Справа № 524/4040/23
Провадження № 2/524/1846/23
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

22.06.2023 року суддя Автозаводського районного суду м. Кременчука Предоляк О.С., розглянувши матеріали цивільної справи за позовом ОСОБА_1 до Приватного акціонерного товариства «Паритет» про стягнення заборгованості по заробітній платі та середнього заробітку за час затримки розрахунку при звільненні, -

В С Т А Н О В И В:

До суду надійшла позовна заява ОСОБА_1 до Приватного акціонерного товариства «Паритет» про стягнення заборгованості по заробітній платі та середнього заробітку за час затримки розрахунку при звільненні.

Разом з позовною заявою позивач подав до суду клопотання про поновлення строку звернення до суду з вказаним позовом, обгрунтовуючи тим, що тримісячний строк звернення до суду позивчаем пропущено з поважних причин. Зазначає, що станом на 08.06.2023 року не отримував наказу про звільнення, письмового повідомлення про суми, нараховані та виплачені йому при звільненні. На адвокатський запит відповідач зазначених документів не надав, а тому він фактично позбавлений можливості ознайомитись з розміром нарахованої та виплаченої заробітної плати.

Відповідно до ч. 2 ст. 233 КЗпП України, передбачено, що із заявою про вирішення трудового спору у справах про звільнення працівник має право звернутися до суду в місячний строк з дня вручення копії наказу (розпорядження) про звільнення, а у справах про виплату всіх сум, що належать працівникові при звільненні, - у тримісячний строк з дня одержання ним письмового повідомлення про суми, нараховані та виплачені йому при звільненні (стаття 116).

Згідно ст. 234 КЗпП України, у разі пропуску з поважних причин строків, установлених статтею 233 цього Кодексу, суд може поновити ці строки, якщо з дня отримання копії наказу (розпорядження) про звільнення або письмового повідомлення про суми, нараховані та виплачені працівникові при звільненні (стаття 116), минуло не більше одного року.

Згідно ст. 126 ЦПК України право на вчинення процесуальної дії втрачається із закінченням строку, встановленого законом або судом. Документи, подані після закінчення процесуальних строків, залишаються без розгляду, крім випадків, передбачених цим Кодексом.

Також, ч. 1 ст. 127 ЦПК України визначає, що суд за заявою учасника справи поновлює пропущений процесуальний строк, встановлений законом, якщо визнає причини його пропуску поважними, крім випадків, коли цим Кодексом встановлено неможливість такого поновлення.

Якщо інше не встановлено законом, заява про поновлення процесуального строку, встановленого законом, розглядається судом, у якому належить вчинити процесуальну дію, стосовно якої пропущено строк без повідомлення учасників справи.

Відповідно до ч. 4 ст. 127 ЦПК України одночасно із поданням заяви про поновлення процесуального строку має бути вчинена процесуальна дія (подана заява, скарга, документи тощо), щодо якої пропущено строк.

Вивчивши зміст клопотання суд доходить висновку про поновлення позивачу строку для подання вказаної позовної заяви.

Позовна заява відповідає вимогам ст.ст.175, 177 ЦПК України.

Підстав, передбачених ст.ст.185,186 ЦПК України, для залишення позовної заяви без руху, повернення позовної заяви або для відмови у відкритті провадження у цивільній справі, відсутні.

Вирішуючи питання про те, за якими правилами позовного провадження (загального чи спрощеного) буде розглядатися справа, як це передбачено п. 4 ч. 1 ст. 187 ЦПК України, суд бере до уваги, що відповідно до ч. 2 ст. 274 ЦПК України у порядку спрощеного позовного провадження розглядаються справи , що виникають з трудових відносин.

Статтею 11 ЦПК України передбачено, що суд визначає в межах, встановлених цим Кодексом, порядок здійснення провадження у справі відповідно до принципу пропорційності, враховуючи: завдання цивільного судочинства; забезпечення розумного балансу між приватними й публічними інтересами; особливості предмета спору; ціну позову; складність справи; значення розгляду справи для сторін, час, необхідний для вчинення тих чи інших дій, розмір судових витрат, пов`язаних із відповідними процесуальними діями, тощо.

Згідно з ч. 3 ст. 274 ЦПК України при вирішенні питання про розгляд справи в порядку спрощеного або загального позовного провадження суд враховує: 1) ціну позову; 2) значення справи для сторін; 3) обраний позивачем спосіб захисту; 4) категорію та складність справи; 5) обсяг та характер доказів у справі, в тому числі чи потрібно у справі призначити експертизу, викликати свідків тощо; 6) кількість сторін та інших учасників справи; 7) чи становить розгляд справи значний суспільний інтерес; 8) думку сторін щодо необхідності розгляду справи за правилами спрощеного позовного провадження.

Відповідно до ч. 4 ст. 274 ЦПК України в порядку спрощеного позовного провадження не можуть бути розглянуті справи у спорах: 1) що виникають з сімейних відносин, крім спорів про стягнення аліментів, збільшення їх розміру, оплату додаткових витрат на дитину, стягнення неустойки (пені) за прострочення сплати аліментів, індексацію аліментів, зміну способу їх стягнення, розірвання шлюбу та поділ майна подружжя; 2) щодо спадкування; 3) щодо приватизації державного житлового фонду; 4) щодо визнання необґрунтованими активів та їх витребування відповідно до глави 12 цього розділу; 5) в яких ціна позову перевищує двісті п`ятдесят розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб; 6) інші вимоги, об`єднані з вимогами у спорах, вказаних у пунктах 1-5 цієї частини.

При цьому, суд бере до уваги, що відповідно до п. 2 ч. 6 ст. 19 ЦПК України малозначними справами є, зокрема, справи незначної складності, визнані судом малозначними, крім справ, які підлягають розгляду лише за правилами загального позовного провадження, та справ, ціна позову в яких перевищує двісті п`ятдесят розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

З огляду на вказані у ст. 11, ч. 3 ст. 274 ЦПК України критерії, предмет спору та характер спірних правовідносин, а також те, що дана справа не підпадає під категорії, визначені ч. 4 ст. 274 ЦПК України, а тому з урахуванням зазначеного дана справа підлягає розгляду в порядку спрощеного провадження.

З урахуванням зазначеного дана справа підлягає розгляду в порядку спрощеного провадження.

Разом з тим, ч. 5 ст. 279 ЦПК України передбачено, що суд розглядає справу в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін за наявними у справі матеріалами, за відсутності клопотання будь-якої зі сторін про інше. За клопотанням однієї із сторін або з власної ініціативи суду розгляд справи проводиться в судовому засіданні з повідомленням (викликом) сторін.

На момент винесення даної ухвали клопотань про розгляд справи в судовому засіданні з повідомленням (викликом) сторін не надходило.

З огляду на зазначене, предмет спору та характер спірних правовідносин відповідна справа підлягає розгляду в порядку спрощеного позовного провадження без виклику сторін.

Таким чином, позовну заяву необхідно прийняти до провадження, відкрити провадження у справі та провести розгляд справи у судовому засіданні без повідомлення (виклику) сторін за наявними у справі матеріалами.

ОСОБА_1 подано клопотання про звільнення від сплати судового збору, яке обґрунтовує тим, що на даний час не працює, після звільнення з ПрАТ «Паритет» роботодавцем заробітна плата виплачена не в повному обсязі. Його дохід за 5 місяців 2023 року склав 6515,71 грн., а тому він позбавлений можливості сплатити судовий збір у розмірі 1073,60грн., що є значною сумою для нього через скрутний майновий стан.

Відповідно до ч.ч.1,3 ст.136 ЦПК України суд, враховуючи майновий стан сторони, може своєю ухвалою відстрочити або розстрочити сплату судового збору на визначений строк у порядку, передбаченому законом, але не більше як до ухвалення судового рішення у справі. З підстав, зазначених у частині першій цієї статті, суд у порядку, передбаченому законом, може зменшити розмір належних до сплати судових витрат, пов`язаних з розглядом справи, або звільнити від їх сплати.

Згідно ст.8 ЗУ «Про судовий збір» враховуючи майновий стан сторони, суд може своєю ухвалою за її клопотанням відстрочити або розстрочити сплату судового збору на певний строк, але не довше ніж до ухвалення судового рішення у справі за таких умов: 1) розмір судового збору перевищує 5 відсотків розміру річного доходу позивача - фізичної особи за попередній календарний рік; або 2) позивачами є: а) військовослужбовці; б) батьки, які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину-інваліда, якщо інший з батьків ухиляється від сплати аліментів; в) одинокі матері (батьки), які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину-інваліда; г) члени малозабезпеченої чи багатодітної сімї; ґ)особа,яка діє в інтересах малолітніх чи неповнолітніх осіб та осіб,які визнані судом недієздатними чи дієздатність яких обмежена; або 3) предметом позову є захист соціальних, трудових, сімейних, житлових прав, відшкодування шкоди здоров`ю.

Суд може зменшити розмір судового збору або звільнити від його сплати на підставі, зазначеній у частині першій цієї статті.

Клопотання про звільнення від сплати судового збору заявник фактично обґрунтовує неможливістю сплати судового збору через скрутний майновий стан.

Враховуючи майновий стан позивача, предмет позову, яким є захист трудових прав, а саме право на оплату праці, суддя вважає за можливе задовольнити заявлене ОСОБА_1 клопотання та звільнити його від сплати судового збору.

До позовної заяви долучено письмове клопотання про витребування від ПрАТ «Паритет» відомостей про суми, нараховані та виплачені ОСОБА_1 при звільненні, із зазначенням окремо кожного виду виплати (основна та додаткова заробітна плата, заохочувальні та компенсаційні виплати, інші виплати, на які працівник має право згідно з умовами трудового договору і відповідно до законодавства); наказ про прийом та звільнення ОСОБА_1 ; табель обліку робочого часу за період з 23.06.2022 року по 27.01.2023 року; відомості про нараховану та виплачену заробітну плату за період з 23.06.2022 року по 27.01.2023 року, з зазначенням інформації помісячно.

Відповідно до ст. 84 ЦПК України учасник справи, у разі неможливості самостійно надати докази, вправі подати клопотання про витребування доказів судом. У разі задоволення клопотання суд своєю ухвалою витребовує відповідні докази.

Враховуючи підстави та предмет позову, докази, які просить витребувати представник позивача, мають значення для вирішення справи, а у позивача виникають складнощі в їх поданні, суд вважає, що клопотання є обґрунтованим та підлягає задоволенню.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 19,187,274, 279, 353 ЦПК України, суддя,-

ПОСТАНОВИВ:

Клопотання ОСОБА_1 про поновлення строку для подання позовної заяви до Приватного акціонерного товариства «Паритет» про стягнення заборгованості по заробітній платі та середнього заробітку за час затримки розрахунку при звільненні та про звільнення від сплати судового збору за позовну вимогу про стягнення середнього заробітку за час затримки розрахунку при звільненні - задовольнити.

Поновити ОСОБА_1 строк звернення до суду з вказаним позовом.

Звільнити ОСОБА_1 від сплати судового збору за позовну вимогу про стягнення середнього заробітку за час затримки розрахунку при звільненні.

Позовну заяву ОСОБА_1 до Приватного акціонерного товариства «Паритет» про стягнення заборгованості по заробітній платі та середнього заробітку за час затримки розрахунку при звільненніприйняти до розгляду та відкрити спрощене позовне провадження у справі без повідомлення (виклику) сторін.

Копію ухвали про відкриття провадження у справі надіслати учасникам справи

Витребувати від Приватного акціонерного товариства «Паритет»:

- відомості про суми, нараховані та виплачені ОСОБА_1 , рнокпп НОМЕР_1 , при звільненні, із зазначенням окремо кожного виду виплати (основна та додаткова заробітна плата, заохочувальні та компенсаційні виплати, інші виплати, на які працівник має право згідно з умовами трудового договору і відповідно до законодавства);

- наказ про прийом та звільнення ОСОБА_1 ;

- табель обліку робочого часу ОСОБА_1 за період з 23.06.2022 року по 27.01.2023 року;

- відомості про нараховану та виплачену заробітну плату ОСОБА_1 за період з 23.06.2022 року по 27.01.2023 року, з зазначенням інформації помісячно.

Витребувані документи направити на адресу суду до 20.07.2023 року.

Особи, які не мають можливості подати доказ, який витребовує суд, або не мають можливості подати такий доказ у встановлені строки, зобов`язані повідомити про це суд із зазначенням причин протягом п`яти днів з дня вручення ухвали.

Притягнення винних осіб до відповідальності не звільняє їх від обов`язку подати витребувані судом докази. (ч. 8 та ч. 9 ст. 84 Цивільного процесуального кодексу України).

Відповідач у строк протягом п`ятнадцяти днів з дня отримання копії цієї ухвали має право подати письмовий відзив на позовну заяву з обґрунтованими поясненнями по суті заявлених вимог і заяви з процесуальних питань, передбачені ст. ст. 182, 183 ЦПК України.

Позивач у строк протягом п`яти днів з дня отримання письмового відзиву відповідача на позовну заяву має право подати відповідь на відзив і заяви з процесуальних питань, передбачені ст.ст. 182, 183 ЦПК України.

Відповідач у строк протягом п`яти днів з дня отримання відповіді на відзив має право подати заперечення і заяви з процесуальних питань, передбачені ст.ст. 182, 183 ЦПК України.

Роз`яснити відповідачу, що в разі ненадання відзиву у встановлений строк без поважних причин суд має право вирішити спір за наявними матеріалами справи.

Запропонувати позивачу подати заяву про заочний розгляд справи судом.

Клопотання про розгляд справи у судовому засіданні з повідомленням сторін відповідач має подати в строк для подання відзиву, а позивач - разом з позовом або не пізніше п`яти днів з дня отримання відзиву (ч. 7 ст. 279 ЦПК України).

Суд розглядатиме дану справу в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення (виклику) сторін за наявними у справі матеріалами (у письмовому провадженні), за відсутності клопотання будь-якої зі сторін про інше (ч. 5 ст. 279 ЦПК України).

Копію ухвали надіслати позивачу, копії ухвали та позовної заяви з доданими документами, надіслати учасникам справи.

Інформацію щодо справи учасники справи можуть отримати на офіційному веб-порталі судової влади України в мережі Інтернет за веб-адресою сторінки «Судова влада України»: https://av.pl.court.gov.ua/sud1601/

Ухвала оскарженню не підлягає.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею.

Заперечення на ухвалу, що не підлягає оскарженню окремо від рішення суду, включаються до апеляційної скарги на рішення суду.

Суддя: О.С. Предоляк