Провадження № 2/754/183/23
У Х В А Л А

Іменем України

03 квітня 2023 року м.Київ

Деснянський районний суд м.Києва в складі:

головуючого-судді Скрипки О.І.

при секретарі Моторенко К.О.

за участю

представника відповідача ОСОБА_1 ,

розглянувши у підготовчому засіданні в залі суду в м.Києві цивільну справу за позовною заявою ОСОБА_2 до ОСОБА_3 про поділ майна подружжя, -

ВСТАНОВИВ:

В провадженні Деснянського районного суду м.Києва знаходиться цивільна справа за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_3 про поділ майна подружжя.

До початку судового розгляду представником позивача подано позовну заяву про поділ майна подружжя (уточнену), відповідно до якої збільшено розмір позовних вимог.

В підготовче судове засідання представник позивача не з`явився, про час та місце розгляду справи повідомлений належним чином.

Представник відповідача ОСОБА_1 в судовому засіданні вважала, що вказана уточнена позовна заява не може бути прийнята до розгляду, оскільки в провадженні Броварського міськрайонного суду Київської області знаходиться аналогічна справа.

Дослідивши матеріали справи, суд приходить до висновку про те, що зустрічна позовна заява підлягає поверненню заявнику, виходячи з наступного.

Як визначено п.2 ч.2 ст.49 ЦПК України, позивач вправі збільшити або зменшити розмір позовних вимог до закінчення підготовчого засідання або до початку першого судового засідання, якщо справа розглядається в порядку спрощеного позовного провадження.

Пунктом 4 ч.1 ст.257 ЦПК України передбачено, що суд постановляє ухвалу про залишення позову без розгляду, якщо у провадженні цього чи іншого суду є справа із спору між тими самими сторонами, про той самий предмет і з тих самих підстав.

Залишення позову (заяви) без розгляду це форма закінчення розгляду цивільної справи без ухвалення судового рішення, у зв`язку із виникненням обставин, які перешкоджають розгляду справи, але можуть бути усунуті в майбутньому. Заява залишається без розгляду за наявності точно встановлених в законі обставин, які свідчать про недодержання умов реалізації права на звернення до суду за захистом і можливість застосування яких не втрачена.

Для залишення позову без розгляду з підстав, визначених пунктом 1 частини першої статті 257 ЦПК України, необхідна наявність водночас трьох складових: тотожних сторін спору, тотожного предмета позову, тотожної підстави позову, тобто коли позови повністю співпадають за складом учасників цивільного процесу, матеріально-правовими вимогами та обставинами, що обґрунтовують звернення до суду.

Зазначена процесуальна норма права направлена на виключення випадків одночасного розгляду декількох позовів до одного й того самого відповідача (відповідачів) з тим самим предметом та з тих самих підстав, або подання декількох позовів з аналогічним предметом і з аналогічних підстав.

Залишення позову без розгляду у цьому разі можливе лише за умови, що позов у справі, яка перебуває у провадженні цього чи іншого суду, є тотожним до позову, який розглядається, тобто збігаються сторони, предмет і підстави позовів.

Нетотожність хоча б одного елементу не перешкоджає заінтересованим особам звернутися до суду з позовом і не дає суду підстав, зокрема залишати позов без розгляду.

Підстава позову це фактичні обставини (юридичні факти), на яких ґрунтується вимога позивача, та з наявністю або відсутністю яких закон пов`язує виникнення чи припинення матеріально-правових відносин між сторонами.

Предмет позову це матеріально-правова вимога позивача до відповідача, щодо якої суд повинен ухвалити рішення.

Сторони особи (фізичні, юридичні), які набувають із пред`явленням позову певного процесуального статусу, зокрема позивач особа, яка звертається до суду з метою поновлення свого порушеного права, встановлення та визнання права, відповідач особа, яка, зокрема зазначене право не визнає.

В той же час, відповідно до ч.3 ст.182 ЦПК України, заяви, клопотання і заперечення подаються та розглядаються в порядку, встановленому цим Кодексом. У випадках, коли цим Кодексом такий порядок не встановлено - він встановлюється судом.

Відповідно до уточненої позовної заяви, питання про прийняття до розгляду вирішується судом, позивач просить визнати за ним та відповідачем в порядку поділу майна подружжя право власності на частину спільного майна за кожним, а саме: квартиру АДРЕСА_1 , автомобіль «KIA Sportage», земельну ділянку по АДРЕСА_2 , житловий будинок за вказаною адресою, визнавши його об`єктом незавершеного будівництва.

В той же час, з матеріалів справи вбачається, що в провадженні Броварського міськрайонного суду Київської області знаходиться цивільна справа № 361/979/22 за позовом ОСОБА_3 до ОСОБА_2 про визнання майна об`єкта права спільної сумісної власності подружжя та його поділ, провадження у якій відкрито 03.06.2022 року ухвалою, предметом спору у якій є вищевказане майно, і дана справа перебуває на стадії судового розгляду по суті.

Тобто, предмет та підстави як уточненої позовної заяви ОСОБА_2 , так і у справі № 361/979/22, є тотожними.

З урахуванням наведеного, вирішуючи питання про прийняття уточненої позовної заяви до розгляду, суд вважає, що вона підлягає залишенню без розгляду та поверненню позивачу.

На підставі викладеного та керуючись ст. 175, 177, 182, 185, 194, 249, 257 ЦПК України, суд, -

УХВАЛИВ:

Уточнену позовну заяву ОСОБА_2 до ОСОБА_3 про поділ майна подружжя - повернути позивачу.

Ухвала набирає законної сили після закінчення строку для подання апеляційної скарги, якщо таку скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги ухвала, якщо її не скасовано, набирає законної сили після розгляду справи апеляційним судом.

Апеляційна скарга подається до Київського апеляційного суду протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення.

Учасник справи, якому ухвала суду не була вручені у день її проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження: на ухвали суду - якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Суддя: