справа №176/189/23
провадження №2/176/214/23
Р І Ш Е Н Н Я

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

(заочне)

07 квітня 2023 року Жовтоводський міський суд Дніпропетровської області у складі:

головуючого судді Кучми В.В.,

з участю секретаря с/з Петренко Н.В.,

розглянувши в порядку спрощеного позовного провадження без виклику сторін цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про стягнення неустойки (пені) за прострочення сплати аліментів на утримання неповнолітніх дітей, -

ВСТАНОВИВ:

01 лютого 2023 року ОСОБА_1 звернулась до Жовтоводського міського суду Дніпропетровської області з позовом, де просить ухвалити судове рішення, яким стягнути з відповідача на її користь неустойку (пеню) за прострочення сплати аліментів за період з 01 січня 2022 року по 31 жовтня 2022 року в розмірі 36 240,40 грн.

В обґрунтування своїх вимог позивачка посилається на те, що з відповідачем ОСОБА_2 перебувала у зареєстрованому шлюбі, від якого є спільні діти дочка ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 та дочка ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_2 . За рішенням Жовтоводського міського суду Дніпропетровської області від 24 лютого 2017 року з ОСОБА_2 на її користь стягуються аліменти у розмірі 1/3 заробітку (доходу) платника аліментів, але не менше 50% прожиткового мінімуму для дитини відповідного віку, до досягнення дітьми повноліття. За даним рішенням було відкрито виконавче провадження, але боржник сплачує аліменти стільки, скільки вважає за потрібне. Внаслідок невиконання відповідачем рішення суду за ним утворилася заборгованість по виплаті їй аліментів в сумі 22 555,27 грн. Таким чином, позивачка самостійно нарахувала суму неустойки (пені), яка на її переконання повинна бути стягнута з відповідача на її користь.

Ухвалою суду від 08 лютого 2023 року відкрито провадження по вищезазначеній справі та вирішено розглядати справу за правилами спрощеного позовного провадження без виклику сторін.

Позивач про розгляд справи в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін повідомлений належним чином, заперечень щодо розгляду справи без повідомлення сторін не подав.

Відповідачу ОСОБА_2 , відповідно до вимог ЦПК України, направлено копію позовної заяви та додатків до неї, копію ухвали суду про відкриття провадження у справі. Надано строк для подачі заперечень щодо розгляду справи в порядку спрощеного провадження, відзиву на позовну заяву з наданням суду доказів в обґрунтування свого відзиву.

Поштовий конверт з відправленням повернувся до суду з відміткою «за закінченням терміну зберігання». Відзив на позов відповідач не подав.

Приймаючи до уваги те, що судом виконані вимоги щодо повідомлення відповідача про день та час розгляду справи у спосіб передбачений законом та з огляду на те, що відповідач не скористався своїм правом подати відзив на позовну заяву, а позивач не заперечував проти заочного розгляду справи, суд ухвалив відповідно до ст. 280 ЦПК України, проводити заочний розгляд справи з ухваленням заочного рішення суду.

Відповідно до ч. 2 ст. 247 ЦПК України у разі неявки в судове засідання всіх учасників справи чи в разі якщо відповідно до положень цього Кодексу розгляд справи здійснюється судом за відсутності учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.

Суд повно, всебічно та об`єктивно дослідивши матеріали справи, оцінивши зібрані по справі докази у їх сукупності, вважає, що позов підлягає частковому задоволенню з таких підстав.

Судом встановлено, що рішенням Жовтоводського міського суду Дніпропетровської області від 27 січня 2017 року, шлюб між сторонами розірвано.

Від шлюбу сторони мають неповнолітніх дітей - дочку ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , відповідно до свідоцтва про її народження серії НОМЕР_1 та дочку ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_4 , відповідно до свідоцтва про її народження Серії НОМЕР_1 (а.с.5,6).

Рішенням Жовтоводського міського суду Дніпропетровської області від 24 лютого 2017 року з ОСОБА_2 на користь ОСОБА_1 стягнуто аліменти на утримання двох малолітніх дітей доньку ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_3 та доньку ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_4 у розмірі 1/3 частини усіх видів заробітку (доходу) відповідача, але не менше 30 відсотків прожиткового мінімуму для дитини відповідного віку на кожну дитину до їх повноліття, почавши стягнення з 04 січня 2017 року. (а.с.9,10)

Відповідно до розрахунку заборгованості зі сплати аліментів №27540 від 07.12.2022 року відділом ДВС у Кам`янському районі Дніпропетровської області,відповідач ОСОБА_2 станом на 01.12.2022 року має борг зі сплати аліментів у сумі 22555,27грн (а.с.7).

Згідно із розрахунком неустойки (пені) зі сплати аліментів на дитину, який виконано позивачкою, розмір неустойки (пені) за період з 01 січня 2022 року по 31 жовтня 2022 року складає 36 240,40 грн. (а.с.11)

Відповідно до ст. 180 СК України батьки зобов`язані утримувати дитину.

Відповідно до ч. 1 ст. 196 СК України, у разі виникнення заборгованості з вини особи, яка зобов`язана сплачувати аліменти за рішенням суду або за домовленістю між батьками, одержувач аліментів має право на стягнення неустойки (пені) у розмірі одного відсотка суми несплачених аліментів за кожен день прострочення від дня прострочення сплати аліментів до дня їх повного погашення або до дня ухвалення судом рішення про стягнення пені, але не більше 100 відсотків заборгованості.

Неустойка (пеня) - це спосіб забезпечення виконання зобов`язання. Її завдання - сприяти належному виконанню зобов`язання, стимулювати боржника до належної поведінки. Однак таку функцію неустойка виконує до моменту порушення зобов`язання боржником. Після порушення боржником свого обов`язку неустойка починає виконувати функцію майнової відповідальності. Це додаткові втрати неналежного боржника, майнове покарання його за невиконання або невчасне виконання обов`язку сплатити аліменти.

Норма статті 196 СК України не встановлює будь-яких обмежень періоду нарахування пені, навпаки, в ній зазначено, що пеня нараховується за кожен день прострочення.

Правило про стягнення неустойки (пені) у розмірі одного відсотка від суми несплачених аліментів за кожен день прострочення означає, що при обчисленні загальної суми пені за прострочення сплати аліментів ураховується сума несплачених аліментів та кількість днів прострочення. Оскільки аліменти нараховуються щомісячно, строк виконання цього обов`язку буде різним, отже і кількість днів прострочення також буде різною залежно від кількості днів у місяці. Тобто, пеня за прострочення сплати аліментів повинна нараховуватися на всю суму несплачених аліментів за кожен день прострочення її сплати, а її нарахування не обмежується тільки тим місяцем, у якому не проводилося стягнення.

Зазначена правова позиція знайшла відображення в Постанові Верховного Суду від 25 квітня 2018 року у справі №572/1762/15-ц.

Відповідно до частини четвертої статті 263 ЦПК України при виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин суд враховує висновки щодо застосування відповідних норм права, викладені в постановах Верховного Суду.

Відповідно до висновків Великої Палати ВС, загальна сума пені за несплату або несвоєчасну сплату аліментів має розраховуватися за такою формулою:

p = (A1 х 1% х Q1) + (A2 х 1% х Q2) + ……. (An х 1% х Qn), де:

p - загальна сума пені за несплату або прострочення сплати аліментів (обраховується позивачем на момент пред`явлення позову);

A1 - нарахована сума аліментів за перший місяць;

Q1 - кількість днів прострочення сплати суми аліментів за перший місяць;

A2 - нарахована сума аліментів за другий місяць;

Q2- кількість днів прострочення сплати аліментів за другий місяць;

An- нарахована сума аліментів за останній місяць перед пред`явленням позову;

Qn- кількість днів прострочення сплати аліментів за останній місяць.

Розрахунок позивачки, досліджений судом, виконано відповідно до вищезазначеної формули, тому, суд погоджується із ним.

Однак відповідно до частини 1 статті 196 СК України, у разі виникнення заборгованості з вини особи, яка зобов`язана сплачувати аліменти за рішенням суду або за домовленістю між батьками, одержувач аліментів має право на стягнення неустойки (пені) у розмірі 1% суми несплачених аліментів за кожен день прострочення від дня прострочення сплати аліментів до дня їх повного погашення або до дня ухвалення судом рішення про стягнення пені, але не більше 100% заборгованості.

Таким чином розмір пені не може перевищувати суму заборгованості по аліментах, яка існувала на час подачі позову до суду та повинна скласти суму 22 555,27грн.

Враховуючи вищевикладене, з відповідача на користь позивачки підлягає стягненню пеня за прострочення сплати аліментів у вищезазначеному розмірі, що є менше, ніж просила позивачка у своєму позові.

В силу ст. 141 ЦПК України з відповідача також підлягає стягненню судовий збір на користь держави у розмірі 1073,60 грн.

Керуючись ст.ст.12,13,76-83,141,259,263 265, 272, 273 ЦПК України суд,

ВИРІШИВ:

Позов ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про стягнення неустойки (пені) за прострочення сплати аліментів на утримання неповнолітніх дітей, задовольнити частково.

Стягнути з ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_5 , уродженця м. Жовті Води Дніпропетровської області, РНОКПП НОМЕР_2 , зареєстрованого та проживаючого за адресою: АДРЕСА_1 на користь ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_6 , РНОКПП НОМЕР_3 , зареєстрованої за адресою АДРЕСА_2 , неустойку (пеню) за прострочення сплати аліментів за період з 01 січня 2022 року по 31 жовтня 2022 року у розмірі 22555 (двадцять дві тисячі п`ятсот п`ятдесят п`ять) грн. 27 коп.

В задоволенні решти позовних вимог, відмовити.

Стягнути з ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_5 , уродженця м. Жовті Води Дніпропетровської області, РНОКПП НОМЕР_2 , зареєстрованого та проживаючого за адресою: АДРЕСА_3 на користь держави судовий збір у розмірі 1073,60 грн.

Заочне рішення може бути переглянуте судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача. Заяву про перегляд заочного рішення може бути подано протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

Учасник справи, якому повне заочне рішення суду не було вручене у день його проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на подання заяви про його перегляд якщо така заява подана протягом двадцяти днів з дня вручення йому повного заочного рішення суду.

У разі залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення, заочне рішення може бути оскаржено відповідачем в загальному порядку , встановленому ЦПК України в апеляційному порядку. У цьому разі строк на апеляційне оскарження рішення починає відраховуватися з дати постановлення ухвали про залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення.

Позивачем на рішення суду може бути подана апеляційна скарга протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

Позивач, якому повне рішення або ухвала суду не були вручені у день його (її) проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

На рішення суду може бути подана апеляційна скарга протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

Учасник справи, якому повне рішення суду не було вручене у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження на рішення суду якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.

Строк на апеляційне оскарження може бути також поновлений в разі пропуску з інших поважних причин, крім випадків, зазначених у частині другій статті 358 ЦПК України.

Апеляційна скарга на рішення суду подається безпосередньо до Дніпровського апеляційного суду.

Повний текст рішення складено та підписано 07.04.2023 року.

Суддя Жовтоводського міського суду

Дніпропетровської області В.В. КУЧМА