Справа № 274/138/23 Провадження № 2/0274/508/23
Бердичівський міськрайонний суд Житомирської області
03.04.23 р.м. Бердичів
Суддя Бердичівського міськрайонного суду Житомирської області Корбут В.В. (далі Суд), за участю секретаря судового засідання Жмурко В.І.,
розглянувши у порядку загального позовного провадження цивільну справу за позовомОСОБА_1
провизначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини,
ОСОБА_1 звернулась з позовом, у якому просить визначити їй додатковий строк один місяць, для подання заяви про прийняття спадщини після смерті батька ОСОБА_3 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_1 , посилаючись на те, що їй нотаріусом було відмовлено у видачі свідоцтва про право на спадщину за заповітом після смерті батька у зв`язку з неприйняттям спадщини у встановлений законодавством України строк, цей строк вона пропустила з поважних причин, оскільки на початку березня 2022 р. нотаріусом їй було роз`яснено, що на час дії воєнного стану перебіг строку для прийняття спадщини зупиняється, а при повторному зверненні вже було роз`яснено, що перебіг строку для прийняття спадщини зупиняється на час дії воєнного стану, але не більше ніж на чотири місяці.
ОСОБА_2 позов визнала, про що подала заяву від 16.03.2023 р.
Судом з`ясовано, що ОСОБА_3 помер ІНФОРМАЦІЯ_1 , що підтверджується свідоцтвом від 29.10.2021 р. про смерть (а. с. 8).
Відповідно до заповіту від 19.10.2021 р. ОСОБА_3 все своє майно, у тому числі все те, що буде належати йому на день смерті і на що він матиме право за законом, заповів дочці ОСОБА_1 (а. с. 8).
Таким чином, зважаючи на зміст статей 1216 1218, 1222 та 1223 Цивільного кодексу України, ОСОБА_1 є спадкоємцем ОСОБА_3 за заповітом.
Згідно з частиною третьою статті 1268, частиною першою та другої статті 1269 Цивільного кодексу України спадкоємець, який постійно проживав разом із спадкодавцем на час відкриття спадщини, вважається таким, що прийняв спадщину, якщо протягом строку, встановленого статтею 1270 цього Кодексу, він не заявив про відмову від неї. Спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу або в сільських населених пунктах уповноваженій на це посадовій особі відповідного органу місцевого самоврядування заяву про прийняття спадщини. Заява про прийняття спадщини подається спадкоємцем особисто.
Частиною першою статті 1270 Цивільного кодексу України передбачено, що для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини.
Частинами першою та другою статті 1220 Цивільного кодексу України встановлено, що спадщина відкривається внаслідок смерті особи або оголошення її померлою. Часом відкриття спадщини є день смерті особи або день, з якого вона оголошується померлою (частина третя статті 46 цього Кодексу).
Таким чином ОСОБА_1 як така, що на час відкриття спадщини постійно з ОСОБА_3 не проживала, для прийняття спадщини повинна була подати нотаріусу або в сільських населених пунктах уповноваженій на це посадовій особі відповідного органу місцевого самоврядування, заяву про прийняття спадщини протягом шести місяців з дня смерті ОСОБА_3 ( ІНФОРМАЦІЯ_1 ), проте не зробила цього, що випливає зі змісту її позовної заяви, довідки про осіб, місце проживання яких зареєстровано або було зареєстровано в період з 19.02.1986 р. по 27.10.2021 р. за адресою: АДРЕСА_1 , відміткою про місце проживання у її паспорті та постанови від 25.11.2022 р. № 282/02-32 про відмову у вчиненні нотаріальної дії приватного нотаріуса Бердичівського районного нотаріального округу Житомирської області Юрчук Н.І. (а. с. 29, зворотній бік а. с. 6, а. с. 9).
Відповідно до статті 1272 Цивільного кодексу України якщо спадкоємець протягом строку, встановленого статтею 1270 цього Кодексу, не подав заяву про прийняття спадщини, він вважається таким, що не прийняв її. За письмовою згодою спадкоємців, які прийняли спадщину, спадкоємець, який пропустив строк для прийняття спадщини, може подати заяву про прийняття спадщини нотаріусу або в сільських населених пунктах уповноваженій на це посадовій особі відповідного органу місцевого самоврядування за місцем відкриття спадщини. За позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини.
Згідно з абзацами першим та другим пункту 24 постанови Пленуму Верховного Суд України від 30.05.2008 р. № 7 "Про судову практику у справах про спадкування" особа, яка не прийняла спадщину в установлений законом строк, може звернутися до суду з позовною заявою про визначення додаткового строку для прийняття спадщини відповідно до частини третьої статті 1272 ЦК. Зазначене положення застосовується до спадкоємців, в яких право на спадкування виникло з набранням чинності зазначеним Кодексом. Суди відкривають провадження в такій справі у разі відсутності письмової згоди спадкоємців, які прийняли спадщину (частина друга статті 1272 ЦК), а також за відсутності інших спадкоємців, які могли б дати письмову згоду на подання заяви до нотаріальної контори про прийняття спадщини. Відповідачами у такій справі є спадкоємці, які прийняли спадщину. При відсутності інших спадкоємців за заповітом і за законом, усунення їх від права на спадкування, неприйняття ними спадщини, а також відмови від її прийняття відповідачами є територіальні громади в особі відповідних органів місцевого самоврядування за місцем відкриття спадщини.
Тобто відповідачами у цій справі мають бути спадкоємці, які прийняли спадщину після смерті ОСОБА_3 , і лише за їх відсутності територіальні громади в особі відповідних органів місцевого самоврядування за місцем відкриття спадщини.
Як вбачається з довідок від 02.12.2022 р. та від 16.03.2023 р. приватного нотаріуса Бердичівського районного нотаріального округу Житомирської області Юрчук Н.І. (а. с. 11, 23), а також з довідки про осіб, місце проживання яких зареєстровано або було зареєстровано в період з 19.02.1986 р. по 27.10.2021 р. за адресою: АДРЕСА_1 (а. с. 29), спадкоємцем ОСОБА_3 першої черги за законом є його дочка ОСОБА_2 , яка на час відкриття спадщини постійно з ним проживала, а тому, зважаючи на положення частини першої статті 1268 Цивільного кодексу України (спадкоємець, який постійно проживав разом із спадкодавцем на час відкриття спадщини, вважається таким, що прийняв спадщину, якщо протягом строку, встановленого статтею 1270 цього Кодексу, він не заявив про відмову від неї), вважається такою, що прийняла спадщину.
Таким чином ОСОБА_2 є належним відповідачем у справі.
Як випливає зі змісту позовної заяви, ОСОБА_1 пропустила строк, встановлений статтею 1270 Цивільного кодексу України для прийняття спадщини, у зв`язку з тим, що на початку березня 2022 р. нотаріусом їй було роз`яснено, що на час дії воєнного стану перебіг строку для прийняття спадщини зупиняється, а при повторному зверненні вже було роз`яснено, що перебіг строку для прийняття спадщини зупиняється на час дії воєнного стану, але не більше ніж на чотири місяці.
Частиною третьою статті 12 Цивільного процесуального кодексу України передбачено, що кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом.
В порушення зазначеної норми Цивільного процесуального кодексу України ОСОБА_1 не довела, що нотаріусом їй було роз`яснено, що на час дії воєнного стану перебіг строку для прийняття спадщини зупиняється, а при повторному зверненні вже було роз`яснено, що перебіг строку для прийняття спадщини зупиняється на час дії воєнного стану, але не більше ніж на чотири місяці (будь-яких доказів на підтвердження цієї обставини нею не подано).
А якщо ж таки виходити з того, що на початку березня 2022 р. ОСОБА_1 дійсно зверталась до приватного нотаріуса Бердичівського районного нотаріального округу Житомирської області Юрчук Н.І., то вона мала можливість у день такого звернення подати цьому нотаріусу заяву про прийняття спадщини після смерті батька (доказів, які б вказували, що така можливість була відсутня ОСОБА_1 не подала).
Таким чином невчинення ОСОБА_1 дій з прийняття спадщини після смерті батька ОСОБА_3 , не пов`язано з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами, тобто причини, з яких вона не вчинила ці дії, не є поважними.
Разом з тим, оскільки, як зазначалось вище, інший спадкоємець ОСОБА_3 , який прийняв спадщину, позов визнав, визнання позову не суперечить закону та не порушує права, свободи чи інтереси інших осіб, Суд вважає, що визначення ОСОБА_1 додаткового строку для прийняття спадщини після смерті батька ОСОБА_3 , відповідатиме таким загальним засадам цивільного законодавства як справедливість, добросовісність та розумність (пункт 6 частини першої статті 3 Цивільного кодексу України).
Враховуючи викладене, Суд приходить до висновку, що позов ОСОБА_1 підлягає задоволенню.
Керуючись статтями 206, 258, 259, 263 265 Цивільного процесуального кодексу України,
2. Визначити ОСОБА_1 додатковий строк для подання заяви про прийняття спадщини після смерті ОСОБА_3 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_1 , один місяць з дня набрання рішенням суду законної сили.
Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги рішення суду, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Апеляційна скарга на рішення суду може бути подана протягом тридцяти днів з дня його складання безпосередньо до Житомирського апеляційного суду.

Учасник справи, якому повне рішення не було вручено у день його складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.

Суддя В.В. Корбут