Справа № 308/5123/23
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

04 квітня 2023 року м. Ужгород

Суддя Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області Шумило Н.Б., вивчивши матеріали позовної заяви ОСОБА_1 , поданої в інтересах ОСОБА_2 , до Комунального підприємства «Ужгородське районне бюро технічної інвентаризації нерухомого майна», про визнання права власності на нерухоме майно в порядку спадкування,-

встановив:

ОСОБА_1 , в інтересах ОСОБА_2 , звернувся до Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області із позовом до Комунального підприємства «Ужгородське районне бюро технічної інвентаризації нерухомого майна», в якому просить визнати право власності позивача в порядку спадкування за законом після смерті матері ОСОБА_3 на житловий будинок садибного типу з господарськими (допоміжними) будівлями та спорудами в АДРЕСА_1 , а саме житлового будинку під літерою А, сараю під літерою Б, вбиральні під літерою В, огорожі №1-3 та споруди І, загальною площею 124,0 м.кв., житловою площею 50,8 м.кв. згідно технічного паспорту від 03.10.2022 р., інвентаризаційна справа №696.

Ознайомившись з матеріалами позовної заяви приходжу до наступного висновку.

Нормами статей 175 та 177 ЦПК України регламентовано вимоги до форми і змісту позовної заяви.

Відповідно до ч.1 ст.13 ЦПК України суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках.

Згідно ч.2 ст.175 ЦПК України позовна заява подається до суду в письмовій формі і підписується позивачем або його представником, або іншою особою, якій законом надано право звертатися до суду в інтересах іншої особи.

Суддя звертає увагу, що відповідно до ч.1 ст.60 ЦПК України представником у суді може бути адвокат або законний представник.

Під час розгляду спорів, що виникають з трудових відносин, а також справ у малозначних спорах (малозначні справи) представником може бути особа, яка досягла вісімнадцяти років, має цивільну процесуальну дієздатність, за винятком осіб, визначених у статті 61 цього Кодексу (ч.2 ст.60 ЦПК України).

Відповідно до статті 131-2 Конституції України для надання професійної правничої допомоги в Україні діє адвокатура. Виключно адвокат здійснює представництво іншої особи в суді, а також захист від кримінального обвинувачення. Законом можуть бути визначені винятки щодо представництва в суді у трудових спорах, спорах щодо захисту соціальних прав, щодо виборів та референдумів, у малозначних спорах, а також стосовно представництва малолітніх чи неповнолітніх осіб та осіб, які визнані судом недієздатними чи дієздатність яких обмежена.

Виходячи з приписів ч.7 ст. 177 ЦПК України, до позовної заяви, підписаної представником позивача, додається довіреність чи інший документ, що підтверджує повноваження представника позивача.

Згідно з ч.4 ст. 62 ЦПК України, повноваження адвоката як представника підтверджуються довіреністю або ордером, виданим відповідно до Закону України «Про адвокатуру і адвокатську діяльність.

Представник, який має повноваження на ведення справи в суді, здійснює від імені особи, яку він представляє, її процесуальні права та обов`язки (стаття 64 Кодексу).

Пунктом 2 ч.6 ст.19 ЦПК України передбачено, що для цілей цього Кодексу малозначними справами є справи незначної складності, визнані судом малозначними, крім справ, які підлягають розгляду лише за правилами загального позовного провадження, та справ, ціна позову в яких перевищує двісті п`ятдесят розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Згідно пункту 2 ч.2 ст.19 ЦПК України цивільне судочинство здійснюється за правилами, передбаченими цим Кодексом, у порядку: позовного провадження (загального або спрощеного).

Відповідно до п.2 ч.4 ст.274 КПК України в порядку спрощеного позовного провадження не можуть бути розглянуті справи у спорах щодо спадкування.

Таким чином дана справа не належить до малозначних справ.

У зв`язку із наведеним представником позивача у даній справі може бути лише адвокат. Підписувати та подавати позовну заяву та інші процесуальні документи у даній цивільній справі має право виключно учасник справи або його представник, який має статус адвоката.

Відповідно до пункту п. 1 ч. 4 ст. 185 ЦПК України заява повертається у випадках, коли заяву подано особою, яка не має процесуальної дієздатності, не підписано або підписано особою, яка не має права її підписувати, або особою, посадове становище якої не вказано.

Як слідує із даної позовної заяви така підписана Шаланкі Степаном Степановичем в інтересах ОСОБА_2 .

До позовної заяви долучено копію довіреності від 16 січня 2023 року, посвідченої приватним нотаріусом Ужгородського районного нотаріального округу Герич А.В. та зареєстрованої в реєстрі за №№47,48, згідно якої ОСОБА_2 уповноважив ОСОБА_1 представляти його інтереси.

Тобто у даному випадку ОСОБА_1 представляє інтереси ОСОБА_2 на підставі довіреності як фізична особа, а не як адвокат.

В матеріалах справи відсутнє підтвердження того, що ОСОБА_1 є адвокатом.

Враховуючи наведене, та те, що у даній справі представником позивача може бути лише адвокат, оскільки дана справа не є малозначною, а дана позовна заява підписана ОСОБА_1 , який не мав повноважень на її підписання та ведення справи, оскільки він не є адвокатом та діяв від імені позивача на підставі довіреності, суддя приходить до висновку, що позовна заява підлягає поверненню позивачу.

При цьому, слід роз`яснити позивачу, що відповідно до ч.7 ст.185 ЦПК України, повернення позовної заяви не перешкоджає повторному зверненню із заявою до суду, якщо перестануть існувати обставини, що стали підставою для повернення заяви.

Керуючись 131-2 Конституції України, ст.ст. 19, 60, 62, 274 ЦПК України, на підставі п.1 ч.4ст.185 ЦПК України, суддя, -

постановив:

Позовну заяву ОСОБА_1 , поданої в інтересах ОСОБА_2 , до Комунального підприємства «Ужгородське районне бюро технічної інвентаризації нерухомого майна», про визнання права власності на нерухоме майно в порядку спадкування, - вважати неподаною та повернути позивачу.

Роз`яснити позивачу, що повернення позовної заяви не перешкоджає повторному зверненню із заявою до суду, якщо перестануть існувати обставини, що стали підставою для повернення заяви.

Апеляційна скарга на ухвалу суду може бути подана до Закарпатського апеляційного суду протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення.

Учасник справи, якому ухвала суду не була вручена у день її проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Суддя Ужгородського міськрайонного

суду Закарпатської області Н.Б. Шумило