Справа № 333/2361/23
Провадження № 2/333/1759/23
У Х В А Л А

про залишення позовної заяви без руху

30 березня 2023 року м. Запоріжжя

Суддя Комунарського районного суду м. Запоріжжя Михайлова А.В., розглянувши матеріали цивільної справи за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору: ОСОБА_4 , про визнання договору купівлі-продажу недійсним,

ВСТАНОВИВ:

До суду надійшла вищезазначена позовна заява.

Згідно з частиною 1 статті 4 ЦПК України, кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів.

Європейський суд з прав людини у своїй прецедентній практиці виходить із того, що положення пункту 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод гарантує кожному право подати до суду будь-який позов, що стосується його цивільних прав і обов`язків. Проте право на суд не є абсолютним і воно може бути піддане обмеженням, дозволеним за змістом, тому що право на доступ до суду за своєю природою потребує регулювання з боку держави.

Дослідивши матеріали позовної заяви, суддя дійшла висновку про необхідність залишення останньої без руху з наступних підстав.

За правилами цивільного процесуального законодавства, позовна заява за формою та змістом повинна відповідати статті 175 ЦПК України, а також вимогам статті 177 цього Кодексу.

Так, згідно з нормами частини 3 статті 175 ЦПК України, позовна заява повинна містити:

1) найменування суду першої інстанції, до якого подається заява;

2) повне найменування (для юридичних осіб) сторін та інших учасників справи, їх місцезнаходження (для юридичних осіб), поштовий індекс, ідентифікаційний код юридичної особи в Єдиному державному реєстрі підприємств і організацій України (для юридичних осіб, зареєстрованих за законодавством України), відомі номери засобів зв`язку, офіційної електронної адреси та адреси електронної пошти;

3) зазначення ціни позову, якщо позов підлягає грошовій оцінці; обґрунтований розрахунок сум, що стягуються чи оспорюються;

4) зміст позовних вимог: спосіб (способи) захисту прав або інтересів, передбачений законом чи договором, або інший спосіб (способи) захисту прав та інтересів, який не суперечить закону і який позивач просить суд визначити у рішенні; якщо позов подано до кількох відповідачів - зміст позовних вимог щодо кожного з них;

5) виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги; зазначення доказів, що підтверджують вказані обставини;

6) відомості про вжиття заходів досудового врегулювання спору, якщо такі проводилися, в тому числі, якщо законом визначений обов`язковий досудовий порядок урегулювання спору;

7) відомості про вжиття заходів забезпечення доказів або позову до подання позовної заяви, якщо такі здійснювалися;

8) перелік документів та інших доказів, що додаються до заяви; зазначення доказів, які не можуть бути подані разом із позовною заявою (за наявності); зазначення щодо наявності у позивача або іншої особи оригіналів письмових або електронних доказів, копії яких додано до заяви;

9) попередній (орієнтовний) розрахунок суми судових витрат, які позивач поніс і які очікує понести у зв`язку із розглядом справи;

10) підтвердження позивача про те, що ним не подано іншого позову (позовів) до цього ж відповідача (відповідачів) з тим самим предметом та з тих самих підстав.

Пунктом 5 частини 3 статті 175 та частиною 5 статті 177 ЦПК України передбачений обов`язок позивача додати до позовної заяви всі наявні в нього докази, що підтверджують обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги.

Згідно п. 9 ч. 1 ст. 176 ЦПК України ціна позову визначається у позовах про право власності на нерухоме майно, що належить фізичним особам на праві приватної власності, - дійсною вартістю нерухомого майна, а на нерухоме майно, що належить юридичним особам, - не нижче його балансової вартості.

В порушення вищезазначених вимог, позивачем до позовної заяви не додано грошової оцінки домоволодіння, яке розташоване з адресою: АДРЕСА_1 , по якому позивач просить визнати недійсним договір купівлі-продажу від 06.04.2021 року.

При цьому, судом роз`яснюється, що належним та допустимим доказом вартості спірного майна є належним чином оформлений звіт суб`єкта оціночної діяльності.

З цих підстав, позивачу ОСОБА_1 необхідно надати суду звіт суб`єкта оціночної діяльності, що підтверджує вартість спірного майна, або визначити ціну позову відповіднодо вартості майна, зазначеного в договорі купівлі-продажу.

Відповідно позивачем порушено вимоги пункту 3 частини 3 статті 175 ЦПК України, а саме не зазначено достовірну ціну позову, оскільки позов підлягає грошовій оцінці.

Окрім того, як вбачається з тексту позовної заяви, ОСОБА_1 звернувсядо суду з позовною заявою про визнання договору купівлі-продажу недійсним, однак судовий збір не сплачено: позивач просить відсторочити йому сплату судового збору до ухвалення судового рішення у справі, посилаючись на складне матеріальне становище.

Відповідно до підпункту «г» пункту 2 частин першої та частини другої статті 8 Закону України «Про судовий збір», враховуючи майновий стан сторони, суд може своєю ухвалою за її клопотанням відстрочити або розстрочити сплату судового збору на певний строк, але не довше ніж до ухвалення судового рішення, у справі, якщо позивачами є члени малозабезпеченої чи багатодітної сім`ї. Суд може зменшити розмір судового збору або звільнити від його сплати на підставі, зазначеній у частині першій цієї статті.

Згідно із частиною першою статті 136 ЦПК України суд, враховуючи майновий стан сторони, може своєю ухвалою відстрочити або розстрочити сплату судового збору на визначений строк у порядку, передбаченому законом, але не більше як до ухвалення судового рішення у справі.

При вирішенні питання про відстрочення, розстрочення або звільнення від сплати судового збору майновий стан сторони (належні стороні майнові права та обов`язки) має визначатися судом у світлі конкретних обставин певної справи, включаючи спроможність заявника сплатити судовий збір та стадію, на якій перебуває розгляд справи на певний момент. Якщо залежно від рівня майнового стану сторона позбавлена можливості сплатити судовий збір, то такі обставини є підставою для відстрочення та розстрочення сплати судового збору, зменшення його розміру або звільнення сторони від сплати судового збору.

Відповідно до статті 12 ЦПК України кожна сторона повинна довести обставини, на які вона посилається, як на підставу своїх вимог.

Проте, наведені в обґрунтування заявленого клопотання доводи не можуть слугувати достатньою підставою для задоволення клопотання, оскільки позивач ОСОБА_1 звернувся до суду з позовом майнового характеру та ним не надано доказів відсутності можливості сплатити судовий збір.

При цьому, за правилами цивільного процесуального законодавства, позовна заява за формою та змістом повинна відповідати статті 175 ЦПК України, а також вимогам статті 177 цього Кодексу.

При цьому, позовна заява не відповідає вимогам ч.4 ст.177 ЦПК України, відповідно до якої до позовної заяви додаються документи, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, що підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Позовна заява ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору: ОСОБА_4 , про визнання договору купівлі-продажу недійсним, містить одну вимогу майнового характеру.

Частиною 1 статті 4 Закону України «Про судовий збір» передбачено, що судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.

Згідно п.п. 1 п. 1 ч. 2 ст. 4 Закону України «Про судовий збір» за подання до суду фізичною особою позовної заяви мамайнового характеру ставка судового збору становить

1 відсоток ціни позову, але не менше 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб та не більше 5 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Отже, позивачем має бути сплачено судовий збір за одну позовну вимогу майнового характеру після проведення грошової оцінки майна, на яке позивач просить визнати право власності за ними - 1 відсоток ціни позову, але не менше 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб та не більше 5 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Відповідно до ст. 175 ЦПК України позовна заява повинна містити вичерпний перелік вимог до форми та змісту позовної заяви.

У відповідності до п. 5 ч. 3 ст. 175 ЦПК України позовна заява повинна містити виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги; зазначення доказів, що підтверджують вказані обставини.

Згідно ч. 5 ст. 177 ЦПК України позивач зобов`язаний додати до позовної заяви всі наявні в нього докази, що підтверджують обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги.

Виходячи зі змісту позовних вимог, суддя вважає за необхідне звернути увагу позивача, що рішення по справі може вплинути на права та обов`язки - Запорізької міської ради, у зв`язку з чим позивачу необхідно уточнити коло суб`єктів учасників процесу, залучивши Запорізьку міську раду в якості третьої особи та надати копію заяви та доданих матеріалів для неї.

У відповідності до ст. 185 ЦПК України, суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175 і 177 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

Вищевикладене дає підстави вважати, що позовну заяву необхідно залишити без руху, оскільки потрібно надати позивачу строк для усунення недоліків.

Керуючись ст. ст. 175, 177, 185 ЦПК України, суддя

УХВАЛИВ:

Відмовити в задоволенні клопотання позивача ОСОБА_1 про відсторочення йому сплати судового збору до ухвалення судового рішення у справі.

Позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору: ОСОБА_4 , про визнання договору купівлі-продажу недійсним, - залишити без руху.

Повідомити позивача про необхідність усунення недоліків в строк, який не перевищує десяти днів з дня отримання ним ухвали.

Роз`яснити позивачу, якщо у визначений строк недоліки не будуть усунуті, заява на підставі ст. 185 ч. 3 ЦПК України вважається неподаною і повертається позивачеві.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя А.В.Михайлова