надали.

Таким чином, суд приходить до висновку, що на порушення вимог чинного законодавства, сторона позивача неналежним чином користується наданими процесуальними правами, оскільки справа протягом тривалого часу перебуває у провадженні Деснянського районного суду м. Києва, при цьому у зв`язку з неявною сторони позивача, суд позбавлений можливості вирішити справу по суті.

Вказане узгоджується з рішенням Європейського суду з прав людини від 08.11.2005 року у справі «Смірнов проти України», відповідно до якого в силу вимог ч.1 ст.6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, обов`язок швидкого здійснення правосуддя покладається, в першу чергу, на відповідні державні судові органи. Розумність тривалості судового провадження оцінюється в залежності від обставин справи та з огляду на складність справи, поведінки сторін, предмету спору. Нездатність суду об`єктивно протидіяти недобросовісно створюваним учасниками справи перепонам для руху справи, є порушенням ч.1 ст.6 даної Конвенції.

В своїх рішеннях Європейський суд також наголошує, що сторона, яка задіяна в ході судового розгляду, зобов`язана з розумним інтервалом сама цікавитись провадженням у її справі, добросовісно користуватися належними їй процесуальними правами та неухильно виконувати процесуальні обов`язки.

А відтак, беручи до уваги вище наведене, суд дійшов висновку, що відповідно до вимог цивільного процесуального законодавства повторна неявка позивачки у судове засідання є підставою для залишення без розгляду позовної заяви ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про стягнення аліментів на повнолітню дитину.

Згідно ч. 2 ст. 257 ЦПК України, особа, позов якої залишено без розгляду, після усунення умов, що були підставою для залишення заяви без розгляду, має право звернутися до суду повторно.

Враховуючи вище викладене та керуючись ст.ст. 209, 210, 223, 257, 260, 261, 353, 354 ЦПК України, суд,-

У Х В А Л И В:

Позов ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про стягнення аліментів на повнолітню дитину - залишити без розгляду.

Ухвала може бути оскаржена протягом 15 днів з дня її проголошення шляхом подання безпосередньо до Київського апеляційного суду апеляційної скарги. В разі оголошення вступної та резолютивної частини ухвали або розгляду справи без повідомлення (виклику) учасників справи строк оскарження ухвали обчислюється з дня складання її повного тексту.

Повний текст ухвали виготовлено 05.04.2023.

Суддя: