Головуючий у І інстанції Новак Р.В.
Провадження № 22-ц/824/1857/2023 Доповідач у 2 інстанції Матвієнко Ю.О.
ПОСТАНОВА

Іменем України

23 березня 2023 року Київський апеляційний суд в складі колегії суддів судової палати з розгляду цивільних справ:

головуючого судді: Матвієнко Ю.О.,

суддів: Мельника Я.С., Гуля В.В.,

при секретарі: Ковтун М.В.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Києві справу за апеляційною скаргою ОСОБА_1 на ухвалу Печерського районного суду міста Києва від 03 листопада 2022 року про залишення без розгляду позовної заяви ОСОБА_1 до Комунального підприємства Київської міської ради «Телекомпанія «Київ», ОСОБА_2 про захист честі, гідності, ділової репутації, спростування недостовірної інформації та стягнення моральної шкоди, заподіяної розповсюдженням недостовірної інформації,

В С Т А Н О В И В :

У липні 2020 року ОСОБА_1 звернувся до суду з позовом до Комунального підприємства Київської міської ради «Телекомпанія «Київ», ОСОБА_2 про захист честі, гідності, ділової репутації, спростування недостовірної інформації та стягнення моральної шкоди, заподіяної розповсюдженням недостовірної інформації.

Ухвалою Печерського районного суду міста Києва від 03 листопада2022 року позовну заяву ОСОБА_1 залишено без розгляду на підставі ч. 5 ст. 223 ЦПК України.

Не погоджуючись з ухвалою про залишення позовної заяви без розгляду, позивач ОСОБА_1 подав на неї апеляційну скаргу, в якій, посилаючись на порушення судом першої інстанції норм процесуального права, просивухвалу скасувати, справу направити для продовження розгляду до суду першої інстанції.

Обгрунтовуючи скаргу, позивач посилався на те, що ні він, ні його представники ОСОБА_3 та ОСОБА_4 не були повідомлені про розгляд справи належним чином. Зокрема, в матеріалах справи немає жодних доказів вручення судової повістки ОСОБА_1 на судові засідання, призначені на 13.04.2022 року та 03.11.2022 року. Що стосується направлення судової повістки у вигляді SMS-повідомлення про призначення розгляду справи на 13.04.2022 року та 03.11.2022 року ОСОБА_1 , то згідно пункту 2 Порядку надсилання учасникам судового процесу текстів судових повісток у вигляді SMS-повідомлень, затвердженого наказом Державної судової адміністрації України від 01 червня 2013 року № 73, текст судової повістки може бути надісланий судом учаснику SMS-повідомленням лише після подання ним до суду відповідної заявки. Така заявка оформлюється безпосередньо в суді або шляхом заповнення учасником форми, яка розміщена на офіційному веб-порталі Судової влади України. Такої заявки позивач до суду не подавав і жодних SMS-повідомлень не отримував.

Правові висновки щодо порядку направлення судових повісток у вигляді SMS- повідомлень викладені в постановах Верховного Суду від 16 січня 2019 року по справі № 205/7595/15-ц, від 18 березня 2020 року по справі № 704/435/19-ц, від 27 березня 2019 року по справі № 201/6092/17, від 4 листопада 2019 року по справі № 214/9062/15-ц.

Враховуючи викладене, на думку позивача, суд дійшов помилкового висновку, що позивач був належним чином повідомлений про розгляд справи на 13.04.2022 року та 03.11.2022 року. Тому, враховуючи факт неналежного повідомлення позивача про день та час розгляду справи та враховуючи те, що ухвала суду від 03.11.2022 року була постановлена в підготовчому засіданні, що є порушенням норм процесуального права, позивач просив апеляційний суд про задоволення його апеляційної скарги та скасування оскаржуваної ухвали.

У відзиві на апеляційну скаргу представник відповідача КПКиївської міської ради «Телекомпанія «Київ» - ТВО директора Лященко Н.Б. просила апеляційну скаргу ОСОБА_1 залишити без задоволення, а ухвалу суду - без змін, як таку, що постановлена з додержанням норм процесуального закону.

В судове засідання учасники процесу, які повідомлялись про час та місце розгляду справи, не з`явились; колегія суддів вважає за можливе розглянути справу за їхньої відсутності на підставі наявних у справі матеріалів.

Заслухавши доповідь судді-доповідача, перевіривши законність і обґрунтованість ухвали в межах доводів та вимог апеляційної скарги, колегія суддів дійшла висновку про задоволення скарги та скасування ухвали, виходячи з наступного.

Відповідно до п. 3 ч. 1 ст. 257 ЦПК України, якщо належним чином повідомлений позивач повторно не з`явився в судове засідання або не повідомив про причини неявки, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності і його нез`явлення не перешкоджає розгляду справи, суд залишає позовну заяву без розгляду.

Згідно ч. 5 ст. 223 ЦПК України у разі повторної неявки позивача в судове засідання без поважних причин або неповідомлення ним про причини неявки суд залишає позовну заяву без розгляду, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності, і його нез`явлення не перешкоджає вирішенню спору.

Постановляючи ухвалу про залишення позовної заяви ОСОБА_1 без розгляду, суд першої інстанції виходив з того, що позивач, будучи належним чином повідомленим, повторно не з`явився в судове засідання без поважних причин.

З вищенаведеними висновками суду колегія суддів не погоджується, оскільки вони не грунтуються на матеріалах справи та зроблені з порушенням норм процесуального права.

Залишення позову без розгляду - це форма закінчення розгляду цивільної справи без ухвалення судового рішення у зв`язку із виникненням обставин, які перешкоджають розгляду справи, але можуть бути усунуті в майбутньому.

Відповідно до приписів ч.5 ст.223 ЦПК України у разі повторної неявки позивача в судове засідання без поважних причин або неповідомлення ним про причини неявки суд залишає позовну заяву без розгляду, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності, і його нез`явлення не перешкоджає вирішенню спору.

Відповідно до п.3 ч.1 ст.257 ЦПК України, суд постановляє ухвалу про залишення заяви без розгляду, якщо належним чином повідомлений позивач повторно не з`явився в судове засідання, якщо від нього не надійшла заява про розгляд справи за його відсутності.

За змістом наведених норм підставою залишення позову без розгляду є неявка двічі поспіль належним чином повідомленого позивача без поважних причин або неповідомлення ним про причини неявки за відсутності його заяви про розгляд справи у його відсутність.

З матеріалів справи вбачається, що на судові засідання, які відбулися 13.04.2022 року та 03.11.2022 року, позивач ОСОБА_1 викликався судом за допомогою смс-повідомлень (а.с.113, 118).

Разом з тим, направлення позивачу смс- повідомлень про розгляд справи 13.04.2022 року та 03.11.2022 року не є доказами належного повідомлення позивача про час та місце розгляду справи, оскільки такі дії суду суперечать положенням процесуального закону, що вбачається з наступного.

Згідно з частинами шостою, дев`ятою статті 128 ЦПК України судова повістка, а у випадках, встановлених цим Кодексом, разом з копіями відповідних документів надсилається на офіційну електронну адресу відповідного учасника справи, у випадку наявності у нього офіційної електронної адреси або разом із розпискою рекомендованим листом з повідомленням про вручення у випадку, якщо така адреса відсутня, або через кур`єрів за адресою, зазначеною стороною чи іншим учасником справи. Стороні чи її представникові за їхньою згодою можуть бути видані судові повістки для вручення відповідним учасникам судового процесу. Судова повістка може бути вручена безпосередньо в суді, а у разі відкладення розгляду справи про дату, час і місце наступного засідання може бути повідомлено під розписку. Суд викликає або повідомляє свідка, експерта, перекладача, спеціаліста, а у випадках термінової необхідності, передбачених цим Кодексом, зокрема у справах про видачу обмежувального припису - також учасників справи телефонограмою, телеграмою, засобами факсимільного зв`язку, електронною поштою або повідомленням через інші засоби зв`язку (зокрема мобільного), які забезпечують фіксацію повідомлення або виклику.

Частиною тринадцятою статті 128 ЦПК України передбачено, що за наявності відповідної письмової заяви учасника справи, який не має офіційної електронної адреси, та технічної можливості, повідомлення про призначення справи до розгляду та про дату, час і місце проведення судового засідання чи проведення відповідної процесуальної дії може здійснюватися судом з використанням засобів мобільного зв`язку, що забезпечують фіксацію повідомлення або виклику, шляхом надсилання такому учаснику справи текстових повідомлень із зазначенням веб-адреси відповідної ухвали в Єдиному державному реєстрі судових рішень, в порядку, визначеному Положенням про Єдину судову інформаційно-телекомунікаційну систему та/або положеннями, що визначають порядок функціонування її окремих підсистем (модулів).

Тлумачення частини тринадцятої статті 128 ЦПК України свідчить про те, що повідомлення учасника про розгляд справи може здійснюватися судом з використанням засобів мобільного зв`язку лише за наявності відповідної письмової заяви учасника справи.

Такий правовий висновок викладено в постанові Верховного Суду від 30 червня 2020 року у справі № 177/547/16-ц (провадження № 61-48852св18), від 10 листопада 2021 року в справі № 756/13021/16-ц (провадження № 61-9424св21).

Заява позивача ОСОБА_1 , адресована суду про повідомлення його про розгляд справи шляхом надсилання текстового повідомлення з використанням засобів мобільного зв`язку, у матеріалах справи відсутня, тому за таких обставин повідомлення позивача про час та місце розгляду справи шляхом використання засобів мобільного зв`язку не є належним повідомленням про час та місце розгляду справи.

За таких обставин, з огляду на відсутність у матеріалах справи доказів належного повідомлення позивача про розгляд справи 13.04.2022 року та 03.11.2022 року, відсутня повторність неявки в судове засідання належним чином повідомленого позивача, у зв`язку із чим висновок суду про залишення позову ОСОБА_1 без розгляду з підстав, передбачених ч. 5 ст. 223 ЦПК України, є таким, що порушує норми процесуального права.

Слід зазначити, що розгляд справи за відсутності учасника процесу, щодо якого немає відомостей про вручення судової повістки, є порушенням статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод щодо права особи на справедливий судовий розгляд, а також порушенням статей 8-12, 128-130, 372 ЦПК України, які передбачають, що ніхто не може бути позбавлений права на інформацію про дату, час і місце розгляду справи, врегульовують порядок повідомлення учасників справи про дату судового засідання та наслідки неявки в судове засідання.

У пункті 26 рішення Європейського суду з прав людини від 15 травня 2008 року у справі «Надточій проти України» (заява № 7460/03) зазначено, що принцип рівності сторін - один із складників ширшої концепції справедливого судового розгляду - передбачає, що кожна сторона повинна мати розумну можливість представляти свою сторону в умовах, які не ставлять її в суттєво менш сприятливе становище в порівнянні з опонентом.

Відповідно до п. 6 ч. 1 ст. 374 ЦПК України суд апеляційної інстанції за результатами розгляду апеляційної скарги має право скасувати ухвалу, що перешкоджає подальшому провадженню у справі, і направити справу для продовження розгляду до суду першої інстанції.

Згідно ст.379 ЦПК України підставами для скасування ухвали суду, що перешкоджає подальшому провадженню у справі, і направлення справи для продовження розгляду до суду першої інстанції є неповне з`ясування судом обставин, що мають значення для справи, невідповідність висновків суду обставинам справи, порушення норм процесуального права чи неправильне застосування норм матеріального права, які призвели до постановлення помилкової ухвали.

Оскільки Печерським районним судом міста Києва ухвалу від 03 листопада 2022 року постановлено з порушенням норм процесуального права, ухвала підлягає скасуванню в порядку, визначеному ст. 379 ЦПК України, з направленням справи для продовження розгляду до суду першої інстанції.

Керуючись ст.ст. 367, 374, 379, 382, 383 ЦПК України, Київський апеляційний суд в складі колегії суддів

П О С Т А Н О В И В :

Апеляційну скаргу ОСОБА_1 - задовольнити.

Ухвалу Печерського районного суду міста Києва від 03 листопада 2022 року- скасувати, направити справу для продовження розгляду до суду першої інстанції.

Постанова суду апеляційної інстанції набирає законної сили з дня її прийняття та може бути оскаржена в касаційному порядку до Верховного Суду протягом тридцяти днів.

Головуючий:

Судді: