Справа № 646/6479/19
№ провадження 2/646/754/2023
З А О Ч Н Е Р І Ш Е Н Н Я
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И
04 квітня 2023 року м.Харків
Червонозаводський районний суд м.Харкова у складі: головуючого - Демченко І.М. за участю секретаря Соболь Ю.В., розглянувши в порядку спрощеного позовного провадження у відкритому судовому засіданні у залі суду в місті Харкові цивільну справу за позовом АТ «Харківобленерго» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості,
В С Т А Н О В И В :
Відповідно до Розпорядження Верховного Суду від 10.03.2022 № 4/0/9-22 територіальну підсудність судових справ Червонозаводського районного суду м. Харкова було змінено та визначено замість нього Ленінський районний суд м. Полтави.
На виконання вказаного Розпорядження Червонозаводським районним судом м.Харкова до Ленінського районного суду м. Полтави було передано для продовження розгляду вищевказану судову справу.
Розпорядженням Голови Верховного Суду від 17.11.2022 № 65 з 23.11.2022 відновлено територіальну підсудність судових справ Червонозаводського районного суду м. Харкова.
21.02.2023 Ленінським районним судом м. Полтави судову справу повернуто до Червонозаводського районного суду м. Харкова.
За результатами автоматизованого розподілу справи головуючим у справі визначено суддю Червонозаводського районного суду міста Харкова Демченко І.М.
Ухвалою суду від 22 лютого 2023 року справу прийнято до провадження суддею Демченко І.М. та призначено до розгляду в порядку спрощеного позовного провадження.
Ухвалою суду від 04.04.2023 в порядку ст.ст. 280-281 ЦПК України вирішено провести заочний розгляд справи.
У судове засідання представник АТ «Харківобленерго» надав заяву про розгляд справи по суті у його відсутність, позовні вимоги підтримує у повному обсязі та наполягає на їх задоволенні. Не заперечує проти заочного розгляду справи.
Відповідач ОСОБА_1 та її представник у судове засідання не з`явилися, про час та місце розгляду справи повідомлені належним чином, про причини неявки не повідомили.
Відповідно до вимог ч.3 ст. 223 ЦПК України у разі неявки учасника справи, який належним чином повідомлений про судове засідання, без поважних причин або без повідомлення причин неявки, суд розглядає справу за відсутності такого учасника справи.
Суд, дослідивши докази, встановив фактичні обставини справи та відповідні правовідносини, які виникли між сторонами.
08.08.2007 між споживачем ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , РНОКПП - НОМЕР_1 , та АК «Харківобленерго» укладено договір про користування електричною енергією, за умовами якого енергопостачальник взяв на себе зобов`язання надійно постачати електричну енергію на об`єкт споживача будинок АДРЕСА_1 , у необхідних обсягах відповідно до потужності 1,3 кВт, а відповідач у свою чергу зобов`язався оплачувати одержану електричну енергію за тарифами, встановленими НКРЕКП у строки, передбачені цим договором, і забезпечувати належне виконання обов`язків, визначених договором, зокрема: забезпечувати збереження приладу обліку і пломб на них у разі розміщення приладу обліку у квартирі або на іншому об`єкті споживача.
У відповідності до вимог Закону України "Про акціонерні товариства" проведено державну реєстрацію змін до статуту АК "Харківобленерго" щодо зміни назви на Акціонерне товариство "Харківобленерго" та внесено відповідні зміни до Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань.
Суд зазначає, що зміна назви юридичної особи не тягне за собою правонаступництва, а лише правовий наслідок проведення державної реєстрації змін до відомостей про юридичну особу, що містяться в Єдиному державному реєстрі юридичних осіб, фізичних осіб підприємців та громадських формувань, пов`язаних зі зміною назви.
Пунктом 28 вищезазначеного договору про користування електричною енергією визначено строк його дії три роки та вважається продовженим на рік, якщо за місяць до закінчення терміну його дії жодна із сторін не висловила наміру внести в ньому зміни або доповнення.
Крім цього, пункт 31 цього договору містить підпис споживача ОСОБА_1 про її ознайомлення з Правилами користування електричною енергією для населення (а.с.12).
15.01.2019 при перевірці будинку АДРЕСА_1 за участю чоловіка споживача ОСОБА_1 ОСОБА_2 працівниками АТ «Харківобленерго» встановлено порушення п.8.2.4 Правил роздрібного ринку електричної енергії (ПРРЕЕ), а саме: «Розкрадання електричної енергії у випадку самовільного підключення до електричної мережі, споживання електроенергії поза приладом обліку. Використання штучного нуля, при якому споживання електричної енергії не враховується приладом обліку , про що складено акт № 221704 (а.с.5-7).
При складанні акту про порушення будь-яких заперечень чи незгоди із виявленим порушенням ОСОБА_2 , як член сім`ї споживача ОСОБА_1 , не надав та власноруч зазначив, що зауважень не має. При цьому, йому було повідомлено, що засідання комісії з розгляду цього акту відбудеться 22.01.2019.
Пунктом 8.2.6. Правил роздрібного ринку електричної енергії, затверджених Постановою НКРЕКП від 14.03.2018 № 312 визначено, що на підставі акта про порушення уповноваженими представниками оператора системи під час засідань комісії з розгляду актів про порушення визначаються обсяг необлікованої електричної енергії та сума завданих споживачем збитків.
Суд зазначає, що засідання комісії відбулося за участю чоловіка відповідача ОСОБА_3 та він підтвердив своїм підписом, що з розрахунком згоден. При цьому, надав заяву про відмову від проведення експертизи.
За положеннями п. 4 ч.1 ст. 611 ЦК України у разі порушення зобов`язання настають правові наслідки, встановлені договором або законом, зокрема відшкодування збитків.
Положеннями статті 77 Закону України «Про ринок електричної енергії» передбачено, що учасники ринку, які порушили нормативно-правові акти, що регулюють функціонування ринку електричної енергії, несуть відповідальність згідно із законом. Пунктом 4 частини другої цієї статті зазначено, що правопорушеннями на ринку електричної енергії є: крадіжка електричної енергії, самовільне підключення до об`єктів електроенергетики, споживання електричної енергії без приладів обліку. Учасником ринку у розумінні пункту 96 частини першої статті 1 Закону України «Про ринок електричної енергії» є також і споживач.
З урахуванням вищенаведених норм передбачається, що споживач електроенергії несе відповідальність згідно із законодавством за порушення умов договору та Правил.
Відповідно до частини першої статті 1166 ЦК України майнова шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам фізичної або юридичної особи, а також шкода, завдана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала.
Суд встановив, що відповідачка порушила вимоги пунктів 2.3.4 та 5.5.5 ПРРЕЕ шляхом використання «штучного нуля», що призвело до споживання не облікованої електричної енергії.
Розрахунок збитків проведений позивачем відповідно до вимог ПРРЕЕ, крім того він відповідачкою не спростований, контррозрахунок не наданий.
На виконання умов цього договору 28.08.2019 здійснено платіж у сумі 1000 грн.
На підставі ст. 526 Цивільного кодексу України зобов`язання має виконуватися належним чином відповідно до умов договору та вимог цього Кодексу, інших актів цивільного законодавства, а за відсутності таких умов та вимог відповідно до звичаїв ділового обороту або інших вимог, що звичайно ставляться.
Відповідно до ст. 525 Цивільного кодексу України, одностороння відмова від зобов`язання або одностороння зміна його умов не допускається, якщо інше не встановлено договором або законом.
За положеннями п. 6 ч.1 ст. 264 ЦПК України під час ухвалення рішення суд вирішує питання про розподіл між сторонами судових витрат.
Відповідно до ч.1 ст. 141 ЦПК України судовий збір покладається на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог.
У зв`язку із частковим задоволенням позову відповідно до п. 1 ч. 2 ст. 141 ЦПК України з відповідача на користь позивача необхідно стягнути витрати по сплаті судового збору пропорційно до розміру задоволених позовних вимог.
Керуючись ст. ст.141, 263, 264, 265, 268, 280-284 ЦПК України, ст.ст. 525, 526, 1166 ЦК України, суд
Позов Акціонерного товариства «Харківобленерго» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості задовольнити частково.
В іншій частині позовних вимог відмовити.
Заочне рішення може бути переглянуте судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача, поданою протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Учасник справи, якому повне заочне рішення суду не було вручене у день його проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на подання заяви про його перегляд - якщо така заява подана протягом двадцяти днів з дня вручення йому повного заочного рішення суду. Строк на подання заяви про перегляд заочного рішення може бути також поновлений в разі пропуску з інших поважних причин.
У разі залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення заочне рішення може бути оскаржене в загальному порядку, встановленому цим Кодексом. У цьому разі строк на апеляційне оскарження рішення починає відраховуватися з дати постановлення ухвали про залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення.
Рішення може бути оскаржено повністю або частково учасниками справи, а також особами, які не брали участі у справі, якщо суд вирішив питання про їх права, свободи, інтереси та (або) обов`язки до Харківського апеляційного суду шляхом подачі апеляційної скарги безпосередньо до суду апеляційної інстанції протягом 30 днів з дня його проголошення.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Учасник справи, якому повне рішення суду не було вручено у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду. Строк на апеляційне оскарження може бути також поновлений в разі пропуску з інших поважних причин, крім випадків, зазначених у частині другій статті 358 ЦПК України.

Заочне рішення набирає законної сили, якщо протягом строків, встановлених цим Кодексом, не подані заява про перегляд заочного рішення або апеляційна скарга, або якщо рішення залишено в силі за результатами апеляційного розгляду справи.

Головуючий : І.М.Демченко