Справа № 355/1885/19
Провадження № 2/355/4/23
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

20 березня 2023 року

Баришівський районний суд Київської області в складі:

головуючого судді Червонописького В.С.,

за участі секретаря Котенко Л.О.,

за участі позивача ОСОБА_1 ,

представника позивачів ОСОБА_2 ,

представника відповідача ОСОБА_3 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в режимі відеоконференції в приміщенні суду в селищі Баришівка Київської області за правилами загального позовного провадження клопотання позивача ОСОБА_1 про призначення судом експертизи, постановку запитань експерту та зібрання матеріалів для проведення експертизи у цивільній справі за позовом ОСОБА_4 , ОСОБА_1 до ОСОБА_5 про визнання розписки безгрошовою (недійсною), визнання договору позики, та договору підряду недійсними, -

ВСТАНОВИВ:

В провадженні Баришівського районного суду Київської області знаходиться вищезазначена цивільна справа.

У судовому засіданні позивач ОСОБА_4 та його представник ОСОБА_2 заявили про не розгляд судом клопотання від 05.08.2022 про призначення судом експертизи, постановку запитань експерту та зібрання матеріалів для проведення експертизи, оскільки позивачі ставлять під сумнів реквізити документів, щодо нанесення друкованого тексту та підписів до договору позики № 12 від 05.05.2012, договору підряду №27 від 05.05.2012, розписки від 05.05.2012, зокрема ліній розміщення підпису учасника правочину, а також чи вносилися зміни до змісту договору позики №12 від 05.05.2012, договору підряду №27 від 05.05.2012, розписки від 05.05.2012 шляхом дописки, травлення, змивання, тощо та в який проміжок часу це відбувалося.

Своє клопотання представник позивачів мотивує тим, що тексти на договорах позики, підряду та розписки виготовлені значно пізніше ніж були зроблені підписи. До договорів вносились дописи та правки. Крім того, в договорах вказано невірну адресу прописки ОСОБА_4 . Це є доказом того, що документ було складено значно пізніше, ніж вказана на ньому дата. Технічна експертиза в даній справі дасть можливість встановити чи підписували позивачі договори та розписку, чи мала місце фальсифікація документів, чи отримували Господаренки кошти у борг чи ні.

Представник відповідача ОСОБА_3 зауважувала що позивачі зловживають своїми процесуальними правами. В рамках справи №753/13140/17 постановою Київського апеляційного суду від 13.05.2019 задоволено заяву ОСОБА_4 та призначено судово-почеркознавчу експертизу. У відповідному висновку експерти встановили, що підписи на розписці від 05.05.2012, договорі позики №12 від 05.05.2012 виконані самим ОСОБА_4 та ОСОБА_1 . Тому, в даному випадку заявлене позивачами клопотання про призначення судом експертизи є безпідставним.

Дослідивши матеріали клопотання, заслухавши пояснення сторін, суд дійшов наступного висновку.

В матеріалах даної цивільної справи міститься копія ухвали Київського апеляційного суду від 13.05.2019 у справі №753/13140/18 (апеляційне провадження №22-ц/824/619/2019), якою задоволено клопотання представника ОСОБА_4 про призначення почеркознавчої експертизи договору позики №12 від 05.05.2012, розписки від 05.05.2012, договору підряду №27 від 05.05.2012.

Заявлячи дане клопотання, представник позивачів заявляв про те, що ОСОБА_4 не підписував вищевказаних документів та не позичав коштів у ОСОБА_5 . Київський апеляційний суд, призначаючи експертизу у справі №753/13140/18, вважав, що поставлені питання експерту мають суттєві значення для вирішення даної справи.

Заявляючи клопотання у даній справі, представник позивачів ОСОБА_2 так само зауважував, що проведення технічної експертизи має важливе значення для вирішення даної справи, оскільки буде встановлено чи підписували позивачі оскаржувані договори та розписку, чи мала місце фальсифікація документів, чи отримували Господаренки кошти у борг чи ні.

Таким чином, вказані доводи щодо необхідності призначення експертизи, постановки запитань експерту та зібрання матеріалів для проведення експертизи представника позивача ОСОБА_2 відхиляються судом, оскільки вони нічим не підтверджені та вже були предметом розгляду в суді апеляційної інстанції у справі №753/13140/18 (апеляційне провадження №22-ц/824/619/2019). Крім того, в суді апеляційної інстанції у справі № 753/13140/18 ні позивачем, ні його представником не доведено належним чином безпідставність проведеної почеркознавчої експертизи.

Крім того, питання щодо неповноти або неясності висновку, а також щодо процесуальних порушень з боку експерта не досліджувались судом та не були предметом розгляду суду апеляційної інстанції у справі №753/13140/18 (апеляційне провадження №22-ц/824/619/2019).

Згідно ст. 110 ЦПК України, висновок експерта для суду не має заздалегідь встановленої сили і оцінюється судом разом із іншими доказами за правилами, встановленими статтею 89 цього Кодексу. Відхилення судом висновку експерта повинно бути мотивоване в судовому рішенні.

Виходячи з вищенаведеного суд приходить до висновку що підстави для проведення технічної експертизи відсутні, оскільки метою її проведення є вирішення тих самих питань та досягнення тих самих цілей, що вже були вирішені Київським апеляційним судом у справі №753/13140/18 (апеляційне провадження №22-ц/824/619/2019).

Щодо можливості призначення технічної експертизи то слід зазначити наступне.

Технічна експертиза документів поділяється на експертизу реквізитів документів, експертизу друкарських форм та експертизу матеріалів документів. Основними завданнями технічної експертизи реквізитів документів є: установлення фактів і способів унесення змін до документів (підчистка, травлення, дописка, переклеювання фотокарток, літер тощо) та виявлення їх первинного змісту.

Однак, представник позивача не зазначив причини не заявлення такого виду експертизи при розгляді його первісного клопотання в Київському апеляційному суд і у справі №753/13140/18 (апеляційне провадження №22-ц/824/619/2019).

У зв`язку з тим, що вже наданий відповідний висновок експертом, підстав вважати його неповним чи неясним у суду не має, а тому суд не вбачає можливим призначити повторну почеркознавчу експертизу.

Суд також звертає увагу на те, що позивач та його представники здійснюють дії, які направлення на затягування судового розгляду заявляючи чисельні клопотання, в тому числі і про відкладення слухання справи та відводи суддям, які розглядали дану справу.

Завданням цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави (частина перша статті 2 ЦПК України).

Відповідно до частини другої цієї ж статті суд та учасники судового процесу зобов`язані керуватися завданням цивільного судочинства, яке превалює над будь-якими іншими міркуваннями в судовому процесі.

Повага до честі і гідності, рівність усіх учасників судового процесу перед законом та судом та неприпустимість зловживання процесуальними правами є основними засадами (принципами) цивільного судочинства (пункти 2 та 11 частини третьої статті 2 ЦПК України).

Виходячи з вищенаведеного суд приходить до висновку що підстави для проведення експертизи в цивільній справі за позовом ОСОБА_4 , ОСОБА_1 до ОСОБА_5 про визнання розписки безгрошовою (недійсною), визнання договору позики, та договору підряду недійсними відсутні.

Суд вважає, що використання представником позивачів клопотань та заяв направлених на відкладання розгляду справи суперечать основним засадам (принципам) цивільного судочинства (пунктам 2 і 11 частини третьої статті 2 ЦПК України), а також його завданню, яке превалює над будь-якими іншими міркуваннями в судовому процесі (частини перша та друга вказаної статті).

Керуючись ст.ст. 3-12, 43, 49, 72 ,76, 89, 95, 102-104, 108, 109, 197, 198, 223, 247, 258, 260, 354 ЦПК України, суд

ПОСТАНОВИВ:

Клопотання ОСОБА_1 про призначення судом експертизи, постановку запитань експерту та зібрання матеріалів для проведення експертизи в цивільній справі за позовом ОСОБА_4 , ОСОБА_1 до ОСОБА_5 про визнання розписки безгрошовою (недійсною), визнання договору позики, та договору підряду недійсними залишити без розгляду.

Ухвала набирає законної сили негайно з моменту її проголошення, є остаточною та оскарженню не підлягає.

Заперечення на дану ухвалу можуть бути включені до апеляційної скарги на рішення суду.

Суддя В.Червонописький