ДНІПРОВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
Провадження № 22-ц/803/2523/23 Справа № 242/5802/21 Суддя у 1-й інстанції - Черков В.Г. Суддя у 2-й інстанції - Тимченко О. О.
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

05 квітня 2023 року м.Кривий Ріг

справа № 242/5802/21

провадження № 22-ц/803/2523/23

Дніпровський апеляційний суд у складі колегії суддів судової палати з розгляду цивільних справ :

головуючого - Тимченко О.О.,

суддів: Мірути О.А., Хейло Я.В.,

учасники справи:

позивач ОСОБА_1 ,

відповідач Державне підприємство «Добропіллявугілля-Видобуток»,

розглянувши в порядку спрощеного позовного провадження без виклику сторін в приміщенні Дніпровського апеляційного суду в м. Кривий Ріг Дніпропетровської області цивільну справу № 242/5802/21 за позовом ОСОБА_1 до Державного підприємства «Добропіллявугілля-Видобуток» про відшкодування моральної шкоди,

за апеляційною скаргою Державного підприємства «Добропіллявугілля-Видобуток»,

на рішення Селидівського міського суду Донецької області від 21 червня 2022 року (суддя Черков В.Г.), повне судове рішення складено 21 червня 2022 року,

В С Т А Н О В И В:

КОРОТКИЙ ЗМІСТ ПОЗОВНИХ ВИМОГ

В листопаді 2021 року ОСОБА_1 звернувся до Селидівського міського суду Донецької області з позовом, в обґрунтування якого посилався на те, що перебував у трудових відносинах з ТОВ «ДТЕК Добропіллявугілля», з 25 січня 2021 року з ДП «Добропіллявугілля-Видобуток». Під час роботи 10 січня 2021 року отримав виробничу травму, у зв`язку з чим, 07 вересня 2021 року йому первинно встановлено 50% втрати працездатності та 3 групу інвалідності. Підтвердженням даного нещасного випадку є Акт Н-1 від 25 лютого 2021 року.

Просив стягнути з ДП «Добропіллявугілля-Видобуток» на свою користь моральну шкоду в розмірі 88 450,00 грн.

КОРОТКИЙ ЗМІСТ СУДОВОГО РІШЕННЯ СУДУ ПЕРШОЇ ІНСТАНЦІЇ

Рішенням Селидівського міського суду Донецької області від 21 червня 2022 року позов ОСОБА_1 задоволено частково: стягнуто з ДП «Добропіллявугілля-Видобуток» на користь ОСОБА_1 моральну шкоду у зв`язку з трудовим каліцтвом в розмірі 65 000,00 грн, без утримання податків та інших обов`язкових платежів. В задоволенні решти вимог відмовлено. Стягнуто з ДП «Добропіллявугілля-Видобуток» в дохід держави судовий збір у розмірі 908,00 грн.

Судове рішення мотивоване тим, що нещасний випадок стався при виконанні позивачем трудових обов`язків на ДП «Добропіллявугілля-Видобуток». До того ж, саме на підприємство покладено обов`язок відшкодувати працівнику моральну шкоду за наявності факту заподіяння йому цієї шкоди. Норми чинного законодавства не містять будь-яких інших додаткових умов щодо відшкодування моральної шкоди. Суд першої інстанції також зазначив, що втрата працездатності, яка встановлена висновком МСЕК, вже сама по собі свідчить про спричинення моральної шкоди, оскільки стан здоров`я потерпілого погіршено.

КОРОТКИЙ ЗМІСТ ВИМОГ АПЕЛЯЦІЙНОЇ СКАРГИ

В апеляційній скарзі, поданій до апеляційного суду, ДП «Добропіллявугілля-Видобуток» посилається на порушення норм матеріального та процесуального права, просить рішення суду скасувати та ухвалити нове судове рішення, яким відмовити ОСОБА_1 в задоволенні позову.

УЗАГАЛЬНЕННЯ ДОВОДІВ ОСОБИ, ЯКА ПОДАЛА АПЕЛЯЦІЙНУ СКАРГУ

Апеляційна скарга мотивована тим, що нещасний випадок з позивачем стався 10 січня 2021 року під час роботи в ТОВ «ДТЕК Добропіллявугілля», що підтверджується копією його трудової книжки. В ДП «Добропіллявугілля-Видобуток» ОСОБА_1 став працювати лише з 26 січня 2021 року. Крім того, ДП «Добропіллявугілля-Видобуток» не є правонаступником ТОВ «ДТЕК Добропіллявугілля», у зв`язку з чим не несе відповідальності за виробничу травму, яка трапилася на ТОВ «ДТЕК Добропіллявугілля», а тому ДП «Добропіллявугілля-Видобуток є неналежним відповідачем у справі.

УЗАГАЛЬНЕННЯ ДОВОДІВ ТА ЗАПЕРЕЧЕНЬ ІНШІХ УЧАСНИКІВ СПРАВИ

Відзив на апеляційну скаргу до суду апеляційної інстанції не надходив.

Відповідно до частини 3 статті 360 ЦПК України, відсутність відзиву на апеляційну скаргу не перешкоджає перегляду рішення суду першої інстанції.

ФАКТИЧНІ ОБСТАВИНИ СПРАВИ, ВСТАНОВЛЕНІ СУДОМ

ОСОБА_1 перебував у трудових відносинах з відповідачем, звільнений 04.09.2021 року, що підтверджується записами трудової книжки НОМЕР_1 . Також, згідно з наказом № 10 від 18.01.2021 року позивача було звільнено з ВСП «Шахтоуправління «Добропільське» ТОВ «ДТЕК «Добропіллявугілля» з переведенням до ВП «Шахтоуправління «Добропільське» ДП «Добропіллявугілля-видобуток» з 25 січня 2021 року.

Відповідно до Акту розслідування від 23.02.2021 року, з ОСОБА_1 10.01.2021 року стався нещасний випадок, що було визнано таким, що пов`язаний з виробництвом.

Згідно з довідками МСЕК серії 12ААВ № 222883 від 07.09.2021 року, серії 12ААА № 098796 від 07.09.2021 року ОСОБА_1 встановлено первинно 50% втрати професійної працездатності за трудовим каліцтвом від 10.01.2021 року та третю групу інвалідності.

ПОЗИЦІЯ АПЕЛЯЦІЙНОГО СУДУ

Згідно із частиною 1 статті 376 ЦПК України підставами для скасування судового рішення повністю або частково та ухвалення нового рішення у відповідній частині або зміни судового рішення є неповне з`ясування обставин, що мають значення для справи; недоведеність обставин, що мають значення для справи, які суд першої інстанції визнав встановленими; невідповідність висновків, викладених у рішенні суду першої інстанції, обставинам справи; порушення норм процесуального права або неправильне застосування норм матеріального права.

Апеляційна скарга ДП «Добропіллявугілля-Видобуток» підлягає задоволенню.

МОТИВИ З ЯКИХ ВИХОДИВ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД, ТА ЗАСТОСОВАНІ НОРМИ ПРАВА

Відповідно до частини 1 статті 367 ЦПК України, суд апеляційної інстанції переглядає справу за наявними в ній і додатково поданими доказами та перевіряє законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги.

Відповідно до частини 13 статті 7 ЦПК України, розгляд справи здійснюється в порядку письмового провадження за наявними у справі матеріалами, якщо цим Кодексом не передбачено повідомлення учасників справи. У такому випадку судове засідання не проводиться.

Частиною 4 статті 19 ЦПК України передбачено, що спрощене позовне провадження призначене для розгляду: малозначних справ; справ, що виникають з трудових відносин; справ про надання судом дозволу на тимчасовий виїзд дитини за межі України тому з батьків, хто проживає окремо від дитини, у якого відсутня заборгованість зі сплати аліментів та якому відмовлено другим із батьків у наданні нотаріально посвідченої згоди на такий виїзд; справ незначної складності та інших справ, для яких пріоритетним є швидке вирішення справи.

Згідно із пунктами 1, 3 частини 6 статті 19 ЦПК України для цілей цього Кодексу малозначними справами є справи, у яких ціна позову не перевищує ста розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб; справи про стягнення аліментів.

Відповідно до частини 1 статті 368 ЦПК України, справа розглядається судом апеляційної інстанції за правилами, встановленими для розгляду справи в порядку спрощеного позовного провадження, з особливостями, встановленими цією главою. Відповідно до частини 3 цієї статті розгляд справ у суді апеляційної інстанції здійснюється в судовому засіданні з повідомленням учасників справи, крім випадків, передбачених статтею 369 цього Кодексу.

Відповідно до частини 1 статті 369 ЦПК України, апеляційні скарги на рішення суду у справах з ціною позову менше ста розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, крім тих, які не підлягають розгляду в порядку спрощеного позовного провадження, розглядаються судом апеляційної інстанції без повідомлення учасників справи.

Зважаючи на те, що ціна позову в даній справі є меншою ста розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, розгляд апеляційної скарги здійснюється без повідомлення сторін.

У частині третій статті 3 ЦПК України визначено, що провадження в цивільних справах здійснюється відповідно до законів, чинних на час вчинення окремих процесуальних дій, розгляду і вирішення справи.

Згідно з частиною першою, другою та п`ятою стаття 263 ЦПК України судове рішення повинно ґрунтуватись на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим.

Законним є рішення, ухвалене судом відповідно до норм матеріального права із дотриманням норм процесуального права.

Обґрунтованим є рішення, ухвалене на підставі повно і всебічно з`ясованих обставин, на які сторони посилаються як на підставу своїх вимог і заперечень, підтверджених тими доказами, які були досліджені в судовому засіданні.

Вказаним вимогам закону рішення суду першої інстанції не відповідає.

Частково задовольняючи позовні вимоги ОСОБА_1 , суд першої інстанції виходив з того, що нещасний випадок стався при виконанні позивачем трудових обов`язків на ДП «Добропіллявугілля-Видобуток». До того ж, саме на підприємство покладено обов`язок відшкодувати працівнику моральну шкоду за наявності факту заподіяння йому цієї шкоди. Норми чинного законодавства не містять будь-яких інших додаткових умов щодо відшкодування моральної шкоди. Суд першої інстанції також зазначив, що втрата працездатності, яка встановлена висновком МСЕК, вже сама по собі свідчить про спричинення моральної шкоди, оскільки стан здоров`я потерпілого погіршено.

Проте, апеляційний суд не погоджується з таки висновком суду першої інстанції.

У статті 15 ЦК України передбачено, що кожна особа має право на захист свого цивільного права у разі його порушення, невизнання або оспорювання, а також на захист свого інтересу, який не суперечить загальним засадам цивільного законодавства.

В частині першій статті 81 ЦПК України передбачено, що кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень.

Відповідно до статті 43 Конституції України держава створює умови для повного здійснення громадянами права на працю, гарантує рівні можливості у виборі професії та роду трудової діяльності, реалізовує програми професійно-технічного навчання, підготовки і перепідготовки кадрів відповідно до суспільних потреб. Кожен має право на належні, безпечні і здорові умови праці, на заробітну плату, не нижчу від визначеної законом.

Відповідно до вимог статті 153 КЗпП України забезпечення безпечних і нешкідливих умов праці покладається на власника або уповноважений ним орган.

Згідно із статтею 173 КЗпП України шкода, заподіяна працівникові каліцтвом або іншим ушкодженням здоров`я, пов`язаним з виконанням трудових обов`язків, відшкодовується у встановленому законодавством порядку.

Частиною 1 статті 237-1 КЗпП України передбачено, що відшкодування власником або уповноваженим ним органом моральної шкоди провадиться, якщо порушення його законних прав призвели до моральних страждань, втрати нормальних життєвих зв`язків і вимагають від нього додаткових зусиль для організації свого життя.

При цьому, вина власника не названа серед юридичних фактів, які входять до юридичного складу, який є підставою правовідносин по відшкодуванню моральної шкоди.

Тобто, закон не перешкоджає стягненню з власника моральної шкоди за відсутності його вини, якщо є юридичні факти, що складають підставу обов`язку власника відшкодувати моральну шкоду.

Таким чином, із змісту цієї статті випливає, що до юридичного складу, що є підставою правовідносин по відшкодуванню моральної шкоди, входять моральні страждання працівника, втрата нормальних життєвих зв`язків, або необхідність для працівника додаткових зусиль для організації свого життя.

У відповідності до норм ЦПК України вказані обставини повинні бути доведені.

В пункті 4.1 рішення Конституційного Суду України від 27 січня 2004 року №1-9/2004 у справі за конституційним зверненням Управління виконавчої дирекції Фонду соціального страхування від нещасних випадків на виробництві та професійних захворювань України у Кіровоградській області про офіційне тлумачення положення частини третьої статті 34 Закону України «Про загальнообов`язкове державне соціальне страхування від нещасного випадку на виробництві та професійного захворювання, які спричинили втрату працездатності» (справа про відшкодування моральної шкоди Фондом соціального страхування) зазначено, що ушкодження здоров`я, заподіяні потерпілому під час виконання трудових обов`язків, незалежно від ступеня втрати професійної працездатності спричиняють йому моральні і фізичні страждання.

Відповідно до роз`яснень, що містяться в пункті 13 постанови Пленуму Верховного Суду України «Про судову практику у справах про відшкодування моральної (немайнової) шкоди» (зі змінами, внесеними постановою Пленуму Верховного Суду України від 25 травня 2001 року), відповідно до статті 237-1 КЗпП (набрала чинності 13 січня 2000 р.) за наявності порушення прав працівника у сфері трудових відносин (виконання робіт у небезпечних для життя і здоров`я умовах тощо), яке призвело до його моральних страждань, втрати нормальних життєвих зв`язків чи вимагає від нього додаткових зусиль для організації свого життя, обов`язок по відшкодуванню моральної (немайнової) шкоди покладається на власника або уповноважений ним орган незалежно від форми власності, виду діяльності чи галузевої належності.

З копії трудової книжки встановлено, що ОСОБА_1 перебував у трудових відносинах з ТОВ «ДТЕК Добропіллявугілля». Відповідно до наказу № 10 від 18 січня 2021 року позивача звільнено з 25 січня 2021 року з переведенням до ВП «Шахтоуправління «Добропільське» ДП «Добропіллявугілля-Видобуток».

26 січня 2021 року відповідно до наказу № 1-к від 22 січня 2021 року ОСОБА_1 прийнятий за переведенням гірником очисного забою 5 розряду з повним робочим днем у шахті.

Відповідно до Акту розслідування нещасного випадку, що стався 10 січня 2021 року о 06 годині 15 хвилин на шахті «Алмазна» виробничого структурного підрозділу «Шахтоуправління «Добропільське» ТОВ «ДТЕК «Добропіллявугілля, затвердженого генеральним директором ТОВ «ДТЕК Добропіллявугілля» Чередниченко Ю.Я., 25 лютого 2021 року, нещасний випадок, що стався з ОСОБА_1 , визнано таким, що пов`язаний з виробництвом.

Згідно з довідками МСЕК серії 12ААВ № 222883 від 07.09.2021 року, серії 12ААА № 098796 від 07.09.2021 року ОСОБА_1 встановлено первинно 50% втрати професійної працездатності за трудовим каліцтвом від 10.01.2021 року та третю групу інвалідності.

Отже, нещасний випадок на виробництві стався з позивачем під час його роботи в ТОВ «ДТЕК Добропіллявугілля, що підтверджується копією трудової книжки та Актом розслідування нещасного випадку.

За таких обставин, висновок суду першої інстанції стосовно того, що нещасний випадок стався при виконанні позивачем трудових обов`язків на ДП «Добропіллявугілля-Видобуток» спростовується матеріалами справи.

25 січня 2021 року відповідно до Розпорядження Кабінету Міністрів України від 05 жовтня 2020 року № 1215 було завершено процес повернення шахт Добропіллявугілля з оренди ДТЕК в управління державою. Управління цілісним майновим комплексом від ДТЕК «Добропіллявугілля» з 26 січня 2021 року перейшло до новоствореного державного підприємства «Добропіллявугілля-Видобуток».

При цьому, правові підстави вважати, що ДП «Добропіллявугілля-Видобуток» є правонаступником ТОВ «ДТЕК Добропіллявугілля», відсутні.

Відповідно до статті 51 ЦПК України суд першої інстанції має право за клопотанням позивача до закінчення підготовчого провадження, а у разі розгляду справи за правилами спрощеного позовного провадження - до початку першого судового засідання залучити до участі у ній співвідповідача. Якщо позов подано не до тієї особи, яка повинна відповідати за позовом, суд до закінчення підготовчого провадження, а у разі розгляду справи за правилами спрощеного позовного провадження - до початку першого судового засідання за клопотанням позивача замінює первісного відповідача належним відповідачем, не закриваючи провадження у справі. Після спливу строків, зазначених у частинах першій та другій цієї статті, суд може залучити до участі у справі співвідповідача або замінює первісного відповідача належним відповідачем виключно у разі, якщо позивач доведе, що не знав та не міг знати до подання позову у справі про підставу залучення такого співвідповідача чи заміну неналежного відповідача. Про залучення співвідповідача чи заміну неналежного відповідача постановляється ухвала. За клопотанням нового відповідача або залученого співвідповідача розгляд справи починається спочатку.

Відповідно до частини четвертої статті 263 ЦПК України при виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин суд враховує висновки щодо застосування відповідних норм права, викладені в постановах Верховного Суду.

У постанові Великої Палати Верховного Суду від 17 квітня 2018 року у справі № 523/9076/16-ц (провадження № 14-61цс18) зроблено висновок, що «пред`явлення позову до неналежного відповідача не є підставою для відмови у відкритті провадження у справі, оскільки заміна неналежного відповідача здійснюється в порядку, визначеному ЦПК України. За результатами розгляду справи суд відмовляє в позові до неналежного відповідача та приймає рішення по суті заявлених вимог щодо належного відповідача. Тобто, визначення відповідачів, предмета та підстав спору є правом позивача. Натомість, встановлення належності відповідачів й обґрунтованості позову обов`язком суду, який виконується під час розгляду справи, а не на стадії відкриття провадження».

Тобто, пред`явлення позову до неналежного відповідача є самостійною підставою для відмови в задоволенні позову.

Оскільки трудове каліцтво позивача, пов`язане з виконанням робіт у небезпечних для життя і здоров`я умовах, то відповідальність по відшкодуванню такої шкоди покладається на роботодавця (підприємство), яким, в даному випадку є ТОВ «ДТЕК Добропіллявугілля».

При зверненні з позовом ОСОБА_1 вказав відповідачем ДП «Добропіллявугілля-Видобуток», клопотань щодо заміни відповідача чи залучення в якості співвідповідача ТОВ «ДТЕК Добропіллявугілля», позивач не заявляв.

За таких обставин, рішення суду першої інстанції підлягає скасуванню з ухваленням нового про відмову в задоволені позову, оскільки позов подано до неналежного відповідача, що залишилося поза увагою суду першої інстанції.

ВИСНОВКИ ЗА РЕЗУЛЬТАТАМИ РОЗГЛЯДУ АПЕЛЯЦІЙНОЇ СКАРГИ

Згідно із частиною 1 статті 376 ЦПК України підставами для скасування судового рішення повністю або частково та ухвалення нового рішення у відповідній частині або зміни судового рішення є неповне з`ясування обставин, що мають значення для справи; недоведеність обставин, що мають значення для справи, які суд першої інстанції визнав встановленими; невідповідність висновків, викладених у рішенні суду першої інстанції, обставинам справи; порушення норм процесуального права або неправильне застосування норм матеріального права.

Рішення суду першої інстанції підлягає скасуванню з ухваленням нового рішення у справі про відмову в задоволенні позову ОСОБА_1 до ДП «Добропіллявугілля-Видобуток».

РОЗПОДІЛ СУДОВИХ ВИТРАТ

Відповідно до підпункту «в» пункту 4 частини першої статті 382 ЦПК України суд апеляційної інстанції повинен вирішити питання про розподіл судових витрат, понесених у зв`язку з переглядом справи у суді апеляційної інстанції.

Відповідно до частини 6 статті 141 ЦПК України якщо сторону, на користь якої ухвалено рішення, звільнено від сплати судових витрат, з другої сторони стягуються судові витрати на користь осіб, які їх понесли, пропорційно до задоволеної чи відхиленої частини вимог, а інша частина компенсується за рахунок держави у порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України. Якщо обидві сторони звільнені від оплати судових витрат, вони компенсуються за рахунок держави у порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України.

З огляду на те, що апеляційний суд дійшов висновку про задоволення апеляційної скарги ДП «Добропіллявугілля-Видобуток», а позивача в даній справі звільнено від сплати судового збору, відповідачу за рахунок держави підлягає відшкодуванню судовий збір у зв`язку з переглядом справи в суді апеляційної інстанції.

Керуючись статтями 367, 369, 374, 376, 382, 384 ЦПК України, апеляційний суд, -

П О С Т А Н О В И В :

Апеляційну скаргу Державного підприємства «Добропіллявугілля-Видобуток» задовольнити.

Рішення Селидівського міського суду Донецької області від 21 червня 2022 року скасувати та ухвалити нове судове рішення.

В задоволенні позову ОСОБА_1 до Державного підприємства «Добропіллявугілля-Видобуток» про відшкодування моральної шкоди, відмовити.

Відшкодувати Державному підприємству «Добропіллявугілля-Видобуток» за рахунок держави судові витрати, пов`язані з розглядом справи в суді апеляційної інстанції, в розмірі 1 362,00 (одна тисяча триста шістдесят дві) гривень.

Постанова набирає законної сили з дня її прийняття та оскарженню в касаційному порядку не підлягає крім випадків, передбачених пунктом 2 частини 3 статті 389 Цивільного процесуального кодексу України.

Головуючий О.О.Тимченко

Судді О.А. Мірута

Я.В. Хейло