У Х В А Л А

про залишення заяви без руху

07 вересня 2023 року м. Ужгород

Суддя Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області Данко В.Й., розглянувши матеріали заяви ОСОБА_1 , заінтересована особа ОСОБА_2 про видачу обмежувального припису

в с т а н о в и в:

до Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області надійшла означена заява, у якій заявник просить суд видати обмежувальний припис щодо ОСОБА_2 на строк шість місяців, визначивши ряд обмежень, вказаних у заяві.

Відповідно до частини 3 статті 294 ЦПК України справи окремого провадження розглядаються судом з додержанням загальних правил, встановлених цим Кодексом, за винятком положень щодо змагальності та меж судового розгляду. Інші особливості розгляду цих справ встановлені цим розділом.

Відтак, вирішуючи питання про прийнятність заяви, суддя звертає увагу на те, що така повинна відповідати як загальним правилам щодо змісту і форми позовної заяви, передбаченими статтями 175, 177 ЦПК України, так і вимогам, встановленими статтею 350-4 ЦПК України.

За правилами статті 350-1 ЦПК України заява про видачу обмежувального припису подається до суду за місцем проживання (перебування) особи, яка постраждала від домашнього насильства або насильства за ознакою статі, а якщо зазначена особа перебуває у закладі, що належить до загальних чи спеціалізованих служб підтримки постраждалих осіб, - за місцезнаходженням цього закладу.

Отже, заява про видачу обмежувального припису за загальним правилом подається до суду за місцем проживання особи, яка постраждала від домашнього насильства.

З цього приводу суддя вказує про те, що заявниця адресою її реєстрації вказує АДРЕСА_1 . Між тим, будь-яких підтверджень того, що фактично заявниця проживає у м. Ужгороді в матеріалах справи відсутні.

Відповідно до пункту 5 частини 3 статті 175 ЦПК України позовна заява, серед іншого, повинна містити виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги; зазначення доказів, що підтверджують вказані обставини.

Згідно з частинами 1 та 2 статті 177 ЦПК України позивач повинен додати до позовної заяви її копії та копії всіх документів, що додаються до неї, відповідно до кількості відповідачів і третіх осіб. У разі подання до суду позовної заяви та документів, що додаються до неї в електронній формі, позивач зобов`язаний додати до позовної заяви доказ надсилання листом з описом вкладення іншим учасникам справи копій поданих до суду документів.

Правила цієї статті щодо подання копій документів не поширюються на позови, що виникають з трудових правовідносин, а також про відшкодування шкоди, заподіяної внаслідок кримінального правопорушення чи каліцтвом, іншим ушкодженням здоров`я або смертю фізичної особи, незаконними рішеннями, діями чи бездіяльністю органів, що здійснюють оперативно-розшукову діяльність, досудове розслідування, прокуратури або суду.

Таким чином, у даному випадку заявниця повинна була долучити примірник заяви з додатками як для суду, так і для заінтересованої особи. Між тим, до заяви для заінтересованої особи жодних додатків заявниця не долучила.

Статтею 350-4 ЦПК України встановлено, що у заяві про видачу обмежувального припису повинно бути зазначено обставини, що свідчать про необхідність видачі судом обмежувального припису, та докази, що їх підтверджують (за наявності).

У разі неможливості надати докази, визначені пунктом 3 частини першої цієї статті, до заяви може бути додано клопотання про їх витребування.

На обґрунтування видачі обмежувального припису заявниця покликається на обставини щодо заподіяння їй тілесних ушкоджень, неодноразові виклики поліцію, переслідування з боку ОСОБА_2 та припинення сімейного життя тощо. Утім, заявниця на підтвердження вказаних обставин жодних доказів не долучила, а клопотання про їх витребування не заявляла.

Також заявниця просить суд заборонити ОСОБА_2 наближатися на «визначену» відстань до місця її проживання за адресою АДРЕСА_2 .

Утім, як вже зазначалося, жодних відомостей про те, що ОСОБА_2 фактично мешкає за вказаною адресою матеріали заяви не містять.

Крім того, слід зауважити про таке.

Пунктом 4 частини 3 статті 175 ЦПК України встановлено, що в позовній заяві зазначається зміст позовних вимог: спосіб (способи) захисту прав або інтересів, передбачений законом чи договором, або інший спосіб (способи) захисту прав та інтересів, який не суперечить закону і який позивач просить суд визначити у рішенні; якщо позов подано до кількох відповідачів - зміст позовних вимог щодо кожного з них.

Частиною 2 статті 26 Закону України «Про запобігання та протидію домашньому насильству» передбачено, що обмежувальним приписом визначаються один чи декілька таких заходів тимчасового обмеження прав кривдника або покладення на нього обов`язків:

1) заборона перебувати в місці спільного проживання (перебування) з постраждалою особою;

2) усунення перешкод у користуванні майном, що є об`єктом права спільної сумісної власності або особистою приватною власністю постраждалої особи;

3) обмеження спілкування з постраждалою дитиною;

4) заборона наближатися на визначену відстань до місця проживання (перебування), навчання, роботи, інших місць частого відвідування постраждалою особою;

5) заборона особисто і через третіх осіб розшукувати постраждалу особу, якщо вона за власним бажанням перебуває у місці, невідомому кривднику, переслідувати її та в будь-який спосіб спілкуватися з нею;

6) заборона вести листування, телефонні переговори з постраждалою особою або контактувати з нею через інші засоби зв`язку особисто і через третіх осіб.

Разом із тим, заявниця не конкретизувала кількісний вимір відстані, тобто не зазначила на яку відстань просить суд заборонити ОСОБА_2 наближатися до місця її проживання.

Відповідно до частини 2 статті 185 ЦПК України в ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху. Якщо ухвала про залишення позовної заяви без руху постановляється з підстави несплати судового збору у встановленому законом розмірі, суд в такій ухвалі повинен зазначити точну суму судового збору, яку необхідно сплатити (доплатити).

Підсумовуючи викладене, суддя констатує наявність недоліків заяви. За таких обставин заяву слід залишити без руху, про що повідомити заявницю і надати їй строк для усунення недоліків, який не може перевищувати 5 днів з дня вручення ухвали суду.

Керуючись статтями 175, 177, 184, 258-260, 294, 350-4 ЦПК України, суддя

п о с т а н о в и в:

заяву ОСОБА_1 , заінтересована особа ОСОБА_2 про видачу обмежувального припису залишити без руху.

Заявниці необхідно усунути недоліки заяви у строк, який не може перевищувати 5 днів із дня вручення ухвали про залишення заяви без руху:

-конкретизувати зміст вимог за заявою про видачу обмежувального припису;

-надати докази, якими заявниця обґрунтовує необхідність видачі обмежувального припису (за наявності);

-додати до заяви копії документів, що додаються до неї, відповідно до кількості учасників справи;

-надати підтвердження щодо фактичного місця проживання ( АДРЕСА_2 );

У разі не усунення недоліків у строк, встановлений судом, заява вважатиметься неподаною і буде повернута заявнику.

Ухвала суду про залишення позовної заяви без руху набирає законної сили з моменту її підписання та окремо не оскаржується. Заперечення на ухвалу суду може бути включено до апеляційної скарги на рішення суду, прийнятого за результатами розгляду справи.

Суддя Ужгородського

міськрайонного суду В.Й. Данко