РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

20 лютого 2023 року м. Київ

Солом`янський районний суд міста Києва у складі:

головуючого судді Ішуніної Л. М.

за участю секретаря судового засідання Отруби В. В.,

представника позивача ОСОБА_1 ,

відповідача ОСОБА_2 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Києві за правилами загального позовного провадження цивільну справу за позовом ОСОБА_3 до ОСОБА_4 , ОСОБА_5 , ОСОБА_2 , ОСОБА_6 , ОСОБА_7 , третя особа - приватний нотаріус Київського міського нотаріального округу Маковеєва Олена Вікторівна, про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини,

ВСТАНОВИВ:

У липні 2021 року ОСОБА_3 звернулася до суду з позовом до ОСОБА_4 , ОСОБА_4 , ОСОБА_2 , ОСОБА_6 , ОСОБА_7 , в якому просить визнати причини пропуску нею строку на подання заяви про прийняття спадщини після померлої ІНФОРМАЦІЯ_1 ОСОБА_8 поважними та визначити додатковий строк для подання заяви про прийняття спадщини - два місяці.

Свої вимоги, обґрунтовує тим, що ІНФОРМАЦІЯ_1 померла її двоюрідна сестра ОСОБА_8 , після якої залишилась спадщина, яка складається з: квартири, що розташована за адресою: АДРЕСА_1 ; будинку у АДРЕСА_2 ; земельної ділянки площею 1,4977 га кадастровий номер :05:046:0011 у с. Гостролуччя Баришівського району Київської області; земельної ділянки площею 1,7881 га кадастровий номер :05:069:0045 у с. Гостролуччя Баришівського району Київської області; земельної ділянки площею 1,078 га кадастровий номер :05:063:0013 у с. Гостролуччя Баришівського району Київської області; житлового будинку площею 91,9 кв.м, земельної ділянки площею 0,1358 кадастровий номер :05:015:0013 та земельної ділянки площею 0,25 га кадастровий номер :05:015:0012 по АДРЕСА_2 ; земельної ділянки площею 0,437 га кадастровий номер :05:23:0114 по АДРЕСА_3 ; домоволодіння по АДРЕСА_2 ; авторських прав на підручник для вищих навчальних закладів «Мапкетинг» ISBN: 966-7035-64-6.УДК:658.8 (075.8) та інших наукових видань у співавторстві з іншими науковцями. Заповіт спадкодавцем не складався.

Зазначає, що спадкоємці першої, другої, третьої та четвертої черг після смерті ОСОБА_8 відсутні, спадкоємцями п`ятої черги є її двоюрідні брати та сестри, які зазначені відповідачами в цій справі, та вона сама. Відповідачами по справі спадщина після померлої була прийнята у встановленому законом порядку шляхом подання приватному нотаріусу Київського міського нотаріального округу Маковеєвій О. В. заяв про прийняття спадщини у встановлений законодавством 6-місячний строк.

Водночас, нею був пропущений строк на подання заяви про прийняття спадщини, оскільки через три місяці після смерті ОСОБА_8 вона захворіла на COVID 19 та знаходилась з 24 лютого 2021 року по 09 травня 2021 року на стаціонарному лікуванні у лікарні «Клініка Гальченко В. В.».

Після одужання, їй стало відомо, що відповідачі прийняли спадщину померлої ОСОБА_8 та вже відкрито спадкову справу, у зв`язки з чим, 25 травня 2021 року вона звернулась за правовою допомогою до адвоката, який протягом двох місяців спілкувався із приватним нотаріусом Маковеєвою О. В., однак вона відмовилась прийняти заяву позивача про прийняття спадщини, посилаючись на те, що у неї немає документів, що підтверджують родинні стосунки з померлою та пропущено 6-місячний строк.

Після цього, 16 липня 2021 року позивач надіслала, засобами поштового зв`язку, цінним листом з описом вкладення, приватному нотаріусу Маковеєвій О. В. заяву про прийняття спадщини, однак вона її не отримала, не телефонні дзвінки не відповідає, при неодноразовому відвідуванні офісу приватного нотаріуса, двері офісу були зачинені, будь-які оголошення про причини її відсутності на робочому місці відсутні, в особистому прийомі їй неодноразово було відмовлено.

У зв`язку з вищевикладеним, позивач вважає, що строк для прийняття спадщини був нею пропущений через об`єктивні, непереборні обставини, тому звернулася до суду з указаним позовом та просить його задовольнити в повному обсязі.

Протоколом автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 29 липня 2021 року для розгляду зазначеної позовної заяви визначено головуючого суддю Ішуніну Л. М.

Ухвалою Солом`янського районного суду міста Києва від 03 серпня 2021 року у вказаній справі відкрито загальне позовне провадження та призначено підготовче судове засідання. Цією ж ухвалою суду до участі в справі залучено в якості третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору приватного нотаріуса Київського міського нотаріального округу Маковеєву О. В., та витребувано у приватного нотаріуса Київського міського нотаріального округу Маковеєвої О. В. належним чином засвідчену копію спадкової справи після померлої ІНФОРМАЦІЯ_1 ОСОБА_8 , у Комунального підприємства Київської міської ради «Київське міське бюро технічної інвентаризації» відомості про приналежність квартири за адресою: АДРЕСА_1 .

04 жовтня 2021 року приватним нотаріусом Київського міського нотаріального округу Маковеєвою О. В. було надано суду належним чином засвідчену копію спадкової справи після померлої ІНФОРМАЦІЯ_1 ОСОБА_8

04 грудня 2021 року до суду надійшли письмові пояснення третьої особи, в яких приватний нотаріус зазначає, що від позивача протягом шестимісячного строку з часу відкриття спадщини після смерті ОСОБА_8 заяви про прийняття спадщини не надходило. 16 липня 2021 року на особистій консультації позивачу були надані усні роз`яснення, що спадкоємець, який протягом шестимісячного строку не подав заяву про прийняття спадщини, вважається таким, що не прийняв її. У такому разі оформити її можливо за письмовою згодою спадкоємців, які прийняли таку спадщину, або на підставі судового рішення про встановлення додаткового строку, достатнього для подання заяви про прийняття спадщини. На письмову заяву позивача щодо прийняття нею спадщини від 16 липня 2021 року, на її адресу було направлено лист-роз`яснення за вих. № 82/02-14 від 11 серпня 2021 року. З огляду на викладене, при вирішенні справи покладається на розсуд суду.

10 лютого 2022 року відповідачем ОСОБА_2 подано до суду відзив на позовну заяву, в якому остання заперечує проти задоволення позову, посилаючись на те, що позивачем не доведено поважності причин пропуску строку для прийняття спадщини, зокрема, довідка про перебування її на лікуванні не підтверджує того, що вона проходила стаціонарне лікування, не наведено підстав, які перешкоджали їй звернутися із заявою про прийняття спадщини протягом перших 3 місяців після смерті ОСОБА_8 до того як позивач захворіла на COVID-19, а також не надано доказів проходження реабілітації останньою. З огляду на викладене, просить відмовити в задоволенні позову.

14 лютого 2022 року відповідачем ОСОБА_5 подано до суду відзив, в якому він заперечує проти задоволення позову, мотивуючи тим, що позивачем не наведено обставин через які вона не звернулась із заявою про прийняття спадщини до початку її хвороби, твердження про те, що вона протягом трьох місяців перебувала на лікуванні не підтверджено належними доказами, будь-яких доказів виявлення та підтвердження наявності вірусу COVID-19 в матеріалах справи відсутні. Враховуючи викладене, просить відмовити в задоволенні позову.

Також, 14 лютого 2022 року, засобами поштового зв`язку, до суду надійшов відзив відповідача ОСОБА_6 , в якому зазначає, що заперечує проти продовження терміну подання заяви про прийняття спадщини позивачем, оскільки нею не було надано обґрунтованих доказів щодо поважності причин, які могли б перешкодити їй у прийнятті спадщини. Зокрема, з наданої до суду позивачем довідки, виданої ТОВ «Клініка імені Гальченко В. В.» не вбачається, що вона перебувала саме на стаціонарному, не надано жодного доказу факту проведення лабораторного підтвердження діагнозу COVID-19. Крім того, позивач не навела обґрунтованих обставин щодо неподання нею заяви про прийняття спадщини до хвороби або шляхом надання довіреності іншій особі подати таку заяву в її інтересах протягом шестимісячного строку. На підставі вищевикладеного просить відмовити в задоволенні позову.

14 лютого 2022 року, засобами поштового зв`язку, до суду надійшов відзив відповідача ОСОБА_7 , в якому остання заперечує проти задоволення позову, посилаючись на те, що позивачем не доведено поважності причин пропуску строку для прийняття спадщини, зокрема, довідка про перебування її на лікуванні не підтверджує того, що вона проходила стаціонарне лікування, не наведено підстав, які перешкоджали їй звернутися із заявою про прийняття спадщини до того як вона захворіла на COVID-19. Враховуючи викладене, просить відмовити в задоволенні позову.

16 лютого 2022 року, засобами поштового зв`язку, до суду надійшов відзив відповідача ОСОБА_4 , в якому останній заперечує проти задоволення позову, оскільки позивачем не доведено поважності причин пропуску строку для прийняття спадщини, зокрема, довідка про перебування її на лікуванні не підтверджує того, що вона проходила стаціонарне лікування, не наведено підстав, які перешкоджали їй звернутися з заявою про прийняття спадщини до того як вона захворіла або шляхом надання довіреності іншій особі подати таку заяву в її інтересах протягом шестимісячного строку. Враховуючи викладене, просить відмовити в задоволенні позову.

28 червня 2022, засобами поштового зв`язку, до суду надійшов відзив відповідача ОСОБА_6 , який за змістом аналогічний відзиву, поданому 14 лютого 2022 року.

20 жовтня 2022 року до суду надійшли витребувані у Комунального підприємства Київської міської ради «Київське міське бюро технічної інвентаризації» відомості про приналежність квартири за адресою: АДРЕСА_1 .

Ухвалою Солом`янського районного суду міста Києва від 20 жовтня 2022 року підготовче провадження у вказаній справі закрито та призначено судовий розгляд по суті.

Представник позивача ОСОБА_1 в судовому засіданні підтримала позовні вимоги в повному обсязі, посилаючись на обставини, викладені в позові та просила його задовольнити.

Відповідач ОСОБА_2 в судовому засіданні заперечувала проти задоволення позову, посилаючись на обставини, викладені у відзиві та просила відмовити в задоволенні позову.

Відповідачі ОСОБА_4 , ОСОБА_4 , ОСОБА_6 та ОСОБА_7 в судове засідання не з`явилися, про дату, час та місце судового засідання повідомлялися належним чином, однак ОСОБА_6 у поданому відзиві просила проводити розгляд справи без її участі, також матеріали справи містять заяви ОСОБА_4 , ОСОБА_4 та ОСОБА_7 про розгляд справи у їх відсутність.

Третя особа в судове засідання не з`явилася, про дату, час та місце судового засідання повідомлялася належним чином, у поданих до суду письмових поясненнях просила розглядати справу без її участі.

За загальним правилом частини першої статті 223 ЦПК України неявка у судове засідання будь-якого учасника справи за умови, що його належним чином повідомлено про дату, час і місце цього засідання, не перешкоджає розгляду справи по суті, крім випадків, визначених цією статтею.

З огляду на викладене, суд вважає за можливе проводити розгляд справи у відсутність відповідачів та третьої особи.

Дослідивши матеріали справи та проаналізувавши надані докази, суд виходить з наступного.

За загальним правилом статей 15,16 ЦК України кожна особа має право на захист свого цивільного права у разі його порушення, невизнання або оспорювання.

Кожна особа за захистом свого особистого немайнового або майнового права та інтересу має право звернутися до суду, який може захистити цивільне право або інтерес у один із способів, визначених частиною першою статті 16 ЦК України, або й іншим способом, що встановлений договором або законом.

Судом установлено, що позивач є двоюрідною сестрою померлої ОСОБА_8 , що підтверджується свідоцтвом про народження позивача, виданим повторно 24 червня 2005 року Відділом реєстрації актів цивільного стану Солом`янського районного управління юстиції серії НОМЕР_1 (а. с. 20, т.1), архівною довідкою про народження ОСОБА_9 , який є батьком позивача, від 30 червня 2021 року за № 01-43/1446 (1) (а. с. 22, т. 1), та архівною довідкою про народження ОСОБА_10 , який є рідним братом батька позивача, від 23 червня 2021 року за № 01-43/1447 (1) (а. с. 21, т. 1).

Крім того, факт спорідненості позивача з померлою не заперечувався відповідачами.

Двоюрідна сестра позивача ОСОБА_8 померла ІНФОРМАЦІЯ_1 , що підтверджується витягом з Державного реєстру актів цивільного стану громадян про державну реєстрацію смерті № 7 від 23 липня 2021 року (а. с. 11).

Встановлено, що приватним нотаріусом Київського міського нотаріального округу міста Києва Маковеєвою О. В. 03 листопада 2020 року було заведено спадкову справу № 04/2020 після померлої ІНФОРМАЦІЯ_1 ОСОБА_8 на підставі заяв ОСОБА_4 , ОСОБА_4 , ОСОБА_2 , ОСОБА_6 та ОСОБА_7 про прийняття спадщини.

Позивач звернулася до приватного нотаріуса Київського міського нотаріального округу міста Києва Маковеєвої О. В. із письмовою заявою про прийняття спадщини 16 липня 2021 року.

13 серпня 2021 року приватним нотаріусом було надіслано позивачеві лист?роз`яснення від 11 серпня 2021 року за вих. № 82/02-14, в якому повідомила, що надіслана заява оформлена неналежним чином та позивачем пропущено шестимісячний строк для прийняття спадщини. Також, роз`яснила, що ОСОБА_3 може звернутись до суду за продовженням строку для прийняття спадщини.

Відповідно до статей 1216, 1217 ЦК України спадкуванням є перехід прав та обов`язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця), до інших осіб (спадкоємців). Спадкування здійснюється за заповітом або за законом.

Згідно з частиною першою статті 1222 ЦК України спадкоємцями за заповітом і за законом можуть бути фізичні особи, які є живими на час відкриття спадщини, а також особи, які були зачаті за життя спадкодавця і народжені живими після відкриття спадщини.

Згідно з частиною першою статті 1268 ЦК України спадкоємець за заповітом чи за законом має право прийняти спадщину або не прийняти її.

Відповідно до частини першої статті 1269 ЦК України спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу або в сільських населених пунктах - уповноваженій на це посадовій особі відповідного органу місцевого самоврядування заяву про прийняття спадщини.

Частиною першою статті 1270 ЦК України передбачено, що для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини.

Таким чином, право на спадщину виникає з моменту її відкриття, і закон зобов`язує спадкоємця, який постійно не проживав зі спадкодавцем, у шестимісячний строк подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини.

Відповідно до частини третьої статті 1272 ЦК України за позовом спадкоємця, який пропустив строк на прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання заяви про прийняття спадщини.

Правила частини третьої статті 1272 ЦК України можуть бути застосовані, якщо:1) у спадкоємця були перешкоди для подання такої заяви; 2) ці обставини визнані судом поважними.

Вирішуючи питання поважності причин пропуску шестимісячного строку, визначеного статтею 1270 ЦК України для прийняття спадщини, суд має враховувати, що такі причини визначаються в кожному конкретному випадку, з огляду на обставини кожної справи.

Вирішуючи питання визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними причинами є причини, пов`язані з об`єктивними не переробними істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій.

Поважними причинами пропуску строку визнаються, зокрема: тривала хвороба спадкоємців; велика відстань між місцем постійного проживання спадкоємців і місцем знаходження спадкового майна; складні умови праці, які, зокрема, пов`язані з тривалими відрядженнями, в тому числі закордонними; перебування спадкоємців на строковій службі у складі Збройних Сил України; необізнаність спадкоємців про наявність заповіту тощо.

При цьому, судом не можуть бути визнані поважними такі причини пропуску строку для подання заяви про прийняття спадщини, як юридична необізнаність позивача щодо строку та порядку прийняття спадщини, необізнаність особи про наявність спадкового майна та відкриття спадщини, похилий вік, непрацездатність, невизначеність між спадкоємцями, хто буде приймати спадщину, відсутність коштів для проїзду до місця відкриття спадщини, несприятливі погодні умови тощо.

Якщо у спадкоємця перешкод для подання заяви не було, а він не скористався правом на прийняття спадщини, то правові підстави для визначення додаткового строку для прийняття спадщини відсутні.

Подібний висновок викладений Верховним Судом у постановах від 17 червня 2020 року у справі № 520/10377/17, провадження № 61-48230св18, від 11 листопада 2020 року у справі № 750/262/20 провадження № 61-14038св20, від 22 січня 2020 року у справі № 592/18695/18, провадження № 61-13558св19, від 11 серпня 2021 року у справі № 720/1079/19, провадження № 61-14663св20.

Крім того, позивач повинен довести поважність пропуску строку для прийняття спадщини не лише у межах шестимісячного строку, встановленого частиною першою статті 1270 ЦК України, а й упродовж усього періоду від дати відкриття спадщини до дати звернення до суду з позовом про визначення додаткового строку, достатнього для подання заяви про прийняття спадщини.

Судом установлено, що позивач просить визнати поважними причини пропуску строку подачі заяви про прийняття спадщини у зв`язку з тим, що вона з 24 лютого 2021 року по 09 травня 2021 року перебувала на стаціонарному лікуванні, у зв`язку із захворюванням на COVID-19.

На підтвердження зазначених обставин надала суду довідку лікаря-терапевта ТОВ «Клініка імені Гальченко В.В.» ОСОБА_11 , в якій зазначено, що позивач знаходилась на лікуванні з 24 лютого 2021 року по 09 травня 2021 року. Діагноз COVID 19. Полісегментарна двобічна вірусна пневмонія. ДН ІІ.

Крім того, в судовому засіданні в якості свідка була допитана ОСОБА_12 , яка в ході допиту повідомила, що є дочкою позивача. Підтвердила, що позивач хворіла на COVID 19 та перебувала на лікуванні у лікарні.

Беручи до уваги надані позивачем докази, суд приходить до висновку, що вона не довела поважність причин пропуску строку для звернення з заявою про прийняття спадщини, з огляду на наступне.

Так, перебування ОСОБА_3 на стаціонарному лікуванні з 24 лютого 2021 року по 09 травня 2021 року підтверджена лише довідкою, виданою ТОВ «Клініка імені Гальченко В.В.», однак зазначена довідка не підтверджує перебування позивача саме на стаціонарному лікуванні, що перешкоджало б позивачеві подати заяву про прийняття спадщини.

Крім того, позивачем не надано суду більше ніяких доказів щодо свого стану здоров`я, проходження нею реабілітації чи то інших медичних маніпуляцій.

Водночас, для подання заяви про прийняття спадщини не є обов`язковим особисте подання документів безпосередньо в приміщенні нотаріальної контори, оскільки закон не позбавляє спадкоємця права направити цю заяву за допомогою засобів поштового зв`язку, а також подати її через орган місцевого самоврядування.

Подібний правовий висновок сформульований у постановах Верховного Суду від 17 жовтня 2019 року у справі № 766/14595/16, провадження № 61-6700св19, від 13 лютого 2020 року у справі № 362/2685/17, провадження № 61-15858св18.

Однак, позивач не скористалась такою можливістю, та не надала суду доказів неможливості направлення заяви засобами поштового зв`язку чи ти надання довіреності своїй дочці чи то іншій особі для звернення до нотаріуса із заявою про прийняття спадщини. До того ж, позивачем не наведено причин, пов`язаних з об`єктивними не переробними істотними труднощами, які перешкоджали їй звернутися із заявою про прийняття спадщини у період з 24 жовтня 2020 року по 24 лютого 2021 року, тобто до її хвороби, а також до моменту подання заяви про прийняття спадщини (16 липня 2021 року).

Крім того, однією із поважних причин пропуску строку на подання зяви про прийняття спадщини, позивач зазначає неналежна правовова допомога надана адвокатом Сапоновим О. В.

Так, дійсно дочка позивача - ОСОБА_12 25 травня 2021 року, після закінчення 6-місячного строку для звернення із заявою про прийняття спадщини, зверталася за правовою допомогою до ТОВ «Центр правової допомоги», у зв`язку з чим 27 травня 2021 року нею було укладено договір з адвокатом Сапоновим О. В., що підтверджується відповідними договорами (а. с. 26-29 том 1).

Однак укладення зазначених договорів, без надання інших доказів, не свідчить про неналежне виконання адвокатом своїх обов`язків.

Кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом (частина третя статті 12 ЦПК України).

Згідно з вимогами статей 76, 77, 79, 80 ЦПК України доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. Ці дані встановлюються такими засобами: письмовими, речовими і електронними доказами; висновками експертів; показаннями свідків. Належними є докази, які містять інформацію щодо предмета доказування. Достовірними є докази, на підставі яких можна встановити дійсні обставини справи. Питання про достатність доказів для встановлення обставин, що мають значення для справи, суд вирішує відповідно до свого внутрішнього переконання.

Відповідно до частини шостої статті 81 ЦПК України доказування не може ґрунтуватися на припущеннях.

Оцінивши надані сторонами докази, суд дійшов до висновків, що в ході судового розгляду позивач не надала належних і допустимих доказів поважності причин пропуску строку для звернення із заявою про прийняття спадщини у період з дати відкриття спадщини - 24 жовтня 2020 року до подання заяви про її прийняття. Вказані позивачем обставини не є об`єктивними, непереборними, істотними труднощами, які б перешкоджали позивачу у встановлений законом строк звернутися із заявою про прийняття спадщини, зокрема, шляхом надсилання засобами поштового зв`язку, що і було зроблено позивачем 16 липня 2021 року, але вже після спливу визначеного строку для подання заяви про прийняття спадщини.

Враховуючи вищевикладене, суд приходить до висновку про відсутність підстав для визначення позивачу додаткового строку для прийняття спадщини, тому позовні вимоги задоволенню не підлягають.

Крім того, частиною п`ятою статті 265 ЦПК України передбачено, що у резолютивній частині рішення зазначається про розподіл судових витрат.

Ураховуючи те, що позов не підлягає задоволенню, то судові витрати, відповідно до пункту 2 частини другої статті 141 ЦПК України покладаються на позивача.

З огляду на викладене, керуючись, статями 15,16, 1216, 1218, 1258, 1261, 1264, 1268, 1269, 1270, 1272ЦК України, статтями 2, 10, 12, 13, 15, 141, 76-81, 89, 258, 263, 264, 265, 268, 273, 354, 355 ЦПК України, суд

ВИРІШИВ:

У задоволенні позову ОСОБА_3 до ОСОБА_4 , ОСОБА_5 , ОСОБА_2 , ОСОБА_6 , ОСОБА_7 , третя особа - приватний нотаріус Київського міського нотаріального округу Маковеєва Олена Вікторівна про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини відмовити.

Рішення суду може бути оскаржене до Київського апеляційного суду шляхом подання апеляційної скарги протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення. Учасник справи, якому повне рішення не було вручене у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження на рішення суду - якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Суддя Л. М. Ішуніна