Справа № 355/965/21
Провадження № 2/355/34/23
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

28 березня 2023 року

Баришівський районний суд Київської області в складі:

головуючого судді Червонописького В.С.,

за участю секретаря Спінулової В.В.,

представника позивача ОСОБА_1 ,

представника відповідачів ОСОБА_2 ,

розглянувши в судовому засіданні в приміщенні суду в селищі Баришівка Київської області за правилами загального позовного провадження цивільну справу за первісним позовом ОСОБА_3 до ОСОБА_4 , ОСОБА_5 в інтересах якого діє законний представник ОСОБА_4 , ОСОБА_6 в інтересах якої діє законний представник ОСОБА_4 , ОСОБА_7 про звернення стягнення на спадкове майно, зустрічним позовом ОСОБА_4 до ОСОБА_8 про визнання недійсними договорів позики оформлені розписками, -

ВСТАНОВИВ:

В провадженні Баришівського районного суду Київської області перебуває вищевказана цивільна справа.

20.03.2023 від представника ОСОБА_4 надійшло клопотання про призначення експертизи, яке мотивовано наступним.

Сторона відповідача, у зазначений строк, подала до суду зустрічну позовну заяву з запереченнями, аргументами та клопотаннями, в тому числі згідно п. 3 прохальної частини зустрічної позовної заяви, зазначено про необхідність призначити у справі судову почеркознавчу експертизу з метою ідентифікації виконавців підпису у боргових розписках, доручивши її проведення державній спеціалізованій установі. Представником відповідача подане клопотання з додатками про необхідність участі в справі за допомогою відео-конференції. Як зазначає представник відповідача, то 25.10.2022, в день проведення судового засідання, підключення з залом суду не відбулось, по телефону з ним ніхто з працівників суду не зв`язувався. Адвокат Костенко О.М. вирішив, що судове засідання по вказаній справі не відбулося та справа була знята з розгляду з поважних причин (повітряна тривога, чи відсутність електроенергії).

Однак, 25.10.2022 Баришівським районним судом у справі було винесено ухвалу про закриття підготовчого провадження, у задоволені клопотання було відмовлено з мотивів, того, що з моменту подання зустрічної позовної заяви ОСОБА_4 в судове засідання не з`являлась, піч пояснень щодо заявленого клопотання суду не надала.

Не погоджуючись з рішенням суду, представник відповідача ОСОБА_4 повторно звернувся до суду з клопотанням про призначення експертизи у даній справі, оскільки в матеріалах справи відсутні допустимі дакази волевиявлення ОСОБА_9 на укладення оспорюваних розписок (відсутнє виявлення), а сторона відповідача наполягає на тому що померлий не укладав та не підписував вищевказані розписки та просив суд поновити строк для подання повторного клопотання про призначення експертизи.

24.03.2023 від представника ОСОБА_8 надійшли заперечення на клопотання про призначення експертизи, оскільки, по-перше, представник відповідача пропустив строк на звернення до суду з відповідним клопотанням, по-друге, призначення почеркознавчої експертизи не пов`язано з предметом доказування у зустрічному позові. Так, в зустрічному позові позивач стверджує, що договори позики, оформлені борговими розписками, є недійсними в силу вимог ст. 231 ЦК України, якою передбачені правові наслідки правочину, який вчинено під впливом насильства.

Цією статтею унормовано, що правочин, вчинений особою проти її справжньої волі внаслідок застосування до неї фізичного чи психічного тиску з боку другої сторони або з боку іншої особи, визнається судом недійсним.

Для визнання правочину недійсним позивач має довести такі обставини: факт застосування до нього (до потерпілої сторони правочину) фізичного чи психологічного тиску з боку іншої сторони чи з боку третьої особи; вчинення правочину проти своєї справжньої волі;, наявність причинного зв`язку між фізичним або психологічним тиском і вчиненням правочину, який оспорюється (постанова Верховного суду від 25 серпня 2021 р. № 904/67/21).

При укладанні правочину під впливом насильства такий правочин його стороною фактично укладається (підписується), але в наслідок фізичного чи психічного тиску з боку другої сторони. Тобто, при оспорюванні правочину з підстав, передбачених ст. 231 ЦК України, сторона не може посилатися на те, що підпис на правочині їй не належить, а тому призначення почеркознавчої експертизи не входить до предмету доказування. Однак, відповідач за зустрічним позовом впевнений, що підставою для визнання недійсним договорів позики Позивач за зустрічним позовом вказує саме ст. 231 ЦК України, якою передбачені правові наслідки правочину, вчиненого під впливом насильства.

В такому разі призначення почеркознавчої експертизи, не є доцільним адже факт укладання (підписання) договорів ОСОБА_9 власноручно не оспорюється.

Якщо допустити, що позивач за зустрічним позовом просила визнати договори позики недійними з підстав непідписання їх ОСОБА_9 (чого в зустрічному позові не заявлено), то фактично така сторона стверджує про неукладення договору. Правочин, який не відбувся, не може бути визнаний недійним. Таким чином, позивачем за зустрічним позовом обраний невірний спосіб захисту, що тягне за собою відмову в позові. За таких обставин підстав для призначення експертизи немає.

В судовому засіданні представник позивача за зустрічним позовом ОСОБА_4 просив суд оплату судової почеркознавчої експертизи покласти на відповідачів за первісною позовною заявою. Однак, представник ОСОБА_4 просив суд призначити експертизу саме підпису, а не рукописного тексту розписок від 26.12.2019 та 07.04.2019, оскільки вважає, що текст розписок міг бути написаний покійним ОСОБА_9 , а підпис від його імені могла проставити інша особа. Це в свою чергу слугуватиме вагомим аргументом для задоволення зустрічної позовної заяви.

Представник ОСОБА_8 ставила під сумнів необхідність проведення експертизи почерку, оскільки мета проведення експертизи не співпадає з предметом зустрічної позовної заяви.

Заслухавши думку учасників справи, суд дійшов до наступного.

Згідно з ч.ч. 1, 2 ст. 12 ЦПК України цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін. Учасники справи мають рівні права щодо здійснення всіх процесуальних прав та обов`язків, передбачених законом.

Відповідно до ч. 1 ст. 81 ЦПК України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом.

Положеннями ст. 76 ЦПК України визначено, що одним з доказів, на підставі яких суд встановлює наявність, або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи, є висновки експертів.

Відповідно до п. 8 ч. 2 ст. 197 ЦПК України, у підготовчому засіданні суд: 8) вирішує питання про призначення експертизи, виклик у судове засідання експертів, свідків, залучення перекладача, спеціаліста.

Порядок призначення судової експертизи, обов`язки, права та відповідальність судового експерта, організація та оформлення їх результатів визначається Законом України «Про судову експертизу», Цивільним процесуальним кодексом України, Інструкцією про призначення та проведення судових експертиз та науково-методичних рекомендацій з питань підготовки та призначення судових експертиз та іншими нормативно-правовими актами з питань судової експертизи.

Згідно ст. 1 Закону України «Про судову експертизу», судова експертиза - це дослідження експертом на основі спеціальних знань матеріальних об`єктів, явищ і процесів, які містять інформацію про обставини справи, що перебуває у провадженні, зокрема суду.

Відповідно до ч. 1 ст. 103 ЦПК України суд призначає експертизу у справі за сукупності таких умов: для з`ясування обставин, що мають значення для справи, необхідні спеціальні знання у сфері іншій, ніж право, без яких встановити відповідні обставини неможливо; сторонами (стороною) не надані відповідні висновки експертів із цих самих питань або висновки експертів викликають сумніви щодо їх правильності.

За змістом ч. 1 ст. 104 ЦПК України про призначення експертизи суд постановляє ухвалу, в якій зазначає підстави проведення експертизи, питання, з яких експерт має надати суду висновок, особу (осіб), якій доручено проведення експертизи, перелік матеріалів, що надаються для дослідження, та інші дані, які мають значення для проведення експертизи.

Відповідно до ст. 105 ЦПК України призначення експертизи судом є обов`язковим у разі заявлення клопотання про призначення експертизи обома сторонами. Призначення експертизи судом є обов`язковим також за клопотанням хоча б однієї із сторін, якщо у справі необхідно встановити: характері ступінь ушкодження здоров`я; психічний стан особи; вік особи, якщо про це немає відповідних документів і неможливо їх одержати.

Судова експертиза повинна призначатися лише у разі дійсної потреби у спеціальних знаннях для встановлення фактичних даних, що входять саме до предмету доказування, тобто у разі, коли висновок експерта не можуть замінити інші засоби доказування.

Призначення експертизи є частиною дослідження обставин у справі та, у сукупності з іншими обставинами, дозволить суду максимально повно з`ясувати обставини по справі, сприятиме встановленню істини.

У Рішенні Європейського суду з прав людини у справі «Дульський проти України» від 01.06.2006 року зазначено, що експертиза, призначена судом, є одним із засобів з`ясування або оцінки фактичних обставин справи і тому складає невід`ємну частину судової процедури.

Верховний Суд наголошує, що питання поновлення процесуального строку у випадку його пропуску з причин, пов`язаних із запровадженням воєнного стану в Україні, вирішується в кожному конкретному випадку з урахуванням доводів, наведених у заяві про поновлення такого строку. Сам по собі факт запровадження воєнного стану в Україні не може бути підставою для поновлення процесуального строку. Такою підставою можуть бути обставини, що виникли внаслідок запровадження воєнного стану та унеможливили виконання учасником судового процесу процесуальних дій протягом установленого законом строку (ухвала Касаційного Цивільного Суду у складі Верховного Суду від 21 липня 2022 року у справі № 127/2897/13-ц).

Таким чином, суди поновлюють пропущені процесуальні строки, якщо учасник справи доведе у заяві про поновлення такого строку наявність обставин, які виникли внаслідок запровадження воєнного стану та унеможливили своєчасне виконання процесуальної дії.

Водночас, Касаційний адміністративний суд у складі Верховного Суду в своїй постанові від 29 вересня 2022 р. у справі № 500/1912/22 дійшов висновку, що протягом дії воєнного стану суворе застосування судами процесуальних строків стосовно звернення до суду із позовними заявами, апеляційними і касаційними скаргами може мати ознаки невиправданого обмеження доступу до суду.

Суд враховує, що 25.10.2022 року, у зв`язку з тривалим відключенням світла у зв`язку з воєнною агресією Російської Федерації, суд був позбавлений технічної можливості провести підготовче судове засідання в режимі відеоконференції. Саме тому, представник відповідача за первісним позовом був позбавлений можливості надати суду свої обґрунтування необхідності призначити експертизу у даній справі. Однак, клопотання було заявлено в межах передбаченого процесуальним законом строку.

У ч.ч. 4, 5 ст. 103 ЦПК України встановлено, що питання, з яких має бути проведена експертиза, що призначається судом, визначаються судом. Учасники справи мають право запропонувати суду питання, роз`яснення яких, на їхню думку, потребує висновку експерта. У разі відхилення або зміни питань, запропонованих учасниками справи, суд зобов`язаний мотивувати таке відхилення або зміну.

Згідно ст. 7-1 Закону України «Про експертизу» підставою проведення судової експертизи є відповідне судове рішення чи рішення органу досудового розслідування, або договір з експертом чи експертною установою - якщо експертиза проводиться на замовлення інших осіб.

Відповідно до вимог ч. 3 ст. 103 ЦПК України при призначенні експертизи судом експерт або експертна установа обирається сторонами за взаємною згодою, а якщо такої згоди не досягнуто у встановлений судом строк, експерта чи експертну установу визначає суд. Суд з урахуванням обставин справи має право визначити експерта чи експертну установу самостійно. У разі необхідності може бути призначено декілька експертів для підготовки одного висновку (комісійна або комплексна експертиза).

Слід зазначити, що оскаржувані розписки від 26.12.2019 та 07.04.2019, так само як і рукописний текст, так і відповідність (належність) підпису на цих документах саме ОСОБА_9 , має суттєве значення для вирішення цивільної справи по суті, оскільки саме на підставі цього письмового доказу суд зможе встановити факт існування між ОСОБА_8 та покійним ОСОБА_9 правовідносин за борговими розписками.

Більш того, встановлення факту написання покійним ОСОБА_9 розписок від 26.12.2019 та 07.04.2019 має фактичне значення для справи, що розглядається, оскільки буде підтверджувати або спростовувати факт отримання покійним ОСОБА_9 коштів у борг від ОСОБА_8 .

Суд вважає, що вказані в клопотанні обставини мають значення для справи і потребують спеціальних знань, питання, які виносяться для дослідження експерту мають істотне значення для об`єктивного вирішення справи, оскільки прямо стосуються предмету доказування у даній справі, а усі сумніви і протиріччя, на які посилаються сторони повинні бути усунуті у встановлений законом спосіб, з урахуванням думки сторін щодо призначення даної експертизи, з метою забезпечення процесуальних прав сторін по справі, враховуючи, що одним з принципів цивільного судочинства є змагальність сторін, суд не має права позбавляти сторону по справі можливості таким чином довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається, як на підставу своїх вимог або заперечень.

Згідно з п. 3 ст. 129 Конституції України, однією з основних засад судочинства є змагальність сторін та свобода в наданні ними суду своїх доказів і у доведенні перед судом їх переконливості, а відповідно дост.6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод таке конституційне право повинно бути забезпечене судовими процедурами, які повинні бути справедливими.

Відповідно до п. 5 ч. 1 ст. 252 ЦПК України суд може за заявою учасника справи, а також з власної ініціативи зупинити провадження у справі у разі призначення судом експертизи.

Згідно до п. 9 ч. 1 ст. 253 ЦПК України провадження у справі зупиняється на час проведення експертизи.

Приймаючи до уваги, що проведення необхідних досліджень та виготовлення висновку експерту займе тривалий час, суд вважає за необхідне зупинити провадження в справі на час проведення експертизи.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст.43,49, 103,104, 107, 112, 197, 198, 252, 253, 353, 354 ЦПК України, суд, -

ПОСТАНОВИВ:

Поновити строк для подання повторного клопотання про призначення експертизи.

Клопотання представника відповідачів ОСОБА_2 про призначення експертизи задовольнити частково.

Призначити у справі №355/965/21 посмертну судово - почеркознавчу експертизу.

На вирішення експерту поставити наступні питання:

1. Підпис та рукописний текст від імені ОСОБА_9 у розписці від 26.12.2019 про отримання 100 000 (сто тисяч) доларів США, виконаний ОСОБА_9 чи іншою особою?

2. Підпис та рукописний текст від імені ОСОБА_9 у розписці від 07.04.2019 про отримання 60 000 (шісдесят тисяч) доларів США, виконаний ОСОБА_9 чи іншою особою?

Проведення посмертної судово - почеркознавчої експертизи доручити Держаному науково-дослідному експертно-криміналістичному центру (01601, вул. Володимирська, 15, м. Київ).

Витребувати від ОСОБА_8 оригінали розписок від 26.12.2019 на суму 100 000 (сто тисяч) доларів США та від 07.04.2019 на суму 60 000 (шісдесят тисяч) доларів США.

Зобов`язати ОСОБА_8 надати оригінали розписок від 26.12.2019 на суму 100 000 (сто тисяч) доларів США та від 07.04.2019 на суму 60 000 (шісдесят тисяч) доларів США протягом п`яти днів з дня складення повного текст ухвали.

Для надання експерту вільних зразків підпису від імені ОСОБА_9 витребувати у Баришівського районного відділу ЦМУ ДМС у м. Києві та Київській області (Київська обл., смт. Баришівка, вул. Київський шлях, 41, код підрозділу 3219) заяви (форми №1) та інші офіційні документи що містять підпис ОСОБА_9 (РНОКПП НОМЕР_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 ) щодо необхідності видачі паспорта серії НОМЕР_2 виданого Баришівським РВ ГУ МВС України в Київській області та вклеювання фотокарток в паспорт громадянина України.

Зобов`язати ОСОБА_4 надати не менше п`ятнадцяти вільних зразків підписів та письмових текстів ОСОБА_9 протягом п`яти днів з дня складення повного текст ухвали.

В розпорядження експерта надати матеріали цивільної справи № 355/965/21.

Проведення оплати за посмертну судово - почеркознавчу експертизу покласти на відповідачів за первісним позовом, а саме: ОСОБА_4 , ОСОБА_5 в інтересах якого діє законний представник ОСОБА_4 , ОСОБА_6 в інтересах якої діє законний представник ОСОБА_4 , ОСОБА_7 .

Провадження у справі зупинити на час проведення посмертної судово - почеркознавчої експертизи.

Ухвала може бути оскаржена в апеляційному порядку учасниками справи до Київського апеляційного суду через Баришівський районний суд Київської області протягом п`ятнадцяти днів.

Повний текст ухвали виготовлено 03.04.2023.

Суддя В.Червонописький