печерський районний суд міста києва
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

05.04.2023 Печерський районний суд м. Києва у складі:

головуючого судді Головко Ю. Г.,

за участі секретаря судового засідання Солонухи Д. Л.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні у залі суду у м. Києві заяву ОСОБА_1 про відвід судді Григоренко Ірини Володимирівни у цивільній справі за позовом ОСОБА_1 до Держави України в особі Державної казначейської служби України про відшкодування моральної шкоди, завданої рішенням Касаційного адміністративного суду у складі Верховного Суду, що обмежує права позивача,

В С Т А Н О В И В:

В провадженні судді Печерського районного суду м. Києва Григоренко І. В. перебуває цивільна справа № 757/64028/21-ц за позовом ОСОБА_1 до Держави України в особі Державної казначейської служби України про відшкодування моральної шкоди, завданої рішенням Касаційного адміністративного суду у складі Верховного Суду, що обмежує права позивача.

30.11.2022 позивачка ОСОБА_1 направила до суду заяву про відвід головуючого судді Григоренко І.В., у вказаній справі з підстав, передбачених п. 5 ч. 1 ст. 36 ЦПК України.

Згідно протоколу автоматизованго розподілу судової справи між суддями від 03.04.2022, заява розподілена судді Головко Ю. Г.

Заява мотивована тим, що суддя Григоренко І. В. постановляючи ухвалу про залишення позовної заяви без руху, проігнорувала норми ЦПК України, тому позивачка зазначає, що не може довіряти судді та вважає, що вказані обставини зазначають про неупередженість та гарантовану необ`єктивність судді.

За правилами частин сьомої та восьмої статті 40 ЦПК України питання про відвід судді має бути розглянуто не пізніше двох днів із дня надходження заяви про відвід судді, а у випадку розгляду заяви про відвід суддею іншого суду - не пізніше десяти днів з дня надходження заяви про відвід судді. Суд вирішує питання про відвід судді без повідомлення учасників справи.

За приписами п. 1 ст. 6 Конвенції про захист прав і основоположних свобод передбачено, що кожен має право на справедливий розгляд його справи незалежним і безстороннім судом, встановленим законом, який вирішить спір щодо його прав та обов`язків цивільного характер або встановить обґрунтованість будь-якого висунутого проти нього кримінального обвинувачення.

Згідно практики Європейського суду з прав людини потрібні докази фактичної наявності упередженості судді для відсторонення його від справи. Таким чином, існує презумпція неупередженості судді, а якщо з`являються сумніви щодо цього, то для його відводу в ході об`єктивної перевірки має бути встановлена наявність певної особистої заінтересованості судді, певних його прихильностей, уподобань стосовно однієї зі сторін у справі.

Крім того, неупередженість судді полягає у відсутності будь-яких законних сумнівів в тому, що її забезпечено та гарантовано судом, а для перевірки на об`єктивну неупередженість слід визначити чи є факти, які не залежать від поведінки судді, що можуть бути встановлені та можуть змусити сумніватися у його неупередженості.

У рішенні Європейського суду з прав людини у справі «Білуха проти України» зазначено, що «у кожній окремій справі слід вирішувати, чи мають стосунки, що розглядаються, таку природу й такий ступінь, що свідчать про небезсторонність суду». Стосовно відводу (як права сторони його ініціювати) вказано, що «особиста безсторонність суду презюмується, поки не надано доказів протилежного». Безумовно, сторони можуть побоюватися, що суддя є небезстороннім, але «вирішальним є те, чи можна вважати такі побоювання об`єктивно обґрунтованими».

Суддя не може брати участі у розгляді справи і підлягає відводу за наявності на те підстав (обставин), вичерпний перелік яких визначений у статті 36 ЦПК України, що виключає можливість їх розширеного тлумачення.

Так, згідно зі ст. 36 ЦПК України, суддя не може розглядати справу і підлягає відводу (самовідводу), якщо:

1) він є членом сім`ї або близьким родичем (чоловік, дружина, батько, мати, вітчим, мачуха, син, дочка, пасинок, падчерка, брат, сестра, дід, баба, внук, внучка, усиновлювач чи усиновлений, опікун чи піклувальник, член сім`ї або близький родич цих осіб) сторони або інших учасників судового процесу, або осіб, які надавали стороні або іншим учасникам справи правничу допомогу у цій справі, або іншого судді, який входить до складу суду, що розглядає чи розглядав справу;

2) він брав участь у справі як свідок, експерт, спеціаліст, перекладач, представник, адвокат, секретар судового засідання або надавав стороні чи іншим учасникам справи правничу допомогу в цій чи іншій справі;

3) він прямо чи побічно заінтересований у результаті розгляду справи;

4) було порушено порядок визначення судді для розгляду справи;

5) є інші обставини, що викликають сумнів в неупередженості або об`єктивності судді.

Суддя підлягає відводу (самовідводу) також за наявності обставин, встановлених ст. 37 цього Кодексу.

За умовами ч. 3 ч. 4 ст. 39 ЦПК України відвід повинен бути вмотивованим, а заявник зобов`язаний надати докази упередженості судді у випадку наявності обставин, що викликають сумніви в неупередженості або об`єктивності судді (ч. 5 ст. 36 ЦПК України).

Відповідно до ч. 4 ст. 36 ЦПК України, незгода сторони з процесуальними рішеннями судді, рішення або окрема думка судді в інших справах, висловлена публічно думка судді щодо того чи іншого юридичного питання не може бути підставою для відводу.

Доводи наведені позивачкою не підпадають під критерії визначені згаданими нормами процесуального закону, не свідчать про наявність ознак необ`єктивності судді, зводяться до незгоди сторони позивача з процесуальними рішеннями судді під час вирішення питання про відкриття провадження у справі, а тому відповідно до частини четвертої статті 36 ЦПК України не можуть бути підставою для відводу.

Враховуючи наведе, суд дійшов висновку про відсутність правових підстав для задоволення заяви про відвід.

На підставі викладеного та керуючись статтями 36, 37, 40, 353 ЦПК України,

У Х В А Л И В:

У задоволенні заяви ОСОБА_1 про відвід судді Григоренко Ірини Володимирівни у цивільній справі за позовом ОСОБА_1 до Держави України в особі Державної казначейської служби України про відшкодування моральної шкоди, завданої рішенням Касаційного адміністративного суду у складі Верховного Суду, що обмежує права позивача - відмовити.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя Ю. Г. Головко