Провадження № 22-ц/812/618/23
П О С Т А Н О В А

іменем України

07 червня 2023 року м. Миколаїв

справа № 490/3676/23

Миколаївський апеляційний суд у складі колегії суддів:

головуючого судді Тищук Н.О.,

суддів: Крамаренко Т.В., Темнікової В.І.,

розглянувши у спрощеному провадженні без виклику сторін апеляційну скаргу

ОСОБА_1 , подану її представником -

адвокатом Онищенко Лілією Вадимівною

на ухвалу Центрального районного суду м. Миколаєва, постановлену 08 травня 2023 року суддею Чулупом О.С. в приміщенні цього ж суду, (дата складання повного тексту ухвали не зазначена), у справі за заявою

ОСОБА_1

заінтересована особа - Департамент праці та соціального захисту населення Миколаївської міської ради

про встановлення опіки та призначення опікуном,

в с т а н о в и в:

1.Описова частина

Короткий зміст вимог позовної заяви

У травні 2023 року ОСОБА_2 звернулася з заявою про встановлення опіки та призначення її опікуном недієздатної ОСОБА_3 .

Заявниця посилалася на те, що рішенням Центрального районного суду м. Миколаєва від 17 лютого 1995 року ОСОБА_3 визнано недієздатною. Рішенням цього ж суду від 21 листопада 2014 року її опікуном призначено ОСОБА_4 . ІНФОРМАЦІЯ_1 ОСОБА_4 померла. Мати недієздатної ОСОБА_1 - ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_2 раніше за станом здоров`я не могла надавати допомоги доньці, та станом на час звернення до суду померла.

До участі в справі як заінтересовану особу залучено Департамент праці та соціального захисту населення Миколаївської мівської ради.

Короткий зміст рішення суду першої інстанції

Ухвалою судді Центрального районного суду м. Миколаєва від 08 травня 2023 року заява повернута ОСОБА_1 з посиланням на пункт 1 частини четвертої статті 185 ЦПК України - заяву подано особою, яка не має процесуальної дієздатності, не підписано або підписано особою, яка не має права її підписувати, або особою, посадове становище якої не вказано.

Також суд першої інстанції посилався на приписи частини другої статті 300 ЦПК України, згідно яких звільнити піклувальника від його повноважень і призначити іншого піклувальника суд може лише за заявою органу опіки та піклування чи особи, призначеної піклувальником або опікуном.

Короткий зміст вимог апеляційної скарги

В апеляційній скарзі ОСОБА_1 , діючи через свого представника ОСОБА_7 , просила ухвалу скасувати та постановити нову - про відкриття провадження у справі. Апелянт посилалася на незаконність та необґрунтованість рішення суду першої інстанції, порушення судом норм матеріального та процесуального права.

Узагальнені доводи апеляційної скарги

Апеляційна скарга мотивована тими ж обставинами, які стали підставою для звернення з заявою. Крім цього апелянт посилалася на те, що фізичній особі може бути призначено одного чи кількох опікунів чи піклувальників, а у своїй заяві вона не просила звільнити ОСОБА_4 від обов`язків опікуна, а лише просила призначити її другим опікуном.

2.Мотивувальна частина

Відповідно до частини другої статті 369 ЦПК України апеляційна скарга на ухвалу суду першої інстанції про повернення заяви заявникові розглядається судом апеляційної інстанції без повідомлення та виклику учасників справи.

Переглянувши справу за наявними в ній доказами та перевіривши законність та обґрунтованість судового рішення в межах доводів та вимог апеляційної скарги, апеляційний суд вважає, що апеляційна скарга підлягає частковому задоволенню, виходячи з наступного.

Встановлені судом першої інстанції обставини справи

У своїй ухвалі суд першої інстанції зазначив, що звільнити піклувальника від його повноважень і призначити іншого піклувальника суд може лише за заявою органу опіки та піклування чи особи, призначеної піклувальником або опікуном.

Повертаючи заяву ОСОБА_1 , суд послався на правила пункту 1 частини четвертої статті 185 ЦПК України - заяву подано особою, яка не має процесуальної дієздатності, не підписано або підписано особою, яка не має права її підписувати, або особою, посадове становище якої не вказано.

Позиція апеляційного суду

Такі висновки суду першої інстанції апеляційний суд вважає помилковими.

Статтею 185 ЦПК України визначено випадки, коли суд може залишити заяву без руху та/або повернути її.

1. Суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175 і 177 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

2. В ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху. Якщо ухвала про залишення позовної заяви без руху постановляється з підстави несплати судового збору у встановленому законом розмірі, суд в такій ухвалі повинен зазначити точну суму судового збору, яку необхідно сплатити (доплатити).

3. Якщо позивач відповідно до ухвали суду у встановлений строк виконає вимоги, визначені статтями 175 і 177 цього Кодексу, сплатить суму судового збору, позовна заява вважається поданою в день первісного її подання до суду. Якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, заява вважається неподаною і повертається позивачеві.

4. Крім цього, заява повертається у випадках, коли:

1) заяву подано особою, яка не має процесуальної дієздатності, не підписано або підписано особою, яка не має права її підписувати, або особою, посадове становище якої не вказано;

2) порушено правила об`єднання позовних вимог (крім випадків, в яких є підстави для застосування положень статті 188 цього Кодексу);

3) до постановлення ухвали про відкриття провадження у справі від позивача надійшла заява про врегулювання спору або заява про відкликання позовної заяви;

4) відсутні підстави для звернення прокурора до суду в інтересах держави або для звернення до суду особи, якій законом надано право звертатися до суду в інтересах іншої особи;

5) подана заява про розірвання шлюбу під час вагітності дружини або до досягнення дитиною одного року без дотримання вимог, встановлених Сімейним кодексом України;

6) позивачем подано до цього самого суду інший позов (позови) до цього самого відповідача (відповідачів) з тим самим предметом та з однакових підстав і щодо такого позову (позовів) на час вирішення питання про відкриття провадження у справі, що розглядається, не постановлена ухвала про відкриття або відмову у відкритті провадження у справі, повернення позовної заяви або залишення позову без розгляду;

7) до заяви не додано доказів вжиття заходів досудового врегулювання спору у випадку, коли такі заходи є обов`язковими згідно із законом.

5. Суддя повертає позовну заяву і додані до неї документи не пізніше п`яти днів з дня її надходження або з дня закінчення строку на усунення недоліків.

6. Про повернення позовної заяви суд постановляє ухвалу. Ухвалу про повернення позовної заяви може бути оскаржено. Копія позовної заяви залишається в суді.

У разі скасування ухвали про повернення позовної заяви та направлення справи для продовження розгляду суд не має права повторно повертати позовну заяву.

7. Повернення позовної заяви не перешкоджає повторному зверненню із заявою до суду, якщо перестануть існувати обставини, що стали підставою для повернення заяви.

8. У разі повернення позовної заяви з підстави, передбаченої пунктом 6 частини четвертої цієї статті, судовий збір, сплачений за подання позову, не повертається.

9. Заяви, скарги, клопотання, визначені цим Кодексом, за подання яких передбачено сплату судового збору, залишаються судом без руху також у випадку, якщо на момент відкриття провадження за відповідною заявою, скаргою, клопотанням суд виявить, що відповідна сума судового збору не зарахована до спеціального фонду державного бюджету. Правила цієї частини не застосовуються до заяв про забезпечення доказів або позову.

Посилання суду першої інстанції на пункт 1 частини 4 цієї статті, яка дає право на повернення заяви у разі, коли заява не підписана або підписана особою, яка не має права її підписувати, або особою, посадове становище якої не вказано, апеляційний суд вважає безпідставним, оскільки відсутні підстави вважати, що заява підписана не ОСОБА_1 особисто, а будь-якого посадового становища при зверненні з заявою вона не має.

Процесуальною дієздатністю є здатність особисто здійснювати цивільні процесуальні права та виконувати свої обов`язки в суді (цивільна процесуальна дієздатність). Її мають фізичні особи, які досягли повноліття, а також юридичні особи.

Отже підстави стверджувати, що заява подана особою, яка не має процесуальної дієздатності, відсутні.

За таких обставин суд апеляційної інстанції приходить до висновку, що суд першої інстанції не мав підстав для повернення заяви ОСОБА_1 з підстав, визначених пунктом 1 частини 4 статті 185 ЦПК України.

Крім цього слід зазначити, що порядок обмеження дієздатності фізичних осіб чи визнання їх недієздатними, встановлення над ними опіки чи піклування визначається статтею 300 ЦПК України.

Проте, за приписами цієї статті, суд встановлює опіку або піклування відносно особи та призначає піклувальника чи опікуна, за поданням органу опіки та піклування (частина перша статті 300 ЦПК України), при ухваленні відповідного рішення.

На підставі викладеного апеляційна скарга підлягає частковому задоволенню, а ухвала суду першої інстанції скасуванню з направленням до того ж суду для вирішення питання про відкриття провадження у справі.

Керуючись статтями 367, 368, 374, 379, 381, 382, 383, 384 ЦПК України, апеляційний суд

ПОСТАНОВИВ:

Апеляційну скаргу ОСОБА_1 , подану її представником ОСОБА_7 задовольнити частково.

Ухвалу Центрального районного суду м. Миколаєва від 08 травня 2023 року скасувати, справу направити до суду першої інстанції для вирішення питання про відкриття провадження.

Постанова набирає законної сили з дня прийняття, але за наявності підстав, передбачених статтею 389 ЦПК, може бути оскаржена в касаційному порядку до Верховного Суду протягом тридцяти днів з дня складання повного судового рішення.

Головуючий Н.О.Тищук

Судді: Т.В.Крамаренко

В.І.Темнікова

---------------------------------

Повну постанову складено 19 червня 2023 року