Справа № 288/663/23
Провадження № 2/288/184/23
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

06 квітня 2023 року смт. Попільня

Попільнянський районний суд Житомирської області в складі:

головуючого судді - Рудник М. І.,

за участю секретаря судових засідань - Колодяжної Н.В.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в смт. Попільня Житомирської області цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до Попільнянської селищної ради Житомирського району Житомирської області про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини за законом,

ВСТАНОВИВ:

ОСОБА_1 (далі - позивач) звернувся до суду з позовною заявою до Попільнянської селищної ради Житомирського району Житомирської області (далі відповідач) про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини за законом, в якій вказує, що ІНФОРМАЦІЯ_1 помер його батько ОСОБА_2 , який на день смерті проживав та був зареєстрований у АДРЕСА_1 , проживав одиноко.

Позивач є спадкоємцем померлого за законом першої черги, згідно ст. 1261 ЦК України.

В зв`язку з необхідністю оформити право на спадщину на належне померлому спадкове майно, а саме житловий будинок з господарськими будівлями та спорудами, що розташований за вищевказаною адресою, виникла потреба отримати у нотаріальній конторі свідоцтво про право на спадщину за законом, проте, звернувшись до нотаріуса, позивачу було повідомлено, що відповідно до ч. 1 ст. 1269 ЦК України, спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкоємцем, має подати до нотаріальної контори заяву про прийняття спадщини.

Також для прийняття спадщини встановлюється шестимісячний строк з моменту відкриття спадщини, який закінчився 23 вересня 2017 року.

Проте, заяви про прийняття спадщини після смерті батька, позивач не подав своєчасно у шестимісячний строк, передбачений ст. 1270 ЦК України, у зв`язку з тим, що довгий час хворів та за станом здоров`я, перебував на лікуванні, про що свідчить надана довідка.

На сьогоднішній день, жодних заяв про прийняття спадщини за вказаним спадкодавцем, до нотаріальної контори, подано не було, спадкова справа не відкривалась та немає інших спадкоємців, які прийняли спадщину та за згодою яких позивач міг би подати заяву про прийняття спадщини після спливу строку, встановленого законом, а тому питання про визначення йому додаткового строку для прийняття спадщини може бути вирішене тільки в судовому засіданні.

Батько позивача на день смерті проживав одиноко. Його дружина, а мати позивача ОСОБА_3 , померла ІНФОРМАЦІЯ_2 .

Спадкова справа, після смерті ІНФОРМАЦІЯ_1 батька позивача ОСОБА_2 , до даного часу не заведена.

Заповіт на користь будь- яких інших осіб, померлим також не складався.

Позивач вважає, що пропустив строк для подання заяви про прийняття спадщини з поважної причини, а тому є всі підстави для визначення позивачу додаткового строку для її подання.

Позивач просить визначити йому додатковий строк для подання заяви про прийняття спадщини за заповітом, після смерті батька ОСОБА_2 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_1 , у три місяці з дня набрання рішення суду законної сили. Судові витрати покладає на себе.

Позивач в судове засідання не з`явився, в позовній заяві просив розглядати справу без його участі.

Представник відповідача Попільнянської селищної ради Житомирського району Житомирської області в судове засідання не з`явився, надав до суду заяву в якій просив розглядати справу без участі їх представника, проти задоволення позовних вимог не заперечуємо.

Згідно до частини 3 статті 206 ЦПК України визначає, що у разі визнання відповідачем позову суд за наявності для того законних підстав ухвалює рішення про задоволення позову.

Частина 3 статті 211 ЦПК України визначає, що учасник справи має право заявити клопотання про розгляд справи за його відсутності. Якщо таке клопотання заявили всі учасники справи, судовий розгляд справи здійснюється на підставі наявних у суду матеріалів.

Суд, дослідивши матеріали справи, проаналізувавши норми чинного законодавства, оцінивши в сукупності докази по справі, приходить до висновку, що позов підлягає задоволенню з наступних підстав.

Як вбачається з свідоцтва про смерть серії НОМЕР_1 , виданого 24 березня 2017 року Попільнянським районним відділом державної реєстрації актів цивільного стану Головного територіального управління юстиції у Житомирській області, ОСОБА_2 помер ІНФОРМАЦІЯ_1 , про що складено відповідний актовий запис № 67 /а.с. 5/.

Відповідно до свідоцтва про смерть серії НОМЕР_2 , виданого 17 листопада 2016 року Виконавчим комітетом Парипської сільської ради Попільнянського району Житомирської області, ОСОБА_3 померла ІНФОРМАЦІЯ_2 , про що складено відповідний актовий запис № 16 /а.с. 6/.

Згідно свідоцтва про одруження серії НОМЕР_3 , виданого 30 квітня 1965 року Попільнянським районним ЗАГС Житомирської області, ОСОБА_2 та ОСОБА_3 перебували в шлюбі з 30 квітня 1965 року, запис за № 20 /а.с. 7/.

Як вбачається з свідоцтва про народження серії НОМЕР_4 , виданого 05 травня 1967 року ЗАГС село Парипси, Попільнянського району, Житомирської області, батьками ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , вказані ОСОБА_2 та ОСОБА_3 , запис за № 14 /а.с. 8/.

Довідкою № 54 від 21 лютого 2022 року Виконавчого комітету Попільнянської селищної ради Житомирського району Житомирської області визначено, що ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_4 , уродженець села Парипси, Попільнянського району, Житомирської області, який помер ІНФОРМАЦІЯ_5 , постійно проживав та був зареєстрований до дня смерті за адресою: АДРЕСА_1 /а.с. 9/.

Відповідно до Витягів зі Спадкового реєстру (спадкові справи та видані на їх підставі свідоцтва про право на спадщину) та Спадкового реєстру (заповіти/спадкові договори) виданих 15 серпня 2022 року приватним нотаріусом Житомирського районного нотаріального округу Житомирської області, у Спадковому реєстрі інформація відносно ОСОБА_2 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_1 , відсутня /а.с. 10, 11/.

Згідно довідки, виданої 27 лютого 2023 року КНП «Попільнянська лікарня», ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_6 , перебував на амбулаторному лікуванні в Попільнянській ЦРЛ з 05.04.2017 року по 18.04.2017 року, з 14.06.2017 року по 30.06.2017 року, з 07.09.2017 ро 29.09.2017 року, діагноз: остеохондроз поперекового відділу хребта в стадії загострення /а.с. 12/.

Як вбачається з повідомлення № 71/01-16 від 03 березня 2023 року приватного нотаріуса Житомирського районного нотаріального округу Житомирської області, ОСОБА_1 роз`яснено, що строк для подання заяви про прийняття спадщини за законом після смерті батька ОСОБА_2 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_1 , закінчився 23 вересня 2017 року, заявником не було подано вчасно заяву про прийняття спадщини, а тому вважається, що заявник спадщину не прийняв /а.с. 13/.

Частиною першою статті 4 ЦПК України визначено, що кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів.

Статтею 5 ЦПК України встановлено, що здійснюючи правосуддя, суд захищає права, свободи та інтереси фізичних осіб, права та інтереси юридичних осіб, державні та суспільні інтереси у спосіб, визначений законом або договором. У випадку, якщо закон або договір не визначають ефективного способу захисту порушеного, невизнаного або оспореного права, свободи чи інтересу особи, яка звернулася до суду, суд відповідно до викладеної в позові вимоги такої особи може визначити у своєму рішенні такий спосіб захисту, який не суперечить закону.

Згідно статті 12 ЦПК України, цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін. Кожна сторона повинна довести ті обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом.

Статтею 13 ЦПК України визначено, що суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках.

Згідно зі статтями 15, 16 ЦК України, кожна особа має право на захист свого цивільного права у разі його порушення, невизнання або оспорювання, кожна особа має право звернутися до суду за захистом свого особистого немайнового або майнового права та інтересу. Способами захисту цивільних прав та інтересів можуть бути припинення дії, яка порушує право, відновлення становища, яке існувало до порушення.

Вирішуючи питання визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій.

Поважними причинами пропуску строку визнаються, зокрема: 1) тривала хвороба спадкоємців; 2) велика відстань між місцем постійного проживання спадкоємців і місцем знаходження спадкового майна; 3) складні умови праці, які, зокрема, пов`язані з тривалими відрядженнями, в тому числі закордонними; 4) перебування спадкоємців на строковій службі у складі Збройних Сил України; 5) необізнаність спадкоємців про наявність заповіту тощо.

Судом досліджено поважність причин пропуску строку для прийняття спадщини позивачем та встановлено, що позивач ОСОБА_1 заяву про прийняття спадщини після смерті батька ОСОБА_2 не подав своєчасно у шестимісячний строк з поважних причин, так як він хворів та перебував на лікуванні, що підтверджується довідкою КНП «Попільнянська лікарня» від 27.02.2023 року /а.с. 12/.

Тому продовження йому строку для подання заяви про прийняття спадщини не суперечить закону та не порушить будь-чиїх інших прав та охоронюваних законом інтересів.

Всі вказані обставини є поважними та вплинули на своєчасність прийняття позивачем спадщини.

Спадкоємці, які протягом строку, встановленого статтею 1270 ЦК України не подали заяву про прийняття спадщини, вважаються такими що не прийняли її.

Згідно з правилами статті 1220 ЦК України часом відкриття спадщини вважається день смерті особи, зазначений у свідоцтві про смерть, виданим відповідним державним органом реєстрації актів цивільного стану.

Відповідно до пункту 24 Постанови Пленуму Верховного суду України № 7 від 30 травня 2008 року «Про судову практику у справах про спадкування», особа, яка не прийняла спадщину в установлений законом строк, може звернутися до суду з позовною заявою про визначення додаткового строку для прийняття спадщини відповідно до ч. 3 ст. 1272 ЦК України. Вирішуючи питання про визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій.

Згідно частини п`ятої статті 1268 ЦК України, незалежно від часу прийняття спадщини вона належить спадкоємцеві з часу відкриття спадщини.

Відповідно до частини першої статті 1270 ЦК України, для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини.

Як вбачається з частини третьої статті 1272 ЦК України, за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини.

Законодавцем не надається ніякого значення тривалості періоду, який пройшов з дня закінчення строку для прийняття спадщини, що не виключає можливості подачі до нотаріуса заяви про прийняття спадщини за наявності поважності причин його пропуску, також і після спливу значної кількості часу.

За змістом статей 12, 81, 89, 263 ЦПК України, цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін. Кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень. Суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів. Жодні докази не мають для суду заздалегідь встановленої сили. Доказування не може ґрунтуватись на припущеннях.

Законодавцем не надається ніякого значення тривалості періоду, який пройшов з дня закінчення строку для прийняття спадщини, що не виключає можливості подачі до нотаріуса заяви про прийняття спадщини за наявності поважності причин його пропуску, також і після спливу значної кількості часу.

Судом встановлено, що позивач дійсно пропустив строк для подання заяви про прийняття спадщини з поважної причини, тому суд вважає за необхідне визначити йому додатковий строк для подання заяви про прийняття спадщини.

За вищенаведених обставин, є достатні підстави для задоволення позовних вимог та надання ОСОБА_1 додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини.

Відповідно до положень частини першої статті 141 ЦПК України, судовий збір покладається на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог.

Позивач при зверненні до суду з даним позовом просив судові витрати віднести на його рахунок, а тому суд при ухваленні рішення не здійснює їх розподіл.

Керуючись Постановою Пленуму Верховного суду України «Про судову практику у справах про спадкування» № 7 від 30 травня 2008 року; статтями 1217, 1221, 1262, 1268-1270, 1272 ЦК України; статтями 4, 12, 13, 19, 23, 28, 48, 76, 78, 81, 128, 206, 211, 258, 259, 263-265, 352, 354, 355 ЦПК України, суд,-

ВИРІШИВ:

Позов ОСОБА_1 до Попільнянської селищної ради Житомирського району Житомирської області про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини за законом - задовольнити.

Визначити ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , РНОКПП: НОМЕР_5 , додатковий строк для подання заяви про прийняття спадщини за заповітом, після смерті батька ОСОБА_2 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_1 , у три місяці з дня набрання рішення суду законної сили.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Апеляційна скарга на рішення суду подається безпосередньо до Житомирського апеляційного суду протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення. Учасник справи, якому повне рішення або ухвала суду не були вручені у день його (її) проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження.

Суддя Попільнянського

районного суду М. І. Рудник