Ухвала

31 березня 2023 року

місто Київ

справа № 372/2466/21

провадження № 61-3426ск23

Верховний Суд, який діє у складі судді Касаційного цивільного суду Погрібного С. О., вирішуючи питання про відкриття касаційного провадження за касаційною скаргою ОСОБА_1

на постанову Київського апеляційного суду від 01 листопада 2022 року

у цивільній справі за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_1 , треті особи: Служба у справах дітей та сім`ї Солом`янської районної в місті Києві державної адміністрації, ОСОБА_3 , про визнання права власності в порядку спадкування за законом за правом представлення,

ВСТАНОВИВ:

І. ФАБУЛА СПРАВИ

Стислий виклад позиції позивача

ОСОБА_2 у липні 2021 року звернулася до суду з позовом до ОСОБА_1 , треті особи: Служба у справах дітей та сім`ї Солом`янської районної в місті Києві державної адміністрації, ОСОБА_3 , у якому просила:

- визнати ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , спадкоємцем в порядку спадкування за правом представлення після смерті діда ОСОБА_5 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_2 , за законом за правом представлення після смерті батька ОСОБА_6 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_3 ;

- визнати право власності на 1/6 частку спадкового майна за ОСОБА_4 після смерті діда ОСОБА_5 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_2 , за законом за правом представлення після смерті батька ОСОБА_6 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_3 .

Стислий виклад змісту рішень судів першої та апеляційної інстанцій

Рішенням від 18 лютого 2022 року Обухівський районний суд Київської області відмовив у задоволенні позову ОСОБА_2 .

Постановою від 01 листопада 2022 року Київський апеляційний суд задовольнив апеляційну скаргу ОСОБА_2 , скасував рішення Обухівського районного суду Київської області від 18 лютого 2022 року, ухвалив нове рішення, яким задовольнив її позов.

Суд визнав ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , спадкоємцем в порядку спадкування за правом представлення після смерті діда ОСОБА_5 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_2 , за законом за правом представлення після смерті батька ОСОБА_6 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_3 .

Визнав за ОСОБА_4 право власності на 1/6 частку спадкового майна після смерті діда ОСОБА_5 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_2 , за законом за правом представлення після смерті батька ОСОБА_6 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_3 .

Здійснив розподіл судових витрат.

ІІ. ВИМОГИ та АРГУМЕНТИ УЧАСНИКІВ СПРАВИ

ОСОБА_1 10 березня 2023 року з використанням системи «Електронний суд» направила до Верховного Суду касаційну скаргу, у якій просить скасувати постанову Київського апеляційного суду від 01 листопада 2022 року, рішення Обухівського районного суду Київської області від 18 лютого 2022 року залишити в силі.

Ухвалою від 20 березня 2023 року Верховний Суд залишив касаційну скаргу без руху та визначив заявнику строк для виконання її вимог.

Верховний Суд, залишаючи касаційну скаргу без руху, встановив заявнику обов`язок визначити ціну позову в частині вимог про визнання права власності на 1/6 частку спадкового майна після смерті діда ОСОБА_5 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_2 , за законом за правом представлення після смерті батька ОСОБА_6 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_3 .

Також Суд зазначив про процесуальний обов`язок ОСОБА_1 надати до суду докази на підтвердження поважності причин пропуску строку на касаційне оскарження постанови Київського апеляційного суду від 01 листопада 2022 року та докази надсилання листом з описом вкладення іншим учасникам справи копій касаційної скарги.

Заявник 27 березня 2023 року та 29 березня 2023 року із застосуванням системи «Електронний суд» направила до Верховного Суду заяви про усунення недоліків касаційної скарги разом із доказами на підтвердження поважності причин пропуску строку касаційного оскарження постанови Київського апеляційного суду від 01 листопада 2022 року та докази надсилання листом з описом вкладення копії касаційної скарги Службі у справах дітей та сім`ї Солом`янської районної в місті Києві державної адміністрації.

ІІІ. ПОЗИЦІЯ ВЕРХОВНОГО СУДУ

Верховний Суд, вивчивши касаційну скаргу та заяви про усунення недоліків касаційної скарги з доданими документами, робить висновок, що касаційну скаргу ОСОБА_1 потрібно вважати неподаною та повернути заявнику, оскільки недоліки касаційної скарги усунуто неповністю.

Залишаючи без руху касаційну скаргу, Верховний Суд зазначив, що касаційна скарга подана без дотримання вимог процесуального закону, не зазначені відомості про ціну позову в частині вимог про визнання права власності на 1/6 частку спадкового майна після смерті діда ОСОБА_5 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_2 , за законом за правом представлення після смерті батька ОСОБА_6 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_3 , не надано доказів на підтвердження зазначеної нею дати отримання копії постанови Київського апеляційного суду від 01 листопада 2022 року, а також відсутні докази надсилання листом з описом вкладення двом учасникам справи копій касаційної скарги іншим учасникам справи.

Отже, ОСОБА_1 повинна була усунути недоліки касаційної скарги та надати докази на підтвердження поважності причин пропуску строку на касаційне оскарження рішення суду апеляційної інстанції, докази направлення копій касаційної скарги іншим учасникам справи, а також визначити ціну позову у визначеній Судом частині вимог.

Усуваючи недоліки касаційної скарги, заявник подала лише докази на підтвердження поважності причин пропуску строку касаційного оскарження постанови Київського апеляційного суду від 01 листопада 2022 року, а саме надала лист Обухівського районного суду Київської області від 28 березня 2023 року № 02.06/5/2023, відповідно до якого копію оскаржуваної постанови суд апеляційної інстанції заявнику не направляв.

Щодо направлення копії касаційної скарги іншим учасникам справи

Верховний Суд констатував, що ОСОБА_1 надала також квитанцію про доставлення Службі у справах дітей та сім`ї Солом`янської районної в місті Києві державної адміністрації касаційної скарги до зареєстрованого Електронного кабінету користувача ЄСІТС.

Водночас заявник не надала Суду докази на підтвердження надсилання листом із описом вкладення копій касаційної скарги ОСОБА_2 та ОСОБА_3 , обґрунтовуючи це тим, що такий обов`язок покладено на суд.

Заявник стверджує, що відповідно до правового висновку, викладеного у постанові Верховного Суду від 28 квітня 2022 року у справі № 420/12942/21 (провадження № К/9901/38515/21), вимога суду щодо надання доказу надсилання листом з описом вкладення іншим учасникам копій поданих до суду документів є необґрунтованою.

Згідно з частинами п`ятою, шостою статті 43 ЦПК України документи (в тому числі процесуальні документи, письмові та електронні докази тощо) можуть подаватися до суду, а процесуальні дії вчинятися учасниками справи в електронній формі з використанням Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи, за винятком випадків, передбачених цим Кодексом. Процесуальні документи в електронній формі мають подаватися учасниками справи до суду з використанням Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи в порядку, визначеному Положенням про Єдину судову інформаційно-телекомунікаційну систему та/або положеннями, що визначають порядок функціонування її окремих підсистем (модулів).

За правилом пункту 16 Положення про порядок функціонування окремих підсистем (модулів) Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи, затвердженого рішенням Вищої ради правосуддя від 17 серпня 2021 року № 1845/0/15-21 (далі - Положення), процесуальні документи та докази можуть подаватися до суду в електронній формі, а процесуальні дії - вчинятися в електронній формі виключно за допомогою ЄСІТС з використанням власного кваліфікованого електронного підпису, прирівняного до власноручного підпису, за винятком випадків, передбачених процесуальним законом.

За правилом частини сьомої статті 43 ЦПК України у разі подання до суду документів в електронній формі учасник справи зобов`язаний надати доказ надсилання листом з описом вкладення іншим учасникам справи копій поданих до суду документів. Наведе правило також визначено в абзаці другому частини першої статті 177 ЦПК України і пунктом 29 згаданого Положення.

У випадку, коли інший учасник справи відповідно до внесених ідентифікаційних даних про нього має зареєстрований Електронний кабінет, функціонал Електронного суду в автоматичному режимі надає суду та учаснику справи доказ надсилання до Електронних кабінетів інших учасників справи поданих до суду документів. В іншому випадку засобами Електронного суду користувача інформують про відсутність в іншого учасника справи зареєстрованого Електронного кабінету (пункт 29 Положення).

Аналіз наведених норм закону дає підстави для висновку, що вимоги частини сьомої статті 43 ЦПК України є спеціальними та застосовуються виключно у випадку подання до суду процесуальних документів в електронній формі.

Аналогічний підхід Верховного Суду до застосування положень частини сьомої статті 43 ЦПК України при вирішенні питання про відкриття касаційного провадження викладено, зокрема, в ухвалах від 31 січня 2022 року у справі № 369/4065/19, від 01 лютого 2022 року у справі № 345/2745/14-ц, від 09 лютого 2022 року у справі № 504/2175/17, від 14 лютого 2022 року у справі № 522/9796/20, від 17 лютого 2022 року у справі № 201/11868/21, від 17 лютого 2022 року у справі № 201/10105/21, від 22 лютого 2022 року у справі № 158/1164/21, від 10 травня 2022 року у справі № 175/5558/21, від 04 жовтня 2022 року у справі № 695/3178/21, від 18 січня 2023 року у справі № 705/3380/20.

У постанові від 28 квітня 2022 року у справі № 420/12942/21 (провадження № К/9901/38515/21) Верховний Суд сформував висновок щодо застосування статті 161 КАС України, яка визначає перелік документів, які додаються до позовної заяви в адміністративній справі, щодо наявності обов`язку надати доказ надсилання листом з описом вкладення іншим учасникам справи копій поданих до суду документів виключно у суб`єкта владних повноважень.

Водночас стаття 177 ЦПК України, яка також містить вимоги до документів, які додаються до позовної заяви в цивільній справі, містить положення щодо наявності вказаного обов`язку у позивача, за виключенням позовів, що виникають з трудових правовідносин, а також про відшкодування шкоди, заподіяної внаслідок кримінального правопорушення чи каліцтвом, іншим ушкодженням здоров`я або смертю фізичної особи, незаконними рішеннями, діями чи бездіяльністю органів, що здійснюють оперативно-розшукову діяльність, досудове розслідування, прокуратури або суду.

У зв`язку з тим, що правовий висновок, викладений у згаданій постанові, сформований щодо норми права, яка не підлягає застосуванню у справах цивільної юрисдикції, посилання заявника на згадану правову позицію є безпідставними та не свідчить про відсутність у неї обов`язку, передбаченого частиною сьомою статті 43 ЦПК України.

Тож Верховний Суд констатує невиконання заявником такої вимоги як надання доказів направлення іншим учасником листом з описом вкладення копії касаційної скарги разом з доданими до неї матеріалів.

Щодо визначення ціни позову

Додатково Верховний Суд зробив висновок, що заявник не надала відомостей щодо визначення вартості 1/6 частки спадкового майна після смерті діда ОСОБА_5 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_2 , за законом за правом представлення після смерті батька ОСОБА_6 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_3 .

Заявник стверджує, що у цій справі неможливо визначити ціну позову, оскільки заявлені вимоги немайнового характеру.

Проте, з такими твердженнями заявника Верховний Суд не погодився, адже відповідно до пункту 2 частини першої статті 176 ЦПК України ціна позову визначається у позовах про визнання права власності на майно або його витребування - вартістю майна, про що зазначив Верховний Суд в ухвалі від 20 березня 2023 року про залишення касаційної скарги без руху.

Як встановлено, позов містить одну вимогу немайнового характеру - визнати ОСОБА_4 спадкоємцем в порядку спадкування за правом представлення після смерті діда ОСОБА_5 ; та одну вимогу майнового характеру - визнати право власності на 1/6 частку спадкового майна.

Відповідно до частини другої статті 6 Закону України «Про судовий збір» у разі якщо судовий збір сплачується за подання позовної заяви до суду в розмірі, визначеному з урахуванням ціни позову, а встановлена при цьому позивачем ціна позову не відповідає дійсній вартості спірного майна або якщо на день подання позову неможливо встановити точну його ціну, розмір судового збору попередньо визначає суд з подальшою сплатою недоплаченої суми або з поверненням суми переплати судового збору відповідно до ціни позову, встановленої судом у процесі розгляду справи.

Водночас, враховуючи, що заявник не виконав вимоги з направлення копії касаційної скарги з доданими до неї матеріалами іншим учасникам справи, Верховний Суд не встановив потреби у визначені заявнику ціни позову для сплати судового збору за подання касаційної скарги в частині оскарження постанови апеляційного суду щодо вирішення позовної вимоги про визнання права власності в порядку спадкування, адже існують підстави для повернення цієї касаційної скарги з інших підстав.

Загальні висновки

Верховний Суд встановив, що заявник неповністю усунула недоліки касаційної скарги, визначені ухвалою Верховного Суду від 20 березня 2023 року, не подала докази на підтвердження направлення іншим учасникам листом з описом вкладення копії касаційної скарги, так само заявник не подала клопотання про продовження строку для усунення недоліків касаційної скарги.

Викладене дає підстави для висновку, що станом на 31 березня 2023 року вимоги ухвали Верховного Суду від 20 березня 2023 року ОСОБА_1 виконала неповністю.

Відповідно до частини другої статті 393 ЦПК України у разі, якщо касаційна скарга оформлена з порушенням вимог, встановлених статтею 392 цього Кодексу, застосовуються положення статті 185 цього Кодексу, про що суддею постановляється відповідна ухвала.

За змістом статті 185 ЦПК України якщо заявник не усунув недоліки скарги у строк, встановлений судом, скарга вважається неподаною і повертається заявнику.

Оскільки у встановлений Верховним Судом строк, станом на 31 березня 2023 року, недоліки касаційної скарги заявник повністю не усунула, підстави для продовження строку усунення недоліків відсутні, тому касаційна скарга підлягає поверненню заявникові.

Суд роз`яснює, що повернення скарги не перешкоджає повторному зверненню, якщо перестануть існувати обставини, що стали підставою для її повернення.

Керуючись статтями 185, 393 ЦПК України, Верховний Суд

УХВАЛИВ:

Касаційну скаргу ОСОБА_1 на постанову Київського апеляційного суду від 01 листопада 2022 року у цивільній справі за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_1 , треті особи: Служба у справах дітей та сім`ї Солом`янської районної в місті Києві державної адміністрації, ОСОБА_3 , про визнання права власності в порядку спадкування за законом за правом представлення, вважати неподаною та повернути заявникові.

Роз`яснити заявникові право повторного звернення з касаційною скаргою.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя С. О. Погрібний