Номер провадження: 22-ц/813/4720/23
Справа № 500/2395/18
Головуючий у першій інстанції Смокіна Г. І.
Доповідач Коновалова В. А.
ОДЕСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
ПОСТАНОВА

Іменем України

27.03.2023 року м. Одеса

Одеський апеляційний суд у складі колегії суддів судової палати з розгляду цивільних справ:

головуючого - Коновалової В.А.,

суддів: Карташова О.Ю., Кострицького В.В.,

за участю секретаря судового засідання Мокана В.В.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі судових засідань Одеського апеляційного суду в порядку спрощеного позовного провадження справу

за апеляційною скаргою товариства з обмеженою відповідальністю «Злагода»,

на ухвалу Ізмаїльського міськрайонного суду Одеської області від 11 січня 2023 року,

за заявою товариства з обмеженою відповідальністю «Злагода» про забезпечення позову у цивільній справі за позовом ОСОБА_1 , товариства з обмеженою відповідальністю «Злагода» до селянського (фермерського) господарства «Чебана Петра Григорійовича», селянського (фермерського) господарства «Ніколенко Ігор Степанович», ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , ОСОБА_5 , ОСОБА_6 , треті особи, яка не заявляють самостійних вимог на предмет спору: ОСОБА_7 , Державна служба морського і внутрішнього водного транспорту та судноплавства Украі?ни, про визнання договору купівлі-продажу недійсним, скасування державної реєстрації права власності та витребування майна з чужого незаконного володіння,

в с т а н о в и в:

ОСОБА_1 , товариство з обмеженою відповідальністю «Злагода» звернулися до суду з позовом до селянського (фермерського) господарства «Чебана Петра Григорійовича», селянського (фермерського) господарства «Ніколенко Ігор Степанович», ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , ОСОБА_5 , ОСОБА_6 з позовом про визнання договору купівлі-продажу недійсним, скасування державної реєстрації права власності та витребування майна з чужого незаконного володіння.

У січні 2023 року товариство з обмеженою відповідальністю «Злагода» звернулось до Ізмаїльського міськрайонного суду Одеської області з заявою про забезечення позову, в якій посилалось на незаконність реєстраційних дій, вчинених з використанням підроблених документів щодо порому ВИЛ-0224-К зареєстрованого на ОСОБА_2 , який починаючи з 28.10.2017 року, незаконно використовував ВИЛ-0224-К під виглядом «порому «Кислицький»». Після смерті ІНФОРМАЦІЯ_1 ОСОБА_2 відкрилась спадщина, серед спадкоємців якого є його син - ОСОБА_6 , який є відповідачем у справі, який активно використовує та буде використовувати пором на підставі підроблених документів. Крім того, на думку заявника, існують ризики переоформлення у злочинний спосіб майна (порому) на іншу особу, а також реальна небезпека його знищення.

Товариство з обмеженою відповідальністю «Злагода» просило суд накласти арешт на майно - так званий «пором Кислицький», зареєстрований на підставі підроблених документів на ОСОБА_2 , який помер; заборонити будь-яким особам використовувати реєстраційні документи на ім`я ОСОБА_2 на так званий «пором «Кислицький»» в силу виявленого факту підроблення таких документів; заборонити будь-якій особі вчиняти будь-які нотаріальні, реєстраційні або інші з так званий поромом «Кислицьким», зареєстрований на ім`я ОСОБА_2 на підставі підроблених документів; заборонити будь-яким особам вчиняти будь-які дії з використанням реєстраційних документів на ім`я ОСОБА_2 на так званий «пором «Кислицький»» в силу виявленого факту підроблення таких документів, у тому числі з переміщення, транспортування, ремонтування, перефарбування або знищення так званого порому «Кислицький»; заборонити будь-яким особам використовувати (експлуатувати) так званий «пором «Кислицький»» на підставі підроблених документів на ім`я ОСОБА_2 ; передати так званий «пором «Кислицький»» під відповідальне зберігання Саф`янівської сільської ради до вирішення справи по суті.

Ізмаїльський міськрайонний суд Одеської області ухвалою від 11 січня 2023 року у задоволенні заяви представника товариства з обмеженою відповідальністю «Злагода»- Стойкової Любові Костянтинівни про забезпечення позову відмовив.

В апеляційній скарзі товариство з обмеженою відповідальністю «Злагода» просить скасувати ухвалу Ізмаїльського міськрайонного суду Одеської області 11 січня 2023 року та постановити нове судове рішення, яким: 1) не надавати сприяння злочинній організації у використанні підроблених документів на ім`я ОСОБА_2 на так званий «пором «Кислицький»». ОСОБА_8 сприяти припиненню використання, у тому числі суддею, підроблених документів на ім`я ОСОБА_2 на так званий «пором «Кислицький»», 2) накласти арешт на майно так званий «пором Кислицький», зареєстрований на підставі підроблених документів на ОСОБА_2 (помер ІНФОРМАЦІЯ_2 ) 3) заборонити будь-яким особам використовувати реєстраційні документи на ім`я ОСОБА_2 на так званий «пором «Кислицький»» в силу виявленого факту підроблення таких документів 4) заборонити будь-якій особі вчиняти будь-які нотаріальні, реєстраційні або інші з так званим поромом «Кислицьким», зареєстрованим на ім`я ОСОБА_2 на підставі підроблених документів, 5) заборонити будь-яким особам вчиняти будь-які дії з використанням реєстраційних документів на ім`я ОСОБА_2 на так званий «пором «Кислицький»» в силу виявленого факту підроблення таких документів, у тому числі з переміщення, транспортування, ремонтування, перефарбування або знищення так званого порому «Кислицький»» 6) заборонити будь-яким особам використовувати (експлуатувати) так званий «пором «Кислицький»» на підставі підроблених документів на ім`я ОСОБА_2 , 7) передати так званий «пором «Кислицький»» під відповідальне зберігання Саф`янівської сільської ради до вирішення цивільної справи по суті.

Апеляційна скарга мотивована тим, що підставою для перереєстрації права власності ОСОБА_1 на судно (паром ВИЛ-0224-К) на ОСОБА_2 є «Акт нагляду» від 15.11.2015 року, начебто складений та підписаний інженер-інспектором Фарварщуком В.Д. у 2015 році та начебто переданий особисто ОСОБА_2 також у 2015 році. Однак скаржник зазначає, що згідно листів ДП «Класифікаційне товариство Регістр судноплавства України», зазначений Акт є підробленим, оскільки ОСОБА_9 помер у 2007 році, також ОСОБА_2 не видавались будь-які акти нагляду впродовж 2015-2017 років. Також скаржник вважає підробленим документом договір купівлі-продажу судна від 14.02.2003 року.

Ухвалою Одеського апеляційного суду від 06 лютого 2023 року ОСОБА_1 , селянському (фермерському) господарству «Чебана Петра Григорійовича», селянському (фермерському) господарству «Ніколенко Ігор Степанович», ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , ОСОБА_5 , ОСОБА_6 роз`яснювалося право подання до апеляційного суду відповідно відзиву та пояснень на апеляційну скаргу у письмовій формі.

Ухвалою Одеського апеляційного суду від 06 лютого 2023 року ОСОБА_7 , Державній службі морського і внутрішнього водного транспорту та судноплавства Украі?ни роз`яснювалося право подати до Одеського апеляційного суду пояснення у письмовій формі, виклавши свої аргументи та міркування з приводу апеляційної скарги.

Процедура реєстрації в ЄСІТС (реєстрація Електронного кабінету, реєстрація офіційної електронної адреси) передбачає проходження запропонованої засобами Електронного кабінету процедури реєстрації з використанням кваліфікованого електронного підпису, та внесенням контактних даних особи, зокрема адреси електронної пошти, номера телефону (в тому числі мобільного), зазначенням інших засобів зв`язку, які забезпечують фіксацію повідомлення або виклику (пункт 9 Положення про порядок функціонування окремих підсистем (модулів) Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи).

Представник позивача ОСОБА_1 ОСОБА_10 , представник селянського (фермерського) господарства «Чебана Петра Григорійовича», селянського (фермерського) господарства «Ніколенко Ігор Степанович» - Кобак Р.І., представник відповідачів ОСОБА_3 , ОСОБА_4 ОСОБА_11 , ОСОБА_7 та Державна служба морського і внутрішнього водного транспорту та судноплавства Украі?ни, зареєстровані у підсистемі «Електронний кабінет» за допомогою своїх офіційних електронних адрес.

Згідно з пунктом 17 розділу ІІІ Положення про ЄСІТС, особам, які зареєстрували Електронний кабінет, суд надсилає документи у справах, в яких такі особи беруть участь, в електронній формі шляхом їх надсилання до Електронного кабінету таких осіб або в інший спосіб, передбачений процесуальним законодавством, що не позбавляє їх права отримати копію судового рішення у паперовій формі за окремою заявою.

Копія ухвали про відкриття провадження та апеляційна скарга з додатками отримана представником позивача ОСОБА_1 ОСОБА_10 07.02.2023 року та 16.01.2023 року в особистому кабінеті, що підтверджується довідками. Відзиву від ОСОБА_1 до суду не надійшло. Останній неодноразово подавав додаткові пояснення по справі в яких підтримував позицію скаржника.

Копія ухвали про відкриття провадження та апеляційна скарга з додатками отримана представником селянського (фермерського) господарства «Чебана Петра Григорійовича», селянського (фермерського) господарства «Ніколенко Ігор Степанович» - ОСОБА_12 07.02.2023 року та 16.01.2023 року в особистому кабінеті, що підтверджується довідками. Відзивів від селянського (фермерського) господарства «Чебана Петра Григорійовича», селянського (фермерського) господарства «Ніколенко Ігор Степанович» до суду не надходило.

Копія ухвали про відкриття провадження отримана представником ОСОБА_5 , ОСОБА_6 ОСОБА_13 06.02.2023 року, що підтверджується розпискою.

У відзиві на апеляційну скаргу представник ОСОБА_5 , ОСОБА_6 ОСОБА_13 просить апеляційну скаргу залишити без задоволення, а оскаржувану ухвалу залишити без змін, посилаючись на те, що апеляційна скарга містить 9 доводів, два з яких аналогічного змісту. Щодо інших доводів скаржника представник відповідача, посилаючись на висновок Верховного Суду, викладений у постанові від 09.06.2022 року у справі № 369/16172/20, зазначив, що під час вирішення питання про забезпечення позову обґрунтованість позовних вимог судом не досліджується. Щодо вимог про передачу порому на відповідальне зберігання представник відповідача зазначив, що станом на час звернення позивача з цим позовом не існує такого заходу забезпечення позову, тому вимоги в цій частині не обґрунтовані. Доводи скаржника щодо відсутності власника порому вважає необґрунтованими, оскільки спадкоємцем майна померлого ОСОБА_2 є ОСОБА_14 . Крім того, відповідачі вважають, що застосований в рамках розгляду вказаної справи Ізмаїльським міськрайонним судом Одеської області ухвалою від 12.01.2022 року захід забезпечення позову у вигляді накладення арешту на майно є достатнім, а застосування додаткових заходів забезпечення позову призведе до обмеження прав господарюючого суб`єкта (СФГ «Чебан П.Г.»).

Відзиву від відповідачів ОСОБА_3 , ОСОБА_4 не надходило, копію ухвали про відкритя провадження та копію апеляційної скарги представник ОСОБА_11 отримав на електронну пошту, з якої спілкувався з Одеським апеляцйним судом, 10.03.2023 року, що підтверджується довідкою.

Копія ухвали про відкриття провадження та апеляційна скарга з додатками отримана Державною службою морського і внутрішнього водного транспорту та судноплавства Украі?ни 07.02.2023 року та 16.01.2023 року в особистому кабінеті, що підтверджується довідками.

В поясненнях на апеляційну скаргу Державною службою морського і внутрішнього водного транспорту та судноплавства Украі?ни зазначено, що у 2017 пором «Кислицький»» зареєстровано ОСОБА_2 в Укртрансбезпеці через свого представника ОСОБА_15 . Наразі достовірність документів, що слугували підставою для реєстрації «порому «Кислицький», досліджується в межах досудового розслідування у кримінальному провадженні № 0003076. Відповідно до ухвали слідчого судді Приморського районного суду м. Одеси від 25.04.2022 року (справа № 522/4353/22), реєстраційні документи ОСОБА_2 на пором «Кислицький» мають ознаки підроблення. На підставі «Акту технічного нагляду судна» від 15.11.2015 року пором «Кислицький» зареєстровано ОСОБА_16 через свого представника ОСОБА_17 . При цьому, Акт технічного нагляду судна від 15.11.2015 року підписано інженер-інспектором ДП «Класифікаційне товариство Регістр судноплавства України» Фарварщуком В.Д., який помер ІНФОРМАЦІЯ_3 , про що складено актовий запис N 6027 від 11.07.2007 року.

Тому на думку, Державної служби морського і внутрішнього водного транспорту та судноплавства Украі?ни ОСОБА_9 не міг ані проводити огляд відповідного об`єкт, ані підписати відповідний Акт, що зазначено в ухвалі Приморського районного суду м. Одеса від 25.04.2022 року (у справі № 522/4353/22), отже остання вважає, що є підстави для задоволення апеляційної скарги та скасування ухвали Ізмаїльського міськрайонного суду Одеської області від 11.01.2022 року.

Копія ухвали Одеського апеляційного суду про відкриття провадження надсилалась представнику товариства з обмеженою відповідальністю «Злагода» Стойковій Л.К. до особистого кабінету та отримана останньою 07.02.2023 року, що підтверджується довідкою.

Представник ОСОБА_3 , ОСОБА_4 ОСОБА_11 про дату, час і місце розгляду справи повідомлений належним чином, шляхом отримання судової повістки в особистому кабінеті Електронного суду 21.03.2023 року, що підтверджується довідкою.

Представник ОСОБА_5 , ОСОБА_6 ОСОБА_13 про дату, час і місце розгляду справи повідомлений належним чином, надіслав на електронну пошту Одеського апеляційного суду клопотання в якому просив, розгляд справи призначений на 27.03.2023 року провести без його участі, апеляційну скаргу просив залишити без задоволення, а оскаржувану ухвалу без змін.

Представникселянського (фермерського) господарства «Чебана Петра Григорійовича», селянського (фермерського) господарства «Ніколенко Ігор Степанович» - Кобак Р.І. про дату, час і місце розгляду справи повідомлений належним чином,надіслав на електронну пошту Одеського апеляційного суду клопотання в якому просив розгляд справи пизначений на 27.03.2023 року провести без його участі, апеляційну скаргу просив залишити без задоволення, а оскаржувану ухвалу без змін.

Відповідачі про дату, час і місце розгляду справи повідомлені належним чином, відповідно до ч. 5 ст. 130 ЦПК України.

Треті особи, про дату, час і місце розгляду справи повідомлені належним чином, шляхом отримання судової повістики-повідомлення в особистому кабінеті електронного суду 21.03.2023 року, що підтверджується довідками.

В судове засідання представник скаржника, відповідачі їх представники та треті особи не з`явились.

Представник позивача ОСОБА_18 - ОСОБА_10 , який приймав участь у судовому засіданні в режимі відеоконференції, апеляційну скаргу підтримав та просив задовольнити частково з урахуванням вже накладеного судом арешту на пором «Кислицький».

Заслухавши доповідь судді-доповідача, пояснення представника позивача ОСОБА_1 , дослідивши матеріали справи, перевіривши законність й обґрунтованість ухвали суду першої інстанції в межах доводів апеляційної скарги, обговоривши доводи апеляційної скарги, колегія суддів апеляційного суду приходить до наступного.

Відповідно до частини першої статті 149 ЦПК України суд за заявою учасника справи має право вжити передбачених статтею 150 цього Кодексу заходів забезпечення позову.

Частиною другою статті 149 ЦПК України визначено, що забезпечення позову допускається як до пред`явлення позову, так і на будь-якій стадії розгляду справи, якщо невжиття таких заходів може істотно ускладнити чи унеможливити виконання рішення суду або ефективний захист, або поновлення порушених чи оспорюваних прав або інтересів позивача, за захистом яких він звернувся або має намір звернутися до суду, а також з інших підстав, визначених законом.

Із системного аналізу зазначених норм права вбачається, що підставою для забезпечення позову має слугувати обґрунтоване припущення, що невжиття відповідних заходів забезпечення позову може істотно ускладнити чи унеможливити виконання рішення суду або ефективний захист, або поновлення порушених чи оспорюваних прав або інтересів позивача, за захистом яких він звернувся.

По суті забезпечення позову є встановленням судом обмежень суб`єктивних прав, свобод та інтересів відповідача або пов`язаних з ним інших осіб в інтересах забезпечення реалізації в майбутньому актів правосуддя і задоволення претензій позивача.

У пункті 4 постанови Пленуму Верховного Суду України «Про практику застосування судами цивільного процесуального законодавства при розгляді заяв про забезпечення позову» № 9 від 22.12.2006 року зазначено, що розглядаючи заяву про забезпечення позову суд (суддя) має з урахуванням доказів, наданих позивачем на підтвердження своїх вимог, пересвідчитися, зокрема, в тому, що між сторонами дійсно виник спір та існує реальна загроза невиконання чи утруднення виконання можливого рішення суду про задоволення позову; з`ясувати обсяг позовних вимог, дані про особу відповідача, а також відповідність виду забезпечення позову, який просить застосувати особа, котра звернулася з такою заявою, позовним вимогам. Вирішуючи питання про забезпечення позову, суд має брати до уваги інтереси не тільки позивача, а й інших осіб, права яких можуть бути порушені у зв`язку із застосуванням відповідних заходів.

Постановляючи ухвалу про відмову у задоволенні зави про забезпечення позову суд першої інстанції виходив з того, що ухвалою Ізмаїльського міськрайонного суду Одеської області від 12.01.2022 року накладено арешт на пором «Кислицький»; заборонено відповідачам, а також будь-яким іншим особам, з якими в них укладені будь-які господарські або інші договори або угоди, вчиняти будь-які дії, спрямовані на відчуження у будь-який спосіб порому «Кислицький»; заборонено відповідачам, а також будь-яким іншим особам знищувати, пошкоджувати, змінювати у будь-який спосіб пором «Кислицький». В решті частини заяви відмовлено.

Суд вважав, що заява ТОВ «Злагода» про забезпечення позову подана з аналогічними вимогами в частині накладення арешту на пором «Кислицький» та заборони відповідачам та будь-яким іншим особам у будь-який спосіб використовувати пором, які розглянуто по суті. Вжиті ухвалою Ізмаїльського міськрайонного суду Одеської області від 12.01.2022 року заходи забезпечення позову у виді арешту на пором «Кислицький», заборони відповідачам та будь-яким іншим особам, з якими укладені будь-які господарські або інші договори або угоди, вчиняти будь-які дії, спрямовані на відчуження у будь-який спосіб порому «Кислицький», його знищувати, пошкоджувати, змінювати у будь-який спосіб, є такими, що відповідають позовним вимогам ТОВ «Злагода», та достатніми для забезпечення збереження майна до розгляду справи по суті.

Суд зазначив, що вимога про заборону використання порому «Кислицький» відповідачами та іншими особами була предметом розгляду, та у задоволенні якої відмовлено, вимога щодо передачі порому під відповідальне зберігання Саф`янівської сільської ради до вирішення справи по суті, яка обумовлює припинення подальшого використання порому іншими особами, задоволенню не підлягає.

Колегія суддів вважає за необхідне зазначити наступне.

В заяві про забезпечення позову товариство з обмеженою відповідальністю «Злагода»просить забезпечити позов шляхом ненадання сприяння злочинній організації у використанні підроблених документів на ім`я ОСОБА_2 на так званий «пором «Кислицький»; максимально сприяти припиненню використанню (у тому числі суддею) підроблених документів на ім`я ОСОБА_2 на так званий «пором «Кислицький»; накладення арешту на майно - так званий «пором Кислицький», зареєстрований на підставі підроблених документів на ОСОБА_2 (помер ІНФОРМАЦІЯ_1 ); заборонити будь-яким особам використовувати реєстраційні документи на ім`я ОСОБА_2 на так званий «пором «Кислицький» в силу виявленого факту підроблення таких документів; заборонити будь-якій особі вчиняти будь-які нотаріальні, реєстраційні або інші з так званий поромом «Кислицьким», зареєстрованим на ім`я ОСОБА_2 на підставі підроблених документів; заборонити будь-яким особам вчиняти будь-які дії з використанням реєстраційних документів на ім`я ОСОБА_2 на так званий «пором «Кислицький» в силу виявленого факту підроблення таких документів, у тому числі з переміщення, транспортування, ремонтування, перефарбування або знищення так званого порому «Кислицький»»; заборонити будь-яким особам використовувати (експлуатувати) так званий «пором «Кислицький» на підставі підроблених документів на ім`я ОСОБА_2 ; передати так званий «пором «Кислицький» під відповідальне зберігання Саф`янівської сільської ради до вирішення справи по суті.

Згідно п.п. 1, 2, 4 ч. 1 ст. 150 ЦПК України позов забезпечується накладенням арешту на майно та (або) грошові кошти, що належать або підлягають передачі або сплаті відповідачеві і знаходяться у нього чи в інших осіб; забороною вчиняти певні дії; забороною іншим особам вчиняти дії щодо предмета спору або здійснювати платежі, або передавати майно відповідачеві чи виконувати щодо нього інші зобов`язання;

Арешт майна - це накладення заборони на право розпоряджатися майном з метою його збереження до визначення подальшої долі цього майна. Заборона на відчуження об`єкта нерухомого майна це перешкода у вільному розпорядженню майном.

Частиною 3 статті 150 ЦПК України передбачено, що заходи забезпечення позову, крім арешту морського судна, що здійснюється для забезпечення морської вимоги, мають бути співмірними із заявленими позивачем вимогами

У постанові Великої Палати Верховного Суду від 12 лютого 2020 року у справі № 381/4019/18 зроблено висновок, що співмірність передбачає співвідношення судом негативних наслідків від вжиття заходів забезпечення позову з тими негативними наслідками, які можуть настати внаслідок невжиття цих заходів, з урахуванням відповідності права чи законного інтересу, за захистом яких заявник звертається до суду, вартості майна, на яке він заявляє клопотання накласти арешт, чи майнових наслідків заборони відповідачу здійснювати певні дії. Заходи забезпечення позову застосовуються для того, щоб гарантувати виконання можливого рішення суду і повинні застосовуватися лише в разі необхідності, оскільки безпідставне звернення до таких дій може спричинити порушення прав та законних інтересів інших осіб чи учасників процесу. Розглядаючи заяву про забезпечення позову, суд має з урахуванням доказів, наданих позивачем на підтвердження своїх вимог, пересвідчитися, зокрема, в тому, що між сторонами дійсно виник спір та існує реальна загроза невиконання чи утруднення виконання можливого рішення суду про задоволення позову; з`ясувати обсяг позовних вимог, дані про особу відповідача, а також відповідність виду забезпечення позову, який просить застосувати особа, котра звернулася з такою заявою, позовним вимогам.

Вирішуючи питання про забезпечення позову, суд повинен співвідносити негативні наслідки від вжиття заходів забезпечення позову з тими негативними наслідками, які можуть настати внаслідок невжиття цих заходів.

Отже, при вирішенні питання про забезпечення позову суд здійснює оцінку обґрунтованості доводів заявника щодо необхідності вжиття заходів до забезпечення позову з урахуванням заявлених заявником позовних вимог, забезпечення збалансованості інтересів сторін, наявності зв`язку між конкретним заходом до забезпечення позову і предметом позовної вимоги, ймовірності утруднення виконання рішення суду в разі невжиття таких заходів.

Як підставу для звернення до суду із заявою про забезпечення позову позивач зазначив те, що предметом позову є визнання незаконними реєстраційних дій, вчинених з використанням підроблених документів щодо так званого «порому» «Кислицький», зареєстрованого на ОСОБА_2 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_1 . ОСОБА_2 , починаючи з 28.10.2017 року, незаконно використовував ВИЛ-0224-К під виглядом «порому «Кислицький». Відкрите питання вступу до спадщини спадкоємців ОСОБА_2 , зокрема його сина ОСОБА_6 , який є відповідачем у справі та разом із іншими членами організованого злочинного угруповання активно використовує та буде використовувати пором на підставі підроблених документів.

Згідно даних Єдиного державного реєстру судових рішень ухвалою Ізмаїльського міськрайонного суду Одеської області від 31.07.2018 року у задоволенні заяви ОСОБА_1 та Товариства з обмеженою відповідальністю «Злагода» про забезпечення позову шляхом заборони селянському (фермерському) господарству «Чебана Петра Григорійовича», селянському (фермерському) господарству «Ніколенко Ігор Степанович», ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_5 , ОСОБА_6 , ОСОБА_4 , а також іншим особам, з якими в них укладені будь-які господарські або інші договори або угоди, вчиняти будь-які дії, які перешкоджають здійснювати підприємницьку діяльність орендарю ТОВ «Злагода», а також вчиняти дії, спрямовані на знищення, вилучення, відчуження в будь-який спосіб (продаж, міна, дарування, застава, тощо) та/чи передачу у користування (найм, оренду, позичку), охорону в будь-який спосіб, користування, передачу на зберігання третім особам рухомого майна, а саме порому бортовий номер ВИЛ-0224-К (1992 року випуску, несамохідне, К(+) П5 Т2 О [2] ПР понтон, «23,4», «8,4», «2,2»), який внаслідок підроблених документів змінив свої параметри на несамохідний понтон (пором) Кислицький, довжина з паралелями 33,4 м. довжина понтона без паралелів 28,45 м, ширину 8,6 м, висота борта 2,2 м, відмовлено.

Ухвалою Ізмаїльського міськрайонного суду Одеської області від 12.01.2022 року заява Товариства з обмеженою відповідальністю «Злагода» задоволена частково. Накладено арешт на пором «Кислицький»; заборонено Селянському (фермерському) господарству «Чебана Петра Григоровича», Селянському (фермерському) господарству «Ніколенко Ігор Степанович», ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , ОСОБА_5 , ОСОБА_6 , а також будь-яким іншим особам, з якими в них укладені будь-які господарські або інші договори або угоди,вчиняти будь-які дії, спрямовані на відчуження у будь-який спосіб порому « ОСОБА_19 »; заборонено Селянському (фермерському) господарству «Чебана Петра Григоровича», Селянському (фермерському) господарству «Ніколенко Ігор Степанович», ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , ОСОБА_5 , ОСОБА_6 , а також будь-яким іншим особам, знищувати, пошкоджувати, змінювати у будь-який спосіб пором «Кислицький», в решті частини заяви відмовлено.

Одеський апеляційний суд постановою від 21.06.2022 року ухвалу Ізмаїльського міськрайонного суду Одеської області від12 січня 2022 року в частині відмови у задоволенні заяви ТОВ «Злагода» змінив шляхом викладення мотивувальної частини в редакції цієї постанови. В іншій оскарженій частині ухвалу суду залишено без змін.

Зазначені обставин свідчать про те, що на час звернення Товариства з обмеженою відповідальністю «Злагода» у січні 2023 року із заявою про забезпечення позову шляхом накладення арешту на пором «Кислицький», заборони будь-яким особам вчиняти дії з ремонтування, перефарбування, знищення порому «Кислицький», у межах розгляду цієї справи за наслідками розгляду заяви про забезпечення позову від 10.01.2022 року є чинні арешт та заборона будь-яким особам вчиняти зазначені дії згідно ухвали Ізмаїльського міськрайонного суду Одеської області від 12.01.2022 року.

Отже Товариство з обмеженою відповідальністю «Злагода» повторно звернулося до суду із завою про забезпечення позову з аналогічними вимогами в частини накладення арешту на пором «Кислицький», заборони будь-яким особам вчиняти дії з ремонтування, перефарбування, знищення порому «Кислицький», які вже судом розглянуті і задоволені.

Щодо вимоги про забезпечення позову шляхом заборони будь-якій особі вчиняти будь-які нотаріальні, реєстраційні або інші дії з так званим поромом «Кислицьким», зареєстрованим на ім`я ОСОБА_2 на підставі підроблених документів, заборони будь-яким особам використовувати реєстраційні документи на ім`я ОСОБА_2 на так званий пором «Кислицький», то колегія суддів вважає за необхідне зазначити наступне.

У постанові Верховного Суду від 19.02.2021 року у справі № 643/12369/19 зроблено висновок, що арешт майна і заборона на відчуження майна є самостійними видами (способами) забезпечення позову, обидва способи за правовою сутністю обмежують право відповідача розпоряджатися спірним майном, але вони є різними для виконання ухвали про забезпечення позову, тому суттєвого значення у виборі їх застосування немає для вирішення справи та способу забезпечення позову.

Арешт майна - це накладення заборони на право розпоряджатися майном з метою його збереження до визначення подальшої долі цього майна.

Арешт є найбільш обтяжливим заходом, який підлягає примусовому виконанню органами державної виконавчої служби, відповідно до Інструкції з організації примусового виконання рішень, та полягає у проведенні опису, оголошенні заборони розпоряджатися.

Колегія суддів, враховуючи підстави і зміст позову та викладені обставини, вважає, що вимоги товариства з обмеженою відповідальністю «Злагода» про забезпечення позову шляхом заборони будь-якій особі вчиняти будь-які нотаріальні, реєстраційні або інші дії з так званим поромом «Кислицьким», заборони будь-яким особам використовувати реєстраційні документи на ім`я ОСОБА_2 , у тому числі вчинення дій з переміщення і транспортування, не підлягають задоволенню, оскільки судом першої інстанції накладено арешт на пором «Кислицький» який є найбільшим обмеженням серед передбачених ст. 150 ЦПК України видів забезпечення позову, та забороняє право розпорядження і забезпечує його збереження до визначення подальшої долі цього майна відтак не потребує додаткового встановлення обмежень у вигляді цих заборон, тобто ці заборони охоплюються накладеним арештом, як засобом забезпечення позову.

Предметом позову у справі є визнання недійсним договору купівлі-продажу плавзасобу від 14.02.2003 року, укладеного між ОСОБА_20 та ОСОБА_2 , визнання недійсною та скасування державної реєстрації права власності на плавзасіб, витребовування у відповідачів порому.

Інститут забезпечення позову спрямований проти несумлінних дій відповідача, який може приховати майно, розтратити його, продати або знецінити і, що такі дії відповідача можуть призвести у майбутньому до того, що виконання можливого рішення суду про присудження може бути утрудненим або взагалі неможливим.

Під час вирішення питання щодо забезпечення позову, обґрунтованість позову не досліджується, адже питання обґрунтованості заявлених позовних вимог є предметом дослідження судом під час розгляду спору по суті і не вирішується ним під час розгляду заяви про забезпечення позову. Суд повинен лише пересвідчитися, що між сторонами виник спір. Види забезпечення позову застосовуються для того, щоб гарантувати виконання можливого рішення суду, а таке рішення може бути постановлено тільки відповідно до заявлених позовних вимог.

При цьому варто врахувати, що підтвердити за допомогою реально існуючих доказів подію, яка ймовірно настане або може настати в майбутньому, фактично неможливо, а тому наявність чи відсутність підстав для забезпечення позову оцінюються судом в залежності від кожного конкретного випадку, з урахуванням фактичних обставин справи і змісту позовних вимог.

Під час розгляду заяви про забезпечення позову встановлено, що пором «Кислицький» використовується іншими особами, що підтверджується матеріалами відокремленого провадження.

Ураховуючи розмір заявлених позовних вимог, вид витребуваного майна (плавзасіб), який внаслідок його експлуатації може бути знищеним чи пошкодженим, враховуючи співмірність заходів забезпечення позову із заявленими позивачами вимогами, колегія суддів вважає, що забезпечення позову шляхом накладення арешту на пором «Кислицький», не вирішує мету забезпечення позову, не забезпечує його збереження від пошкоджень та може утруднити чи зробити неможливим виконання можливого рішення суду про задоволення позовних вимог в частині витребувування порому «Кислицький», а тому вимога про забезпечення позову шляхом заборони будь-яким особам використовувати (експлуатувати) пором «Кислицький», підлягає задоволенню.

Обраний захід забезпечення позову є видом забезпечення позову, передбаченим статтею 150 ЦПК України і відповідає предмету позову та, водночас, вжиття такого заходу не зумовлює фактичного вирішення спору по суті, а спрямовано лише на збереження існуючого становища до завершення розгляду справи.

Разом з тим, Товариством з обмеженою відповідальністю «Злагода» не обґрунтовано, що невжиття таких заходів як передача порому «Кислицький» під відповідальне зберігання Сафянівській сільській раді до вирішення цивільної справи по суті може істотно ускладнити чи унеможливити виконання рішення суду або ефективний захист або поновлення порушених чи оспорюваних прав або інтересів позивача.

Крім того, колегія суддів вважає за необхідне зауважити, що пункт 7 частини першої статті 150 ЦПК України, який передбачав такий вид забезпечення позову шляхом передачі речі, яка є предметом спору, на зберігання іншим особам, які не мають інтересу в результаті вирішення спору, виключено на підставі Закону України «Про внесення змін до Господарського процесуального кодексу України, Цивільного процесуального кодексу України, Кодексу адміністративного судочинства України щодо вдосконалення порядку розгляду судових справ» № 460-IX від 15 січня 2020 року.

Посилання в апеляційній скарзі на те, що суддею не надано правової оцінки факту смерті ОСОБА_21 у 2007 році, з чого випливає, що останній не міг підписати ОСОБА_2 будь-які документи у 2015 році, що свідчить про підроблення документів ОСОБА_2 на пором «Кислицький» та юридичному факту підроблення документів на пором не заслуговують на увагу з огляду на таке.

Відповідно до частини 11 статті 83 ЦПК України у разі подання заяви про те, що доданий до справи або поданий до суду учасником справи для ознайомлення документ викликає сумнів з приводу його достовірності або є підробленим, особа, яка подала цей документ, може просити суд до закінчення підготовчого засідання виключити його з числа доказів і розглядати справу на підставі інших доказів.

Згідно ст. 89 ЦПК України суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів.

Суд надає оцінку як зібраним у справі доказам в цілому, так і кожному доказу (групі однотипних доказів), який міститься у справі, мотивує відхилення або врахування кожного доказу (групи доказів) на стадії ухвалення рішення, про що зазначає в мотивувальній частині рішення суду.

Ні суд першої інстанції, ні апеляційній суд, на стадії розгляду справи по суті і до ухвалення рішення, не вправі надавати оцінку доказам, якими сторони підтверджують свої доводи та заперечення.

Апеляційнимй суд під час перегляду ухвали про забезпечення позову, яка не є вирішенням справи по суті, за положеннями ЦПК України, не має повноважень щодо виключення документів із числа доказів, оскільки обґрунтованості заявлених позовних вимог є предметом дослідження судом під час розгляду спору по суті.

Клопотання представника ОСОБА_1 ОСОБА_10 про визнання доказу недопустими не підлягає задоволенню, оскільки статтею 78 ЦПК України передбачено, що суд не бере до уваги докази, що одержані з порушенням порядку, встановленого законом. Обставини справи, які за законом мають бути підтверджені певними засобами доказування, не можуть підтверджуватися іншими засобами доказування.

Як зазначалося вище ні суд першої інстанції, ні апеляційній суд, на стадії розгляду справи по суті і до ухвалення рішення не наділений повноваженнями визнавати докази не допустимими.

Що стосується доводів представника Товариства з обмеженою відповідальністю «Злагода» про надання правової оцінки діям судді, то до компетенції суду апеляційної інстанції відноситься надання оцінки законності судового рішення а не надання правової оцінки діям судді першої інстанції.

Також не можуть бути предметом оцінки судом апеляційної інстанції під час перегляду ухвали суду першої інстанції про забезпечення позову лист Міністерства Юстиції України № 16776/ПІ-ЮР-456/11.3.1 від 13.02.2023 року, ухвала слідчого судді Приморського районного суду м. Одеси від 25.02.2022 року, ухвала слідчого судді Приморського районного суду м. Одеси від 07.02.2023 року.

Згідно зі статтею 385 ЦПК України, суд апеляційної інстанції у випадках і в порядку, встановлених статтею 262 цього Кодексу, може постановити окрему ухвалу.

Окрема ухвала суду є процесуальним засобом судового впливу на виявлені під час судового розгляду грубі порушення законності, а також причини та умови, що цьому сприяли. Правовими підставами постановлення окремої ухвали є виявлені під час розгляду справи порушення матеріального або процесуального права, встановлення причин та умов, що сприяли вчиненню таких порушень. Вирішення питання щодо постановлення окремої ухвали є правом, а не обов`язком суду.

Суд апеляційної інстанції не встановив таких порушень законодавства або недоліків у діяльності адвокатів, які давали б підстави для постановлення окремої ухвали у цій справі під час вжиття заходів забезпечення позову, у зв`язку з чим, клопотання представника Товариства з обмеженою відповідальністю «Злагода» задоволенню не підлягає.

Суд апеляційної інстанції за результатами розгляду апеляційної скарги має право скасувати судове рішення повністю або частково і ухвалити у відповідній частині нове рішення або змінити рішення (п. 2 ч. 1 ст. 374 ЦПК України).

Згідно п. 4 ч. 1 ст. 376 ЦПК України підставами для скасування судового рішення повністю або частково та ухвалення нового рішення у відповідній частині або зміни судового рішення є порушення норм процесуального права або неправильне застосування норм матеріального права.

З урахуванням викладеного, апеляційний суд вважає, що ухвалу Ізмаїльського міськрайонного суду Одеської області від 11 січня 2023 року в частині відмови в забезпеченні позову шляхом заборони будь-яким особам використовувати (експлуатувати) пором «Кислицький» слід скасувати та в цій частині ухвалити нове судове рішення, якимзаяву товариства з обмеженою відповідальністю «Злагода» про забезпечення позову шляхом заборони будь-яким особам використовувати (експлуатувати) пором «Кислицький» задовольнити. Заборонити будь-яким особам використовувати (експлуатувати) пором «Кислицький».

Відповідно до ч. 4 ст. 376 ЦПК України зміна судового рішення може полягати в доповненні або зміні його мотивувальної та (або) резолютивної частин.

Враховуючи доповнення судом апеляційної інстанції мотивів судового рішення, то в іншій частині оскаржувана ухвала підлягає зміні шляхом викладення мотивувальної частини в редакції цієї постанови.

Керуючись ст.ст. 367, п. 2 ч. 1 ст. 374, ст. 376, 384 ЦПК України,Одеський апеляційний суд у складі колегії суддів,

п о с т а н о в и в:

Апеляційну скаргу товариства з обмеженою відповідальністю «Злагода» задовольнити частко.

Ухвалу Ізмаїльського міськрайонного суду Одеської області від 11 січня 2023 року в частині відмови в забезпеченні позову шляхом заборони будь-яким особам використовувати (експлуатувати) пором «Кислицький» скасувати та в цій частині постановити нове судове рішення.

Заяву товариства з обмеженою відповідальністю «Злагода» про забезпечення позову шляхом заборони будь-яким особам використовувати (експлуатувати) пором «Кислицький» задовольнити.

Заборонити будь-яким особам використовувати (експлуатувати) пором «Кислицький».

В іншій частині ухвалу суду змінити, виклавши мотивувальну частину в редакції цієї постанови.

Постанова набирає законної сили з дня її прийняття, але може бути оскаржена у касаційному порядку шляхом подання касаційної скарги безпосередньо до Верховного Суду протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення.

Повний текст постанови складено 31 березня 2023 року.

Головуючий В.А. Коновалова

Судді О.Ю. Карташов

В.В. Кострицький