_____________________________________________________________________________________________________________________
Справа № 947/1038/23
Провадження № 2/947/1171/23
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

28.07.2023

Київський районний суд м.Одеси в складі головуючого судді Бескровного Я.В., при секретарі Остапчук О.Є. розглянувши в судовому засіданні цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про встановлення юридичного факту, визнання свідоцтва частково недійсним та визнання права власності, -

ВСТАНОВИВ:

ОСОБА_3 звернулася до суду з даним позовом у якому просила встановити юридичний факт, що ОСОБА_4 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_1 , є двоюрідної сестрою ОСОБА_5 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_2 та двоюрідною тіткою ОСОБА_1 ІНФОРМАЦІЯ_3 , визнати частково недійсним свідоцтво про право власності на спадщину, видане 10.08.2022 ОСОБА_2 на частину квартири АДРЕСА_1 та визнати за нею право власності на 1/2 частину цієї квартири.

Позов вмотивовано тим, що ІНФОРМАЦІЯ_1 померла ОСОБА_4 , яка була двоюрідною сестрою ОСОБА_5 , а остання є її матір`ю. Після смерті ОСОБА_4 відкрилася спадщина, яку ОСОБА_5 не встигла прийняти, оскільки померла ІНФОРМАЦІЯ_2

ОСОБА_1 у межах 6 місячного строку подала заяви про прийняття спадщини і після смерті її матері і після смерті ОСОБА_4 , однак нотаріус видала свідоцтво тільки відповідачу ОСОБА_2 , тому посилаючись на норми ст.ст.1276,12268,1296,1301 ЦК України просила позов задовольнити.

Стороною відповідача суду надано відзив у якому вона проти задоволення позову заперечувала, посилаючись на те, що у даному випадку треба застосувати правила передбачені ст.1266 ЦК України, за якими позивач не має права на спадщину після смерті ОСОБА_4 .

Представник відповідача в судовому засіданні позов визнав частково, не проти встановлення юридичного факту родинних відносин, в іншій частині позову просить відмовити.

Вислухавши пояснення учасників справи, дослідивши письмові докази суд приходить до висновку про часткове задоволення позову з наступних підстав.

Судом встановлено, що ОСОБА_4 померла ІНФОРМАЦІЯ_1 , після її смерті Малиновською державною нотаріальною конторою у м.Одеса відкрита спадкова справа 650/2021.

Матір`ю позивачки є ОСОБА_5 . Остання померла ІНФОРМАЦІЯ_2 .

Позивачкою упродовж встановленого Законом 6 місячного строку подано заяви про прийняття спадщини після ОСОБА_5 до Біляївської державної нотаріальної контори (спадкова справа №597/2021), та після смерті ОСОБА_5 - до Малиновської державної нотаріальної контори у м.Одеса.

Судом з Малиновської державної нотаріальної контори у м.Одеса витребувано копію спадкової справи 650/2021 до майна померлої ОСОБА_4 ., з матеріалів якої вбачається, що позивач своєчасно, упродовж встановленого Законом 6 місячного терміну після смерті ОСОБА_4 та ОСОБА_5 подала заяви про прийняття спадщини. Лист нотаріуса від 11.10.2021р. на адресу позивача з проханням надати оригінали документи, які підтверджують родинні відносини з спадкодавцем залишився поза увагою.

10.08.2022 державним нотаріусом Малиновської державної нотаріальної контори у м.Одеса відповідачу, який є спадкоємцем п`ятої черги, видано свідоцтво про право на спадщину за законом після смерті ОСОБА_4 , згідно якого спадщина складається з квартири АДРЕСА_1 .

Листом від 20.06.2022р. роз`яснено право на звернення до суду для встановлення факту родинних відносин.

Представник ОСОБА_1 - ОСОБА_7 18.10.2022 подав до Малиновської державної нотаріальної контори у м.Одеса заяву про зупинення вчинення нотаріальних дій.

Спадкування за законом здійснюється у наступній черговості (при цьому кожна наступна черга спадкоємців за законом одержує право на спадкування у разі відсутності спадкоємців попередньої черги, усунення їх від права на спадкування, неприйняття ними спадщини або відмови від її прийняття, крім випадків зміни черговості одержання права на спадкування, встановлених статтею 1259 ЦК України):

перша черга: діти спадкодавця (у тому числі зачаті за життя спадкодавця та народжені після його смерті), той з подружжя, який його пережив, та батьки;

друга черга: рідні брати та сестри спадкодавця, його баба та дід як з боку батька, так і з боку матері;

третя черга: рідні дядько та тітка спадкодавця;

четверта черга: особи, які проживали зі спадкодавцем однією сім`єю не менш як п`ять років до часу відкриття спадщини;

п`ята черга: інші родичі спадкодавця до шостого ступеня споріднення включно, причому родичі ближчого ступеня споріднення усувають від права спадкування родичів подальшого ступеня споріднення, та утриманці спадкодавця (неповнолітня або непрацездатна особа, яка не була членом сім`ї спадкодавця, але не менш як п`ять років одержувала від нього матеріальну допомогу, що була для неї єдиним або основним джерелом засобів до існування).

Статтею 1258 ЦК України передбачено, що спадкоємці за законом одержують право на спадкування почергово. Кожна наступна черга спадкоємців за законом одержує право на спадкування у разі відсутності спадкоємців попередньої черги, усунення їх від права на спадкування, неприйняття ними спадщини або відмови від її прийняття, крім випадків, встановлених статтею 1259 цього Кодексу.

Системне тлумачення положень статей 1258, 1259 та інших положень книги 6 ЦК України дозволяє стверджувати про необхідність розмежовувати такі правові конструкції як «одержання права на спадкування наступною чергою» (частина друга статті 1258 ЦК України) та «зміну суб`єктного складу осіб, які набувають право на спадкування за законом». «Одержання права на спадкування наступною чергою» (частина друга статті 1258 ЦК України) стосується другої - п`ятої черг і пов`язується із такими негативними юридичними фактами як: відсутність спадкоємців попередньої черги; усунення спадкоємців попередньої черги від права на спадкування; неприйняття спадкоємцями попередньої черги спадщини; відмова від прийняття спадщини.

На «зміну суб`єктного складу осіб, які набувають право на спадкування за законом» в межах певної черги впливають такі юридичні факти як: зміна черговості на підставі договору або рішення суду (стаття 1259 ЦК України); застосування правил про право представлення (стаття 1266 ЦК України); відмова спадкоємця від прийняття спадщини на користь іншого спадкоємця за законом (частина друга статті 1274 ЦК України); спадкова трансмісія (стаття 1276 ЦК України); збереження правового зв`язку при усиновленні (частина третя статті 1260 ЦК України). Зміна суб`єктного складу осіб, які набувають право на спадкування за законом стосується першої - п`ятої черги.

У частині третій статті 1268 ЦК України передбачено, що спадкоємець, який постійно проживав разом із спадкодавцем на час відкриття спадщини, вважається таким, що прийняв спадщину, якщо протягом строку, встановленого статтею 1270 цього Кодексу, він не заявив про відмову від неї.

Статтею 1276 ЦК України передбачено, що якщо спадкоємець за заповітом або за законом помер після відкриття спадщини і не встиг її прийняти, право на прийняття належної йому частки спадщини, крім права на прийняття обов`язкової частки у спадщині, переходить до його спадкоємців (спадкова трансмісія). Право на прийняття спадщини у цьому випадку здійснюється на загальних підставах протягом строку, що залишився. Якщо строк, що залишився, менший як три місяці, він подовжується до трьох місяців.

У частині першій статті 1269 ЦК України передбачено, що спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу або в сільських населених пунктах - уповноваженій на це посадовій особі відповідного органу місцевого самоврядування заяву про прийняття спадщини.

Факт, що ОСОБА_4 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_1 , є двоюрідної сестрою ОСОБА_5 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_2 та двоюрідною тіткою ОСОБА_1 ІНФОРМАЦІЯ_3 підтверджується сукупністю наступних доказів: копією свідоцтва про народження ОСОБА_1 серії НОМЕР_1 (а.с.13); копією свідоцтва про народження ОСОБА_5 серії НОМЕР_2 (а.с.14); даними архівної довідки Т-619 від 21.03.2022р. (а.с.40); копіями свідоцтв про народження ОСОБА_8 та ОСОБА_9 ; копією свідоцтва про шлюб ОСОБА_10 ; копією свідоцтва про шлюб ОСОБА_11 та ОСОБА_9 серії НОМЕР_3 (а.с.113); копією свідоцтва про шлюб ОСОБА_12 та ОСОБА_8 (а.с.117); копією свідоцтва про народження ОСОБА_8 (а.с.118); копією свідоцтва про припинення одруження ОСОБА_8 , даними архівної довідки від 10.02.2023 №Г-69 (а.с.188), копією свідоцтва про укладення шлюбу ОСОБА_10 (а.с.189), даними відповідей Голови Нерубайської сільради Одеського району від 17.01.2023р (а.с.191-192) та копіями фотокарток з родинного архіву позивачки (а.с.27-39).

Отже померла мати позивачки на час відкриття спадщини після смерті ОСОБА_4 , була спадкоємцем п`ятої черги, а тому, враховуючи вимоги ст.1276 ЦК України, встановлення цього факту для позивача має юридичне значення.

Відповідно до п. 23 Постанови Пленуму Верховного суду України "Про судову практику у справах про спадкування" від 30 травня 2008 року за № 7 передбачено, що свідоцтво про право на спадщину видається за письмовою заявою спадкоємців, які прийняли спадщину в порядку, установленому цивільним законодавством. За наявності умов для одержання в нотаріальній конторі свідоцтва про право на спадщину вимоги про визнання права на спадщину судовому розглядові не підлягають. У разі відмови нотаріуса в оформленні права на спадщину особа може звернутися до суду за правилами позовного провадження.

Згідно вимог ст.1300 ч.1 ЦК України за згодою всіх спадкоємців, які прийняли спадщину, нотаріус або в сільських населених пунктах - уповноважена на це посадова особа відповідного органу місцевого самоврядування за місцем відкриття спадщини може внести зміни до свідоцтва про право на спадщину.

Отже, враховуючи наявність умов для одержання позивачкою в нотаріальній конторі свідоцтва про право на спадщину, з врахуванням вимог ст.1300ч.1 ЦК України, і відсутність відмови нотаріуса в оформленні права на спадщину, суд вважає що у задоволенні позову в іншій частині слід відмовити, як передчасних.

На підставі викладеного, керуючись ст. 4-13,76-89,258-273 ЦПК України, суд, -

ВИРІШИВ:

Позов задовольнити частково.

Встановити юридичний факт, що ОСОБА_4 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_1 , є двоюрідної сестрою ОСОБА_5 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_2 та двоюрідною тіткою ОСОБА_1 ІНФОРМАЦІЯ_3 .

В задоволенні позову в іншій частині відмовити.

Рішення може бути оскаржено до Одеського апеляційного суду протягом 30 днів з дня його підписання.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

Суддя Бескровний Я. В.