Справа № 196/300/23
№ провадження 2/196/233/2023
УХВАЛА

05.04.2023 року смт. Царичанка

Суддя Царичанського районного суду Дніпропетровської області Бабічева Л.П., розглянувши позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про визнання права власності в порядку спадкування за законом,-

В С Т А Н О В И В:

ОСОБА_1 звернувся до суду з позовною заявою до відповідачки ОСОБА_2 про визнання права власності в порядку спадкування за законом.

Вважаю, що зазначену позовну заяву слід залишити без руху, оскільки її подано без додержання вимог, викладених у ст.ст. 175, 177 ЦПК України.

Так, відповідно до приписів п.3 та п.5 ч.3 ст.175 ЦПК України позовна заява повинна містити зазначення ціни позову, якщо позов підлягає грошовій оцінці; обгрунтований розрахунок сум, що стягуються чи оспорюються, а також виклад обставин, яким позивач обгрунтовує свої вимоги; зазначення доказів, що підтверджують вказані обставини.

У позовній заяві зазначено ціну позову 497 763 грн. 84 коп., згідно якої сплачено судовий збір у сумі 4978 грн. 00 коп. Однак, з доданої копії довідки про оціночну вартість спірного майна вбачається, що оціночна вартість об`єкта оцінки становить 644 514 грн. 90 коп., а не 497 763 грн. 84 коп., що становить оціночну вартість поліпшень, а не вартість самого об`єкта оцінки.

Згідно п.2 ч.1 ст.176 ЦПК України ціна позову має визначатись вартістю майна, і саме з вартості спірного майна повинен бути сплачений судовий збір.

Відповідно до ч.4 ст.177 ЦПК України до позовної заяви додаються документи, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі.

Отже, позивачем має бути сплачений судовий збір, виходячи з вартості об`єкта оцінки - 644 514 грн. 90 коп., т.б. судовий збір має бути сплачений у розмірі 6 445 грн. 15 коп., що становить 1 відсоток ціни позову.

Таким чином, позивачу необхідно доплатити судовий збір у сумі 1 467 грн. 15 коп. та надати відповідний документ про оплату судового збору та його копію для відповідача.

Крім того, у порушення вимог п.5 ч.3 ст.175 ЦПК України позивач, викладаючи обставини, якими обґрунтовує свої вимоги, посилається на те, що постановою державного нотаріуса Фрізен Н.Ю. від 21.02.2023 року у видачі свідоцтва йому було відмовлено, так як житлова площа будинку в технічному паспорті не відповідає житловій площі, зазначеній у договорі купівлі-продажу, а також його мати також вважається такою, що прийняла спадщину, та, крім того, житловий будинок є спільною сумісною власністю подружжя. Проте, із доданої до матеріалів позовної заяви документів, а саме із копії постанови державного нотаріуса від 21.02.2023 року про відмову у вчиненні нотаріальної дії, до того вбачається, що реконструкція спірного житлового будинку А-1 та побудова сараю Е-1 належить до самочинного будівництва та є самочинними, що не дає можливості визначити склад спадкового майна.

Отже, позивач не звернув увагу на положення ч.2 ст. 376 ЦК, відповідно до яких особа, яка здійснила або здійснює самочинне будівництво нерухомого майна, не набуває права власності на нього.

У пункті 7 Постанови Пленуму ВСУ №2 від 12.06.2009 року «Про застосування норм цивільного законодавства при розгляді справ у суді першої інстанції» роз`яснено, що у позовній заяві повинні не лише міститися позовні вимоги, а бути викладені обставини, якими позивач обґрунтовує свої вимоги, і зазначені докази, що підтверджують кожну обставину.

Суд зазначає, що згідно ч.1, п. 3 ч.2 ст.44 ЦПК України учасники судового процесу та їхні представники повинні добросовісно користуватися процесуальними правами; зловживання процесуальними правами не допускається. Суд може визнати зловживанням процесуальними правами дії, що суперечать завданню цивільного судочинства, зокрема: подання завідомо безпідставного позову, позову за відсутності предмета спору або у спорі, який має очевидно штучний характер.

Відповідно до ст. 185 ЦПК України, позовна заява подана без додержання вимог, викладених в статтях 175 і 177 ЦПК України підлягає залишенню без руху з наданням строку для усунення недоліків.

В ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десять днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

Якщо позивач відповідно до ухвали суду у встановлений строк виконає вимоги, визначені статтями 175 і 177 цього Кодексу, позовна заява вважається поданою в день первісного її подання до суду. Якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, заява вважається неподаною і повертається позивачеві.

Враховуючи викладене, керуючись ст.ст. 175, 177, 185 ЦПК України, суддя,-

УХВАЛИВ:

Позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про визнання права власності в порядку спадкування за законом - залишити без руху.

Надати позивачу строк для усунення недоліків позовної заяви протягом десяти днів з дня отримання копії даної ухвали та роз`яснити, що в іншому випадку позовна заява вважатиметься неподаною і буде повернута особі, яка її подала.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя Л.П. Бабічева