Справа № 195/482/23
2/195/173/23
У х в а л а

іменем України

"05" квітня 2023 р. смт.Томаківка Дніпропетровської області

Суддя Томаківського районного суду Дніпропетровської області Кондус Л.А., розглянувши матеріали за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про поділ майна подружжя,

ВСТАНОВИВ:

Позивач ОСОБА_1 звернулася до суду з позовом до відповідача ОСОБА_2 про поділ майна, а саме: визнати об`єктом права спільної сумісної власності частину будинку за адресою: АДРЕСА_1 , та визнати за нею право власності на 1/2 частину будинку за вказаною адресою.

Дослідивши матеріали позовної заяви, приходжу до висновку, що позовна заява підлягає залишенню без руху з наступних підстав.

Так, подана позивачкою заява не відповідає вимогам ст.ст.175, 177 ЦПК України.

Позовна заява повинна містити: зазначення ціни позову; виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги; зазначення доказів, що підтверджують вказані обставини; зміст позовних вимог: спосіб (способи) захисту прав або інтересів, передбачений законом чи договором, або інший спосіб (способи) захисту прав та інтересів, який не суперечить закону і який позивач просить суд визначити у рішенні; якщо позов подано до кількох відповідачів - зміст позовних вимог щодо кожного з них.

Ціна позову у позовах про визнання права власності на майно або його витребування визначається вартістю майна (п.2 ч.1 ст. 176 ЦПК України).

Відповідно до п.9 ч.1 ст.176 ЦПК України, у позовах про право власності на нерухоме майно, що належить фізичним особам на праві приватної власності, - дійсною вартістю нерухомого майна, а на нерухоме майно, що належить юридичним особам, - не нижче його балансової вартості.

Якщо визначена позивачем ціна позову вочевидь не відповідає дійсній вартості спірного майна або на момент пред`явлення позову встановити точну його ціну неможливо, розмір судового збору попередньо визначає суд з наступним стягненням недоплаченого або з поверненням переплаченого судового збору відповідно до ціни позову, встановленої судом при вирішенні справи (ч. 2 ст. 176 ЦПК України).

За аналізом наведених правових норм, суддя вказує на те, що зазначення ціни позову щодо вимог майнового характеру є обов`язковою вимогою до змісту позовної заяви. Зазначаючи ціну позову, позивач повинен обґрунтувати у позовній заяві наведену ним оцінку, оскільки щодо цієї обставини застосовується загальне правило про те, що кожна особа повинна довести обставини, на які вона посилається.

При цьому вартість майна - це грошова сума, за яку це майно може бути придбане у даній місцевості. В якості доказу вартості майна суду можуть бути подані звіт про оцінку майна, витяг з реєстру прав власності на нерухоме майно з визначеною у них дійсною вартістю майна, а також дійсна вартість майна може підтверджуватись висновком суб`єкта оціночної діяльності.

Щодо вимоги про витребування доказів, суд вважає вказане клопотання подано передчасно.

Згідно ч.5 ст. 81 ЦПК України, докази подаються сторонами та іншими учасниками справи.

Відповідно до ч.1 ст. 84 ЦПК України, учасник справи, у разі неможливості самостійно надати докази, вправі подати клопотання про витребування доказів судом.

При цьому, відповідно до положень пункту 4 ч.2 ст.84 ЦПК України, у клопотанні про витребування доказів повинно бути зазначено вжиті особою, яка подає клопотання, заходи для отримання цього доказу самостійно, докази вжиття таких заходів та (або) причини неможливості самостійного отримання цього доказу.

Однак, у змісті позовної заяви позивачкою не зазначено про вжиття нею заходів для отримання цього доказу самостійно, а також самих доказів вжиття таких заходів та (або) причини неможливості самостійного отримання цих доказів.

Суд звертає увагу на ту обставину, що докази належності особі на праві власності нерухомого майна можна здобути з Державного реєстру речових прав шляхом отримання відповідного витягу. В цьому випадку позивачем не додано до матеріалів справи відповідного Витягу з Державного реєстру речових прав.

З матеріалів справи вбачається, що позивачкою заявлено клопотання про звільнення її від сплати судового збору в повному обсязі.

При цьому, позовна заява та додані до неї матеріали не містять жодних відомостей про те, що позивач входить до категорії осіб, визначеної пунктом 2 частини 1 статті 8 Закону України «Про судовий збір».

Відповідно до пункту 1 частини 1, частини 2 Закону України «Про судовий збір» матеріальний стан особи, який дозволяє застосування відстрочення сплати судового збору, зменшення та звільнення від сплати, якщо розмір судового збору перевищує 5 відсотків розміру річного доходу позивача - фізичної особи за попередній календарний рік.

Позовну заяву подано до суду 31.03.2023 року. Проте, позовна заява та додані до неї матеріали не містять жодних відомостей про сукупний дохід позивача за 2022 рік, тобто за попередній календарний рік, що унеможливлює для суду прийняття рішення, щодо наявності підстав для звільнення чи зменшення сплати судового збору.

Крім того, слід зауважити, що пунктом 29 Постанови Пленуму Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ від 17 жовтня 2014 року № 10 «Про застосування судами законодавства про судові витрати у цивільних справах» роз`яснено судам, що відповідно до статті 8 Закону № 3674-VI єдиною підставою для відстрочення або розстрочення сплати судового збору є врахування судом майнового стану сторони, тобто фізичної або юридичної особи (наприклад, довідка про доходи, про склад сім`ї, про наявність на утриманні непрацездатних членів сім`ї, банківські документи про відсутність на рахунку коштів, довідка податкового органу про перелік розрахункових та інших рахунків тощо). Клопотання про відстрочення або розстрочення сплати судового збору, зменшення його розміру або звільнення від його сплати може бути викладене в заяві чи скарзі, які подаються до суду, або окремим документом. Особа, яка заявляє відповідне клопотання, повинна навести доводи і подати докази на підтвердження того, що її майновий стан перешкоджав (перешкоджає) сплаті нею судового збору у встановленому законодавством порядку і розмірі.

Позивачем не додано до матеріалів справи відомості з Державного реєстру фізичних осіб платників податків про суми виплачених доходів, тобто інформація про доходи останньої за 2022 рік відсутня.

Отже, позивачці необхідно надати суду Витяг з Державного реєстру речових прав та відомості з Державного реєстру фізичних осіб платників податків про суми виплачених доходів за 2022 рік.

У відповідності з ч. 1 ст. 185 ЦПК України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175 і 177 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

Враховуючи викладене та керуючись ст.ст. 175, 177, 185, 259, 260 ЦПК України, суддя -

У Х В А Л И В:

Позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про поділ майна подружжя - залишити без руху і надати позивачці строк для усунення недоліків, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

Роз`яснити позивачці, що у разі не усунення недоліків у встановлені строки, позовна заява буде вважатися неподаною і повернута.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя Л. А. Кондус