ДНІПРОВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
Провадження № 22-ц/803/3666/23 Справа № 214/9484/21 Суддя у 1-й інстанції - Ковтун Н. Г. Суддя у 2-й інстанції - Мірута О. А.
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

05 квітня 2023 року м.Кривий Ріг

Дніпровський апеляційний суд у складі колегії суддів судової палати з розгляду цивільних справ :

головуючого судді Мірути О.А.

суддів Тимченко О.О., Хейло Я.В.

за участю секретаря судового засідання Тимофєєвої В.О.

сторони:

позивач: ОСОБА_1

відповідачі: Товариство з обмеженою відповідальністю «СПЕКТРУМ ЕССЕТС», Приватний нотаріус Дніпропетровського міського нотаріального округу Римська Анастасія Вікторівна

третя особа, яка не заявляє самостійних вимог - Товариство з обмеженою відповідальністю «Українська універсальна біржа»

розглянувши у відкритому судовому засіданні в приміщенні Дніпровського апеляційного суду м. Кривого Рогу апеляційну скаргу ОСОБА_1 на рішення Саксаганського районного суду м.Кривого Рогу Дніпропетровської області від 19 січня 2023 року у справі за позовом ОСОБА_1 до Товариства з обмеженою відповідальністю «СПЕКТРУМ ЕССЕТС», Приватного нотаріуса Дніпропетровського міського нотаріального округу Римської Анастасії Вікторівни, третя особа, яка не заявляє самостійних вимог - Товариство з обмеженою відповідальністю «Українська універсальна біржа» про визнання запису про державну реєстрацію протиправним та скасування держаної реєстрації права власності, (суддя Ковтун Н.Г.) ухваленого в приміщенні Саксаганського районного суду м. Кривого Рогу Дніпропетровської області,

В С Т А Н О В И В:

КОРОТКИЙ ЗМІСТ ПОЗОВНИХ ВИМОГ

У листопаді 2021 року ОСОБА_1 звернувся до суду з позовною заявою до ТОВ «СПЕКТРУМ ЕССЕТС», Приватного нотаріуса Дніпровського міського нотаріального округу Дніпропетровської області Римської А.В., третя особа, яка не заявляє самостійних вимог - Товариство з обмеженою відповідальністю «Українська універсальна біржа» про визнання запису про державну реєстрацію протиправним та скасування держаної реєстрації права власності.

В обґрунтування позовних вимог зазначив, що 05.06.2008 року між ним та ВАТ «СЕБ Банк» укладений кредитний договір 1525, згідно умов якого банк зобов`язався надати йому кредитні кошти. В забезпечення виконання зобов`язань за кредитним договором між ним та банком було укладено договір іпотеки квартири, нерухомого майна - квартири за адресою: АДРЕСА_1 , посвідчений 05.06.2008 приватним нотаріусом Криворізького міського нотаріального округу Літвіновою І.І. за реєстровим номером №3116. Квартира, передана в іпотеку, набута позивачем на підставі договору купівлі-продажу від 05 червня 2008, посвідченого приватним нотаріусом Криворізького міського нотаріального округу Літвіновою І.І. 25 вересня 2020 між ВАТ «СЕБ Банк» та Товариством з обмеженою відповідальністю «СПЕКТРУМ ЕССЕТС» укладено договір про відступлення прав вимоги №GL3N218881 відповідно до якого ВАТ «СЕБ Банк» відступив шляхом продажу ТОВ «СПЕКТРУМ ЕССЕТС» права вимоги, що належали ВАТ «СЕБ Банк» за відповідними договорами, зокрема права за кредитним договором №1525 від 05 червня 2008. 09.11.2021 він отримав інформацію з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно та Реєстру прав власності на нерухоме майно, Державного реєстру іпотек, єдиного реєстру заборон відчуження об`єктів нерухомого майна щодо об`єкта нерухомого майна за №281364395, з якої дізнався, що право власності на належну йому квартиру за адресою: АДРЕСА_1 зареєстровано за ТОВ «Спектум Ессетс». Право власності на вказану квартиру було набуто ним на підставі договору купівлі-продажу від 05.06.2008 №3112 посвідченого приватним нотаріусом Криворізького міського нотаріального округу Літвіновою І.І. Державну реєстрацію було здійснено 22.10.2021 приватним нотаріусом Дніпровського міського нотаріального округу Римською А.В. на підставі заяви №48593851 від 22.10.2021 за іпотечним договором №1525 від 05.06.2008. Рішення про державну реєстрацію прав та їх обтяжень (з відкриттям розділу) індексний номер 61164674 прийнято 26.10.2021.

Вважає, що зазначене рішення прийнято з істотними порушеннями. Повідомлення, як і документ про оплату послуг пересилання поштового відправлення ТОВ «СПЕКТРУМ ЕССЕТС» разом із іншими документами для проведення державної реєстрації права не подав і не міг подати, оскільки письмової вимоги про усунення порушень договору на його адресу не надходили.

Просив визнати запис приватного нотаріуса Дніпровського міського нотаріального округу Римської А.В. з реєстрації права власності на квартиру АДРЕСА_2 протиправним; скасувати запис про державну реєстрацію прав та їх обтяжень про реєстрацію права власності на вказану квартиру зареєстроване за ТОВ «СПЕКТРУМ ЕССЕТС»; поновити реєстрацію права власності на квартиру АДРЕСА_2 за ОСОБА_1 .

КОРОТКИЙ ЗМІСТ РІШЕННЯ СУДУ ПЕРШОЇ ІНСТАНЦІЇ

Рішенням Саксаганського районного суду м. Кривого Рогу Дніпропетровської області від 19 січня 2023 року в задоволенні позовних вимог ОСОБА_1 до Товариства з обмеженою відповідальністю «СПЕКТРУМ ЕССЕТС», Приватного нотаріуса Дніпровського міського нотаріального округу Дніпропетровської області Римської Анастасії Вікторівни, третя особа, яка не заявляє самостійних вимог - Товариство з обмеженою відповідальністю «Українська універсальна біржа» про визнання запису про державну реєстрацію протиправним та скасування держаної реєстрації права власності - відмовлено.

Скасовано заходи забезпечення позову, вжиті відповідно до ухвали Саксаганського районного суду м. Кривого Рогу Дніпропетровської області від 15 листопада 2021 року у справі 214/9484/21 за заявою ОСОБА_1 про забезпечення позову, у вигляді заборони Товариству з обмеженою відповідальністю «Українська універсальна біржа» вчиняти дії щодо реалізації нерухомого майна, а саме з продажу квартири АДРЕСА_2 , загальною 121.6 кв.м., (зокрема, за номером лоту в системі електронних торгів ТОВ «Українська універсальна біржа» - №SA_02112021_2), а також за будь-якими іншими номерами лотів, які можуть виникнути в майбутньому.

КОРОТКИЙ ЗМІСТ ВИМОГ АПЕЛЯЦІЙНОЇ СКАРГИ

У апеляційній скарзі, поданій до апеляційного суду, ОСОБА_1 посилається на недоведеність обставин, що мають значення для справи, невідповідність висновків суду, порушення норм матеріального, просить рішення суду скасувати та ухвалити нове рішення, про задоволення позовних вимог.

УЗАГАЛЬНЕННЯ ДОВОДІВ ОСОБИ, ЯКА ПОДАЛА АПЕЛЯЦІЙНУ СКАРГУ

Апеляційна скарга мотивована тим, що у п. 61 цього Порядку для державної реєстрації права власності на підставі договору іпотеки, що містить застереження про задоволення вимог іпотекодержателя шляхом набуття права власності на предмет іпотеки, визначено вичерпний перелік обов`язкових для подання документів та обставин, що мають бути ними підтверджені, на підставі яких проводиться державна реєстрація права власності на предмет іпотеки за договором, що містить застереження про задоволення вимог іпотекодержателя.

Право іпотекодержателя на застосування застереження, передбаченого Іпотечного договору не є абсолютним. Можливість його реалізації залежить від цілого ряду умов. На момент підписання Іпотечного договору, сторони не могли визначити істотні умови застереження про задоволення вимог Іпотекодержателя з об`єктивних причин. Саме у зв`язку з цим, передбачено надсилання повідомлення, де, насамперед, має бути зазначено який саме позасудовий спосіб звернення стягнення обрано Іпотекодержателем, якими є строки добровільного виконання зобов`язання, за яку ціну буде звернено стягнення і т.п.

Підтвердженням надіслання іпотекодавцю письмової вимоги щодо усунення виконання договору позики, а отже, й завершення 30-денного строку з моменту її отримання, є повідомлення про вручення поштового відправлення, вручене та оформлене відповідно до Правил надання послуг поштового зв`язку, затверджених постановою Кабінету Міністрів України від 05 березня 2009 року № 270, та Порядку пересилання поштових відправлень, затвердженого наказом Українського державного підприємства поштового зв`язку «Укрпошта» від 12 травня 2006 року №211.

Таким чином, саме наявність поштового повідомлення про вручення письмової вимоги іпотекодержателя є підтвердженням отримання такої письмової вимоги іпотекодавцем.

ТОВ « Спектрум Ессетс» підтвердження про отримання позивачем письмової вимоги нотаріусу не надавало.

Отже, державна реєстрація за ТОВ «Спектрум Ессетс» права власності на квартиру , у зв`язку з неподанням передбачених пунктом 46 Порядку документів, проведена приватним нотаріусом як державним реєстратором без дотримання положень статей 9 та 15 Закону № 1952-ІУ, а тому рішення зазначеного суб`єкта владних повноважень від 12 червня 2019 року № 47310907про реєстрацію права власності є протиправним.

Крім того, з наданих ТОВ « Спектрум Єссетс» доказів вбачається, що ним не було надано державному реєстратору звіту суб`єкта оціночної діяльності про вартість предмету іпотеки, що свідчить про не дотримання вимог п. 57 Порядку №1127 при вчиненні спірної реєстраційної дії.

УЗАГАЛЬНЕННЯ ДОВОДІВ ТА ЗАПЕРЕЧЕНЬ ІНШІХ УЧАСНИКІВ СПРАВИ

У відзиві на апеляційну скаргу позивача , ТОВ «Спектрум Ессетс» зазначає, що рішення суду ухвалене в рамках закону, апеляційна скарга безпідставна та підлягає відхиленню.

У судове засідання позивач ОСОБА_1 не з`явився про день та час слухання справи повідомлений належним чином. 04.04.2023 року на адресу суду апеляційної інстанції надійшла заява про розгляд справи за його відсутності.

У судове засідання представник ТОВ «Спектрум Ессетс» не з`явився, надав клопотання про відкладення слухання справи на іншу дату, у зв`язку з тим, що відповідачу відмовлено у задоволенні клопотання про проведення судового засідання у режимі відео конференції, а представник перебуває у іншому місті і буде приймати участь у інших судових засіданнях у м. Дніпро.

Згідно ч. 1 ст. 2 ЦПК України, завданням цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави.

Пунктами 10, 11 частини 2 цієї статті визначено, що одними із основних принципів цивільного судочинства є розумність строків розгляду справи судом та неприпустимість зловживання процесуальними правами.

Згідно ч. 1 ст. 371 ЦПК України апеляційна скарга на рішення суду першої інстанції має бути розглянута протягом шістдесяти днів із дня постановлення ухвали про відкриття апеляційного провадження, а апеляційна скарга на ухвалу суду першої інстанції - протягом тридцяти днів з дня постановлення ухвали про відкриття апеляційного провадження.

Згідно статті 372 ЦПК України суд апеляційної інстанції відкладає розгляд справи в разі неявки у судове засідання учасника справи, щодо якого немає відомостей про вручення йому судової повістки, або за його клопотанням, коли повідомлені ним причини неявки буде визнано судом поважними.

Неявка сторін або інших учасників справи, належним чином повідомлених про дату, час і місце розгляду справи, не перешкоджає розгляду справи.

Відповідно до ст. 17 Закону України «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини» від 23 лютого 2006 року суди застосовують при розгляді справ Конвенцію та практику Суду, як джерело права.

Статтю 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод (далі - Конвенція) встановлено, що кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом, який вирішить спір щодо його прав та обов`язків цивільного характеру або встановить обґрунтованість будь-якого висунутого проти нього кримінального обвинувачення.

Згідно з нормами ст. 17 Конвенції жодне з положень цієї Конвенції не може тлумачитись як таке, що надає будь-якій державі, групі чи особі право займатися будь-якою діяльністю або вчиняти будь-яку дію, спрямовану на скасування будь-яких прав і свобод, визнаних цією Конвенцією, або на їх обмеження в більшому обсязі, ніж це передбачено в Конвенції.

Ратифікуючи зазначену Конвенцію Україна взяла на себе зобов`язання гарантувати кожній особі права та свободи, закріплені в Конвенції, включаючи право на справедливий судовий розгляд протягом розумного строку.

У своєму рішенні у справі «Калашников проти Росії» Європейський суд зазначив, що розумність тривалості провадження визначається залежно від конкретних обставин справи, враховуючи критерії, визначені у прецедентній практиці Суду, зокрема, складність справи, поведінка заявника та поведінка компетентних органів влади.

З аналізу зазначених норм Конвенції та практики Європейського суду вбачається, що питання про порушення ст. 17 Конвенції, яка закріплює один із основоположних принципів Конвенції - принцип неприпустимості зловживання правами, може поставати лише у сукупності з іншою статтею Конвенції, положення якої у конкретному випадку дають підстави для висновку про зловживання особою наданим їй правом.

Вищенаведені положення закону направлені на дотримання розумних строків розгляду справи і на недопущення зловживання своїми процесуальними правами та правами інших осіб, які беруть участь у справі.

Праву особи на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку кореспондує обов`язок добросовісно користуватися наданими законом процесуальними правами, утримуватись від дій, що зумовлюють затягування судового процесу, заявник зобов`язаний демонструвати готовність брати участь на всіх етапах розгляду, що стосуються його безпосередньо та вживати надані процесуальним законом заходи для скорочення періоду судового провадження (ALIMENTARIA SANDERS S.A. V. SPAIN, №11681/85, §35, ЄСПЛ, від 07 липня 1989 року).

Неявка осіб, які беруть участь у справі, належним чином повідомлених про час та місце судового розгляду справи являється їх волевиявленням, яке свідчить про відмову від реалізації свого права на безпосередню участь у судовому розгляді справи та інших процесуальних прав, тому не може бути перешкодою для розгляду судом апеляційної інстанції питання по суті.

Така правова позиція викладена Верховний Судом у постанові від 24 січня 2018 року у справі № 907/425/16.

При цьому, у постанові Верховного Суду від 1 жовтня 2020 року у справі № 361/8331/18 суд дійшов висновку, що, якщо представники сторін чи інших учасників судового процесу не з`явилися в судове засідання, а суд апеляційної інстанції вважає, що наявних у справі матеріалів достатньо для розгляду справи та ухвалення законного і обґрунтованого рішення, не відкладаючи розгляду справи, він може вирішити спір по суті. Основною умовою відкладення розгляду справи є не відсутність у судовому засіданні представників сторін, а неможливість вирішення спору у відповідному судовому засіданні.

Виходячи з вищенаведених норм Конвенції та практики Європейського суду, вимог п.11 частини 3 статті 2 ЦПК України щодо неприпустимості зловживання сторонами своїми процесуальними правами, статті 371 ЦПК України щодо строку розгляду апеляційної скарги, а також зважаючи на те, що представник позивача ТзОВ «Спектрум Ессетс» - адвокат Васюта К.С. реалізував своє право на викладення відповідних аргументів у відзиві на апеляційну скаргу, колегія суддів дійшла висновку про можливість розгляду справи за відсутності учасників, які не з`явилися у судове засідання, а тому клопотання про відкладення судового розгляду задоволенню не підлягає.

Відповідач- юридична особа, як учасник судового процесу, не позбавлений права і можливості забезпечити участь у судовому засіданні іншого представника, якому доручити виконання функцій щодо представництва інтересів у суді. Відкладення розгляду справи є правом та прерогативою суду, основною умовою для якого є не відсутність у судовому засіданні представників сторін, а неможливість вирішення спору у відповідному судовому засіданні.

ФАКТИЧНІ ОБСТАВИНИ СПРАВИ, ВСТАНОВЛЕНІ СУДОМ

Судом встановлено, що відповідно до кредитного договору № 1525 від 05 червня 2008 , укладеного між ВАТ «СЕБ Банк» та ОСОБА_1 , останньому надано кредит у розмірі 80 000,00 доларів США.

За умовами якого ОСОБА_1 зобов`язується перед Іпотекодержателем повернути наданий йому кредит до 05.06.2028 у розмірі 80 000,00 доларі США, сплати відсотки за його використання та комісії згідно з умовами кредитного договору, а також сплатити неустойку (штраф, пеню) за прострочення повернення кредиту тощо та сплатити відсотки, що передбачені кредитним договором.

Відповідно до договору купівлі-продажу квартири від 05 червня 2008 року, посвідченого державним нотаріусом приватним нотаріусом Криворізького міського нотаріального округу Літвіновою І.І., ОСОБА_1 купив квартиру за адресою: АДРЕСА_3 .

Згідно договору іпотеки № 1525 від 05 червня 2008 року, укладеного між ВАТ «СЕБ Банк» та ОСОБА_1 , посвідченого приватним нотаріусом Криворізького міського нотаріального округу Літвіновою І.І., договір іпотеки укладений в забезпечення зобов`язання за кредитним договором № 1525 від 05 червня 2008 року, укладеного між ВАТ «СЕБ Банк» та ОСОБА_1 , предметом іпотеки є квартира, що розташована за адресою: АДРЕСА_3 .

25.09.2020 між ПАТ «Фідобанк», яке є правонаступником АБ «Анжіо», ВАТ «АКБ «Арестиж», ВАТ «Ерсте Банк», ПАТ «Ерсте Банк», АБ « Факторіал-Банк», ВАТ «СЕБ Банк» та ТОВ «СПЕКТРУМ ЕССЕТС» було укладено договір про відступлення (купівлі-продажу) права вимоги № GL3N218881, згідно з умовами якого останнє набуло право вимоги до ОСОБА_1 та ОСОБА_2 за кредитним договором №1525 від 05.06.2008 та усіма забезпечувальними договорами, зокрема, за договором іпотеки №1525, посвідченого 05.06.2008 приватним нотаріусом Криворізького нотаріального округу Літвіновою І.І.

05.04.2021 року за вих. № 05/04/21-14 ТОВ «СПЕКТРУМ ЕССЕТС» направило на адресу позивача вимогу про виконання порушеного зобов`язання та попередження про звернення стягнення на предмет іпотеки.

Вимога про виконання порушеного зобов`язання та попередження про звернення стягнення на предмет іпотеки до позивача, було повернуто у зв`язку з письмовою відмовою одержувача.

18.05.2021 року за вих. № 18/05/21-10 ТОВ «СПЕКТРУМ ЕССЕТС» направило на адресу позивача вимогу про виконання порушеного зобов`язання та попередження про звернення стягнення на предмет іпотеки.

Вимога про виконання порушеного зобов`язання та попередження про звернення стягнення на предмет іпотеки до позивача, було повернуто за закінченням терміну зберігання.

Згідно до Витягу з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно про реєстрацію прав власності від 26 жовтня 2021 року, державним реєстратором приватним нотаріусом Дніпровського міського нотаріального округу Дніпропетровської області Римською А.В. на підставі договору іпотеки реєстровий № 1525 виданий 05 червня 2008 року, посвідчений приватним нотаріусом Криворізького міського нотаріального округу Літвіновою І.І. та договору про відступлення прав вимоги № GL3N218881 від 25 вересня 2020 року, прийнято рішення про державну реєстрацію прав та їх обтяжень (з відкриттям розділу) та зареєстровано право власності за ТОВ «СПЕКТРУМ ЕССЕТС» 1/1 частку квартири, що розташована за адресою: АДРЕСА_1 .

ПОЗИЦІЯ АПЕЛЯЦІЙНОГО СУДУ

Апеляційна скарга ОСОБА_1 підлягає частковому задоволенню з наступних підстав.

МОТИВИ З ЯКИХ ВИХОДИВ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД, ТА ЗАСТОСОВАНІ НОРМИ ПРАВА

Відповідно до частин 1, 3 статті 367 ЦПК України суд апеляційної інстанції переглядає справу за наявними в ній і додатково поданими доказами та перевіряє законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги.

Відповідно до частини 1 статті 368 ЦПК України справа розглядається судом апеляційної інстанції за правилами, встановленими для розгляду справи в порядку спрощеного позовного провадження, з особливостями, встановленими цією главою.

У частині третій статті 3 ЦПК України визначено, що провадження в цивільних справах здійснюється відповідно до законів, чинних на час вчинення окремих процесуальних дій, розгляду і вирішення справи.

Згідно з частиною першою, другою та п`ятою стаття 263 ЦПК України судове рішення повинно ґрунтуватись на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим.

Законним є рішення, ухвалене судом відповідно до норм матеріального права із дотриманням норм процесуального права.

Обґрунтованим є рішення, ухвалене на підставі повно і всебічно з`ясованих обставин, на які сторони посилаються як на підставу своїх вимог і заперечень, підтверджених тими доказами, які були досліджені в судовому засіданні.

Суд апеляційної інстанції досліджує докази, що стосуються фактів, на які учасники справи посилаються в апеляційній скарзі та (або) відзиві на неї.

Відмовляючи в задоволенні позовних вимог, суд першої інстанції виходив з того, що кредитодавцем/іпотекодержателем дотримано порядку повідомлення іпотекодавця про наслідки, передбачені статтею 38 Закону України «Про іпотеку», в тому числі - про укладення договору купівлі-продажу на підставі іпотечного договору, що містить застереження про задоволення вимог іпотекодержателя, а відтак твердження позивача про неповідомлення його про наявність підстав для застосування позасудових шляхів задоволення вимог іпотекодержателя, а також про порушення переважного права на придбання предмету іпотеки спростовуються наявними в матеріалах справи доказами.

Колегія суддів, вивчивши матеріали справи, доводи апеляційної скарги, відзиви на неї, дійшла висновку, що апеляційна скарга підлягає задоволенню частково з таких підстав.

Разом з тим, підстави для задоволення позову відсутні, оскільки позивачем обрано неправильний спосіб захисту, з огляду на наступне.

Відповідно до частини першої статті 4 ЦПК України, кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів.

Частиною першою статті 15 ЦК України встановлено право кожної особи на захист свого цивільного права у разі його порушення, невизнання або оспорювання.

Захист цивільних прав - це застосування цивільно-правових засобів з метою забезпечення цивільних прав.

Здійснюючи правосуддя, суд захищає права, свободи та інтереси фізичних осіб, права та інтереси юридичних осіб, державні та суспільні інтереси у спосіб, визначений законом або договором (частина перша статті 5 ЦПК України).

Відповідно до ст. 16 ЦК України кожна особа має право звернутися до суду за захистом свого особистого немайнового або майнового права та інтересу. Способами захисту цивільних прав та інтересів можуть бути:1) визнання права;2) визнання правочину недійсним;3) припинення дії, яка порушує право;4) відновлення становища, яке існувало до порушення;5) примусове виконання обов`язку в натурі;6) зміна правовідношення;7) припинення правовідношення;8) відшкодування збитків та інші способи відшкодування майнової шкоди;9) відшкодування моральної (немайнової) шкоди;10) визнання незаконними рішення, дій чи бездіяльності органу державної влади, органу влади Автономної Республіки Крим або органу місцевого самоврядування, їхніх посадових і службових осіб. Суд може захистити цивільне право або інтерес іншим способом, що встановлений договором або законом чи судом у визначених законом випадках.

У статті 129 Конституції України закріплені основні засади судочинства, які є конституційними гарантіями права на судовий захист.

Згідно із пунктом 8 частини третьої статті 129 Конституції України основними засади судочинства є забезпечення права на апеляційний перегляд справи та у визначених законом випадках - на касаційне оскарження судового рішення.

Відсутність порушеного права чи невідповідність обраного позивачем способу його захисту способам, визначеним законодавством, є підставою для прийняття судом рішення про відмову в позові.

Порушенням вважається такий стан суб`єктивного права, за якого воно зазнало протиправного впливу з боку правопорушника, внаслідок чого суб`єктивне право особи зменшилося або зникло як таке; порушення права пов`язано з позбавленням можливості здійснити, реалізувати своє право повністю або частково.

При цьому позивач, тобто особа, яка подала позов, самостійно визначається з порушеним, невизнаним чи оспорюваним правом або охоронюваним законом інтересом, які потребують судового захисту. Обґрунтованість підстав звернення до суду оцінюються судом у кожній конкретній справі за результатами розгляду позову.

Реалізуючи право право на судовий захист, особа, звертаючись до суду, повинна вказати суб`єктивне бачення порушеного права чи охоронюваного інтересу та спосіб його захисту. Вирішуючи спір, суд зобов`язаний надати об`єктивну оцінку наявності порушеного права чи інтересу на момент звернення до суду, а також визначити, чи відповідає обраний позивачем спосіб захисту порушеного права тим, що передбачені законодавством, та чи забезпечить такий спосіб захисту відновлення порушеного права позивача.

Застосування конкретного способу захисту цивільного права залежить як від змісту права чи інтересу, за захистом якого звернулася особа, так і від характеру його порушення, невизнання або оспорення. Такі право чи інтерес мають бути захищені судом у спосіб, який є ефективним, тобто таким, що відповідає змісту відповідного права чи інтересу, характеру його порушення, невизнання або оспорення та спричиненим цими діяннями наслідкам. постанови ВП ВС 05.06.18, справа № 338/180/17 (провадження № 14-144цс18); 30.01.19, справа № 569/17272/15-ц (провадження № 14-338цс18); 11.09.19, справа № 487/10132/14-ц (провадження № 14-364цс19); 19.02.20, справа № 210/4458/15-ц (провадження № 14-354цс19); 04.04.20, справа № 610/1030/18 (провадження № 14-436цс19); 16.06.20, справа № 145/2047/16-ц (провадження № 14-499цс19); 15.09.20, справа № 469/1044/17 (провадження № 14-317цс19) та ін.

Іншими словами, ефективний спосіб захисту має бути таким, що відповідає змісту порушеного права, та таким, що забезпечує реальне поновлення прав особи, за захистом яких вона звернулась до суду, відповідно до вимог законодавства, без додаткових (повторних) звернень до суду.

Розглядаючи справу, суд має з`ясувати: 1) з яких саме правовідносин сторін виник спір; 2) чи передбачений обраний позивачем спосіб захисту законом або договором; 3) чи передбачений законом або договором ефективний спосіб захисту порушеного права позивача; 4) чи є спосіб захисту, обраний позивачем, ефективним для захисту його порушеного права у спірних правовідносинах. Якщо суд дійде висновку, що обраний позивачем спосіб захисту не передбачений законом або договором та/або є неефективним для захисту порушеного права позивача, у цих правовідносинах позовні вимоги останнього не підлягають задоволенню (подібний висновок викладений у пунктах 6.6., 6.7 постанови Великої Палати Верховного Суду від 19 січня 2021 року у справі № 916/1415/19).

Предметом спору в цій справі є визнання запису приватного нотаріуса Дніпровського міського нотаріального округу Римської А.В. з реєстрації права власності на квартиру АДРЕСА_2 протиправним, скасування запису про державну реєстрацію прав та їх обтяжень про реєстрацію права власності на вказану квартиру зареєстроване за ТОВ «СПЕКТРУМ ЕССЕТС»; поновлення реєстрації права власності на квартиру АДРЕСА_2 за ОСОБА_1

Правовідносини, що виникають у сфері державної реєстрації речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень, регулюються Законом України «Про державну реєстрацію речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень» (далі - Закон № 1952-ІV), згідно з пунктами 1 та 2 частини першої статті 2 якого державна реєстрація речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень - офіційне визнання і підтвердження державою фактів набуття, зміни або припинення речових прав на нерухоме майно, обтяжень таких прав шляхом внесення відповідних відомостей до Державного реєстру речових прав на нерухоме майно; Державний реєстр речових прав на нерухоме майно - єдина державна інформаційна система, що забезпечує обробку, збереження та надання відомостей про зареєстровані речові права на нерухоме майно та їх обтяження, про об`єкти та суб`єктів таких прав.

Відповідно до п. 1 ч. 1 ст. 2 Закону України «Про державну реєстрацію речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень» державна реєстрація речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень (далі державна реєстрація прав) офіційне визнання і підтвердження державою фактів набуття, зміни або припинення речових прав на нерухоме майно, обтяжень таких прав шляхом внесення відповідних записів до Державного реєстру речових прав на нерухоме майно.

Статтею 3 Закону України «Про державну реєстрацію речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень» встановлено, що державна реєстрація прав є обов`язковою. Інформація про права на нерухоме майно та їх обтяження підлягає внесенню до Державного реєстру прав.

Державний реєстратор відповідно до ст. 11 Закону України «Про державну реєстрацію речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень» самостійно приймає рішення за результатом розгляду заяв у сфері державної реєстрації прав.

Згідно із ч. 1 ст. 18 Закону України «Про державну реєстрацію речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень» державна реєстрація прав проводиться в такому порядку: 1) формування та реєстрація заяви в базі даних заяв; 2) прийняття документів, що подаються разом із заявою про державну реєстрацію прав, виготовлення їх електронних копій шляхом сканування (у разі подання документів у паперовій формі) та розміщення їх у Державному реєстрі прав; 3) встановлення черговості розгляду заяв про державну реєстрацію прав, що надійшли на розгляд; 4) перевірка документів на наявність підстав для зупинення розгляду заяви про державну реєстрацію прав, зупинення державної реєстрації прав та прийняття відповідних рішень; 5) прийняття рішення про державну реєстрацію прав або про відмову в такій реєстрації; 6) відкриття (закриття) розділу в Державному реєстрі прав та/або внесення до Державного реєстру прав відомостей про речові права на нерухоме майно та їх обтяження, про об`єкти та суб`єктів цих прав; 7) формування інформації з Державного реєстру прав для подальшого використання заявником; 8) видача документів за результатом розгляду заяв у сфері державної реєстрації прав.

Частиною 2 ст. 18 Закону України «Про державну реєстрацію речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень» встановлено, що перелік документів, необхідних для державної реєстрації прав, та порядок державної реєстрації прав визначаються Кабінетом Міністрів України у Порядку державної реєстрації прав на нерухоме майно та їх обтяжень.

Порядок державної реєстрації речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень, який затверджено постановою Кабінету Міністрів України від 25 грудня 2015 року №1127 (далі Порядок), визначає умови, підстави та процедуру проведення відповідно до Закону України «Про державну реєстрацію речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень» державної реєстрації речових прав на нерухоме майно, об`єкти незавершеного будівництва та їх обтяжень, перелік документів, необхідних для її проведення, права та обов`язки суб`єктів у сфері державної реєстрації прав, а також умови, підстави та процедуру взяття на облік безхазяйного нерухомого майна.

Пунктами 12, 18 Порядку встановлено, що розгляд заяви та документів, поданих для державної реєстрації прав, здійснюється державним реєстратором, який встановлює черговість розгляду заяв, що зареєстровані в базі даних заяв на це саме майно, а також відповідність заявлених прав і поданих документів вимогам законодавства, а також відсутність суперечностей між заявленими та вже зареєстрованими речовими правами та їх обтяженнями. За результатом розгляду заяви та документів, поданих для державної реєстрації прав, державний реєстратор приймає рішення щодо державної реєстрації прав або щодо відмови в такій реєстрації.

Згідно з абз. 1 ч. 1 ст. 26 Закону України «Про державну реєстрацію речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень», записи до Державного реєстру прав вносяться на підставі прийнятого рішення про державну реєстрацію прав. Частиною 2 цієї ж статті Закону передбачено, що у разі скасування на підставі рішення суду рішення про державну реєстрацію прав, документів, на підставі яких проведено державну реєстрацію прав, скасування записів про проведену державну реєстрацію прав, а також у випадку, передбаченому підпунктом "а" пункту 2 частини шостої статті 37 цього Закону, до Державного реєстру прав вноситься запис про скасування державної реєстрації прав.

Згідно з ч. З ст, 26 Закону України «Про державну реєстрацію речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень» ухвалення судом рішення про скасування рішення державного реєстратора про державну реєстрацію прав, визнання недійсними чи скасування документів, на підставі яких проведено державну реєстрацію прав, а також скасування державної реєстрації прав допускається виключно з одночасним визнанням, зміною чи припиненням цим рішенням речових прав, обтяжень речових прав, зареєстрованих відповідно до законодавства (за наявності таких прав).

Як було встановлено судом, Державну реєстрацію переходу права власності було здійснено 22.10.2021 року приватним нотаріусом Дніпровського міського нотаріального округу Римською Анастасією Вікторівною на підставі заяви № 48593851 від 22.10.2021 року за іпотечним договором № 1525 від 05.06. 2008 року. Рішення про державну реєстрацію прав та їх обтяжень ( з відкриттям розділу) індексний номер 61164674 прийнято 26.10.2021 року. Вказані обставини підтверджуються копіями договору іпотеки № 1525 від 05.06.2008 року та витягом з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно про реєстрацію права власності від 26.10.2021 року №281364395.

Разом з тим, обраний позивачем спосіб захисту є неефективним, оскільки задоволення вимоги про визнання запису про державну реєстрацію протиправним та скасування держаної реєстрації права власності не можуть призвести до захисту або відновлення порушеного речового права позивача (у разі його наявності), зокрема повернення у його володіння або користування спірною квартирою що розташована за адресою: АДРЕСА_1 ., а скасування державної реєстрації права власності ТОВ «СПЕКТРУМ ЕССЕТС» на спірну квартиру у Державному реєстрі речових прав на нерухоме майно є похідною вимогою від визнання запису про державну реєстрацію протиправним і прав позивача не відновить.

Заявлені позивачем вимоги не є ефективним способом захисту його прав, так як потребуватимуть додаткових засобів судового захисту.

Подібні за змістом висновки сформульовані у постановах Великої Палати Верховного Суду: від 14 листопада 2018 року у справі № 183/1617/16 (пункти 85, 86, 94), від 21 серпня 2019 року у справі № 911/3681/17 (пункти 38, 39), від 1 та 15 жовтня 2019 року у справах № 911/2034/16 (пункт 46) та № 911/3749/17 (пункти 6.25, 6.26), від 19 листопада 2019 року у справі № 911/3680/17, від 02 лютого 2021 року у справі № 925/642/19 (пункти 42-43, 47, 49).

Судовий захист повинен бути повним та відповідати принципу процесуальної економії, тобто забезпечити відсутність необхідності звернення до суду для вжиття додаткових засобів захисту. Такі висновки сформульовані в пункті 63 постанови Великої Палати Верховного Суду від 22 вересня 2020 року у справі № 910/3009/18 (провадження № 12-204гс19), пункті 50 постанови Великої Палати Верховного Суду від 02 лютого 2021 року у справі № 925/642/19 (провадження № 12-52гс20).

Виходячи з обставин цієї справи належним способом захисту позивача буде звернення до суду з вимогами про витребування майна із чужого незаконного володіння, якщо позивач був позбавлений права володіння (користування) житловим приміщнням, або усунення перешкод у здійсненні права користування та розпорядження майном, якщо позивачу чиняться перешкоди в реалізації цих прав.

Обрання позивачем невірного способу захисту своїх прав є самостійною підставою для відмови у позові, а тому колегія суддів не може погодитися з висновком суду першої інстанції про відмову у задоволенні позову, з тих підстав, що кредитодавцем/іпотекодержателем порядку повідомлення іпотекодавця про наслідки, передбачені статтею 38 Закону України «Про іпотеку».

При цьому колегія суддів зазначає, що відмова у задоволенні позову через обрання неефективного (неналежного) способу захисту не позбавляє позивача права заявити негаторний позов про повернення нерухомого майна.

Європейський суд з прав людини вказав, що пункт перший статті 6 Конвенції зобов`язує суди давати обґрунтування своїх рішень, але це не може сприйматись як вимога надавати детальну відповідь на кожен аргумент. Межі цього обов`язку можуть бути різними, залежно від характеру рішення. Крім того, необхідно брати до уваги, між іншим, різноманітність аргументів, які сторона може представити в суд. та відмінності, які існують у державах-учасницях, з огляду на положення законодавства, традиції, юридичні висновки, викладення та формулювання рішень. Таким чином, питання, чи виконав суд свій обов`язок щодо подання обґрунтування, що випливає зі статті 6 Конвенції, може бути визначено тільки у світлі конкретних обставин справи (PRONINAv. UKRAINE, № 63566/00, § 23, ЄСІІЛ, від 18 липня 2006 року).

ВИСНОВКИ ЗА РЕЗУЛЬТАТАМИ РОЗГЛЯДУ АПЕЛЯЦІЙНОЇ СКАРГИ

Відповідно до статті 376 ЦПК України підставами для скасування судового рішення повністю або частково та ухвалення нового рішення у відповідній частині або зміні рішення є неповне з`ясування обставин, що мають значення для справи; недоведеність обставин, що мають значення для справи, які суд першої інстанції визнав встановленими; невідповідність висновків, викладених у рішенні суду першої інстанції; порушення норм процесуального права або неправильне застосування норм матеріального права.

У зв`язку з невідповідністю висновків, викладених у рішенні суду першої інстанції, обставинам справи, апеляційна скарга підлягає частковому задоволенню, а рішення суду першої інстанції зміні.

РОЗПОДІЛ СУДОВИХ ВИТРАТ

Відповідно до підпункту «в» пункту 4 частини першої статті 382 ЦПК України суд апеляційної інстанції повинен вирішити питання про розподіл судових витрат, понесених у зв`язку з переглядом справи у суді апеляційної інстанції.

Оскільки апеляційну скаргу залишено без задоволення, підстав для нового розподілу судових витрат, понесених у зв`язку з розглядом справи у суді першої та апеляційної інстанції, немає.

Керуючись ст. ст. 367, 374, 375, 382 ЦПК України, апеляційний суд, -

П О С Т А Н О В И В:

Апеляційну скаргу ОСОБА_1 - задовольнити частково.

Рішення Саксаганського районного суду м.Кривого Рогу Дніпропетровської області від 19 січня 2023 року змінити в частині мотивів відмови в задоволенні позовних вимог ОСОБА_1 до Товариства з обмеженою відповідальністю «СПЕКТРУМ ЕССЕТС», Приватного нотаріуса Дніпропетровського міського нотаріального округу Римської Анастасії Вікторівни, третя особа, яка не заявляє самостійних вимог - Товариство з обмеженою відповідальністю «Українська універсальна біржа» про визнання запису про державну реєстрацію протиправним та скасування держаної реєстрації права власності, виклавши в редакції даної постанови.

Постанова набирає законної сили з моменту її прийняття та може бути оскаржена в касаційному порядку протягом тридцяти днів з дня її проголошення шляхом подання касаційної скарги безпосередньо до Верховного Суду

Головуючий:

Судді: