20 червня 2023 року м. Богуслав
Богуславський районний суд Київської області в складі:
головуючого судді Романенко К.С.,
секретаря судового засідання Шпак К.М.,
розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Богуславі, без фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу відповідно до положень ч. 2 ст.247 ЦПК України, в порядку спрощеного позовного провадження цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу,-
В С Т А Н О В И В:
Позивач ОСОБА_1 звернулася до суду з позовом, в якому просить розірвати шлюб між нею та відповідачем ОСОБА_2 , який зареєстрований 16 березня 2010 року Відділом реєстрації актів цивільного стану Білоцерківського міськрайонного управління юстиції Київської області, актовий запис № 178.
Свої вимоги позивач обґрунтовує тим, що від даного шлюбу дітей вони не мають, однак спільне життя з відповідачем не склалося через різні погляди на життя та сімейні цінності, що призвело до того, що вони втратили почуття любові та поваги один до одного, між ними почали виникати спори та непорозуміння, конфліктні ситуації, тривалий час фактично припинили шлюбно сімейні відносини. Примирення з відповідачем неможливе, тому їхній шлюб існує лише формально та збереження шлюбу суперечить інтересам позивача.
Ухвалою судді Білоцерківського міськрайонного суду Київської області Цуранова А.Ю., матеріали вказаної справи направлено за підсудністю до Богуславського районного суду Київської області, які надійшли до суду 29 березня 2023 року.
Ухвалою судді Богуславського районного суду Київської області Романенко К.С. від 01 травня 2023 року, прийнято до розгляду позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу та призначено справу до розгляду в порядку спрощеного позовного провадження з повідомленням учасників справи.
Представник позивача адвокат Охріменко Д.В. подав до суду заяву, в якій просить справу розглянути без його участі та без участі позивача а також зазначив, що підтримує позовні вимоги ОСОБА_1 про розірвання шлюбу в повному обсязі і не заперечує проти постановлення заочного рішення. Після розірвання шлюбу просить залишити прізвище позивачу « ОСОБА_3 ».
Відповідач ОСОБА_2 в судове засідання повторно не з`явився і не повідомив суд про причини неявки, хоч належним чином був повідомлений про дату, час і місце розгляду справи, про що є відомості в матеріалах справи.
Відповідно до положень ч. 11 ст. 128 ЦПК України, відповідач, зареєстроване місце проживання (перебування), місцезнаходження чи місце роботи якого невідоме, викликається до суду через оголошення на офіційному веб-сайті судової влади України, яке повинно бути розміщене не пізніше ніж за десять днів. З опублікуванням оголошення про виклик особа вважається повідомленою про дату, час і місце розгляду справи.
Згідно довідки відділу обліку та моніторингу інформації про реєстрацію місця проживання ЦМУ ДМС в м. Києві та Київській області № 2067 від 17.04.2023 вбачається, що місце проживання відповідача ОСОБА_2 зареєстроване за адресою: АДРЕСА_1 (а.с. 35).
Виклик до суду відповідача ОСОБА_2 здійснювався судовими повістками за місцем реєстрації та через оголошення на офіційному веб-сайті Богуславського районного суду Київської області Судової влади України (а.с. 40, 41, 44, 45).
Зі згоди представника позивача, суд ухвалює рішення при заочному розгляді справи, що відповідає положенням ст. 280 ЦПК України.
Суд, дослідивши письмові докази по справі, вважає за необхідне позов задовольнити, виходячи із наступних підстав.
Судом встановлені такі факти та відповідні їм правовідносини.
Згідно зі статтею 24 СК України шлюб ґрунтується на вільній згоді жінки та чоловіка. Примушування жінки та чоловіка до шлюбу не допускається. Таке положення національного законодавства України відповідає статті 16 Загальної декларації прав людини, прийнятої Генеральною Асамблеєю ООН 10 грудня 1948 року, згідно з якою чоловіки і жінки, які досягли повноліття, мають право без будь-яких обмежень за ознакою раси, національності або релігії одружуватися і засновувати сім`ю. Вони користуються однаковими правами щодо одруження під час шлюбу, та під час його розірвання.
Відповідно до частин 3 та 4 статті 56 СК України, кожен з подружжя має право припинити шлюбні відносини. Примушування до збереження шлюбних відносин є порушенням права дружини, чоловіка на свободу та особисту недоторканість і може мати наслідки, встановлені законом.
Частиною 2 статті 104 СК України передбачено, що шлюб припиняється внаслідок його розірвання.
За змістом статті 112 Сімейного Кодексу України суд постановляє рішення про розірвання шлюбу, якщо буде встановлено, що подальше спільне життя подружжя і збереження шлюбу суперечило б інтересам одного із них, інтересам їхніх дітей, що мають істотне значення.
В судовому засіданні встановлено, що сторони перебувають в шлюбі, зареєстрованому 16 березня 2010 року Відділом реєстрації актів цивільного стану Білоцерківського міськрайонного управління юстиції Київської області, актовий запис № 178, який на даний час носить формальний характер, оскільки сторони припинили сімейно-шлюбні відносини, не ведуть спільного господарства, не мають спільного бюджету, примирення між ними стало неможливим.
За таких обставин суд вважає, що подальше спільне життя подружжя і збереження шлюбу суперечило б інтересам сторін, а тому відповідно до статті 112 СК України шлюб між сторонами необхідно розірвати.
З урахуванням викладеного та керуючись статтями 4, 5, 10, 11, 263, 264, 265, 280, 282 Цивільного процесуального кодексу України, ст.ст. 24, 56, 104, 110, 112 Сімейного Кодексу України, суд
Позовну заяву ОСОБА_1 про розірвання шлюбу задовольнити.
Розірвати шлюб між ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 та ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , який зареєстрований 16 березня 2010 року Відділом реєстрації актів цивільного стану Білоцерківського міськрайонного управління юстиції Київської області, актовий запис № 178.
Після розірвання шлюбу позивачу залишити прізвище ОСОБА_3 .
Учасник справи, якому повне заочне рішення суду не було вручене у день його проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на подання заяви про його перегляд - якщо така заява подана протягом двадцяти днів з дня вручення йому повного заочного рішення суду.
Заочне рішення може бути оскаржено позивачем до Київського апеляційного суду протягом тридцяти днів з дня його проголошення.
У разі залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення заочне рішення може бути оскаржене відповідачем до Київського апеляційного суду в загальному порядку.
Заочне рішення набирає законної сили, якщо протягом строків, встановлених цим Кодексом, не подані заява про перегляд заочного рішення або апеляційна скарга, або якщо рішення залишено в силі за результатами апеляційного розгляду справи.
Головуючий: суддя К. С. Романенко