Справа № 185/3953/22
Провадження № 6/185/181/23
У Х В А Л А

04 квітня 2023 року Павлоградський міськрайонний суд Дніпропетровської області у складі головуючого судді Головіна В.О.

з участю секретаря судового засідання Преображенської К.О.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в місті Павлограді заяву Приватного акціонерного товариства «ДТЕК Павлоградвугілля» про розстрочення виконання рішення,

В С Т А Н О В И В

Рішенням Павлоградського міськрайонного суду Дніпропетровської області від 23.11.2022 року стягнуто з Приватного акціонерного товариства «ДТЕК Павлоградвугілля» на користь ОСОБА_1 у відшкодування моральної шкоди, завданої ушкодженням здоров`я, 80000.00 грн.

Постановою Дніпровського апеляційного суду від 06.03.2023 року апеляційну скаргу Приватного акціонерного товариства «ДТЕК Павлоградвугілля» рішення суду залишено без змін.

13.03.2023 року Приватне акціонерне товариство «ДТЕК Павлоградвугілля» звернулося з заявою, за змістом якої просить розстрочити виконання судового рішення на чотири місяці зі сплатою платежів до останнього робочого дня кожного місяця:

-квітень 2023 року 20 000 грн.;

-травень 2023 року 20 000 грн.;

-червень 2023 року 20 000 грн.;

-липень 2023 року 20 000 грн.

В обґрунтування заяви про розстрочення виконання рішення ПрАТ «ДТЕК Павлоградвугілля» посилається на те, що наразі в Україні діє воєнний стан, ПрАТ «ДТЕК Павлоградвугілля» є підприємством критичної інфраструктури, яке шляхом видобутку вугілля та постачання його на ТЕС забезпечує енергетичну незалежність України, надає кошти на підтримку ЗСУ, сил територіальної оборони та вимушених переселенців. Підприємство зазнало значних збитків внаслідок ракетних обстрілів, а також через вилучення з виробничого процесу транспортних засобів на потребу Збройних Сил України. Крім того незважаючи на наявну заборгованість державних підприємств перед ПрАТ «ДТЕК Павлоградвугілля», підприємство не припиняло постачання вугільної продукції боржникам комунальним підприємствам.

На даний час у ПрАТ «ДТЕК Павлоградвугілля» склалася фінансова неможливість проводити розрахунки, обумовлена воєнним станом в країні та необхідністю направляти кошти на надання матеріальної допомоги родинам загиблих під час оборони країни та тим, які отримали поранення. Значна кількість виконавчих проваджень може дестабілізувати роботу підприємства.

Крім того позивач, на користь якого стягнуто грошові кошти у відшкодування моральної шкоди, є соціально захищеною особою, а саме отримує страхові та пенсійні виплати, а також забезпечується лікарськими засобами за рахунок Фонду соціального страхування.

Відповідно до положень статті 435 ЦПК України, за заявою сторони суд, який розглядав справу як суд першої інстанції, може відстрочити або розстрочити виконання рішення.

За змістом частини 2 статті 435 ЦПК України, заява про розстрочення виконання рішення має бути розглянута судом у десятиденний строк з дня її надходження у судовому засіданні з повідомленням учасників справи, при цьому явка учасників справи не є обов`язковою.

Підставою для встановлення або зміни способу або порядку виконання, відстрочення або розстрочення виконання судового рішення є обставини, що істотно ускладнюють виконання рішення або роблять його неможливим.

Вирішуючи питання про відстрочення чи розстрочення виконання судового рішення, суд також враховує:

1) ступінь вини відповідача у виникненні спору;

2) щодо фізичної особи - тяжке захворювання її самої або членів її сім`ї, її матеріальний стан;

3) стихійне лихо, інші надзвичайні події тощо.

Розстрочка та відстрочення виконання судового рішення не може перевищувати одного року з дня ухвалення такого рішення, ухвали, постанови.

Відстрочка виконання рішення суду - це відтермінування у часі належного строку виконання рішення суду в цілому. Надання відстрочки судом полягає у визначенні нової конкретної, більш пізньої ніж первинна, дати, з настанням якої й після завершення строку відстрочки рішення має бути виконано повністю. При розгляді заяв щодо відстрочки виконання рішення необхідно виходити з міркувань доцільності та об`єктивної необхідності надання саме таких строків відтермінування виконання рішення в цілому; наявність підстави для відтермінування має бути доведена боржником. Строки такого відтермінування знаходяться у прямій залежності від обставин, що викликають необхідність надання додаткового строку до повного виконання рішення суду. Надання відстрочки виконання рішення суду не може створювати занадто або безпідставно привілейовані умови для боржника.

Відстрочка виконання рішення суду може бути надана у виняткових випадках, що обумовлюють об`єктивні ускладнення при виконанні судового рішення наявність яких робить його виконання неможливим, які суд визначає, виходячи з особливого характеру обставин, що ускладнюють або виключають виконання рішення.

Саме такі висновки викладені у постанові Верховного Суду від 21 лютого 2019 року у справі № 2-54/08.

Законодавство України не містить вичерпного переліку обставин, що ускладнюють або роблять неможливим виконання рішення, на підставі яких суд може прийняти рішення про надання відстрочки.

Тобто, перелік обставин, що ускладнюють або роблять неможливим виконання рішення у національному законодавстві є нечітким. Обмеження стосовно можливого та допустимого строку відстрочки виконання остаточного рішення у законі відсутнє.

Отже, суд, який прийняв рішення, має широкі дискреційні повноваження щодо підстав та строку для відстрочки виконання рішення, і у кожному конкретному випадку за своїм внутрішнім переконанням оцінює наявні у справі докази і вирішує питання про наявність чи відсутність обставин для вчинення таких процесуальних дій.

Відстрочення виконання рішення можливе лише у виключних випадках за наявності обставин, що істотно ускладнюють виконання рішення або роблять його неможливим. Під час вирішення питання про відстрочення виконання рішення суду обов`язково мають враховуватись також інтереси сторони, на користь якої ухвалене рішення.

При зверненні до суду із заявою про розстрочення виконання рішення суду представник відповідача посилався на те, що у зв`язку з військовими діями підприємству спричинено матеріальні збитки внаслідок руйнувань та вилучення із виробничого процесу транспортних засобів і техніки на потребу ЗСУ.

При цьому відповідачем не доведено, що матеріальні збитки підприємства настільки великі, що роблять неможливим виконання рішення суду.

Складне матеріальне становище не може вважатися винятковою обставиною, що ускладнює виконання рішення суду, і не є достатньою підставою для розстрочення виконання рішення суду.

Жодних обмежень щодо виконання судових рішень на період дії воєнного часу діючим законодавством не передбачено.

Надання відповідачем допомоги Збройним силам України, підрозділам територіальної оборони та вимушеним переселенцям у розумінні статті 435 ЦПК України, не є правовою підставою для розстрочення виконання рішення суду.

Також суд не бере до уваги посилання відповідача на те, що значна кількість виконавчих проваджень може дестабілізувати роботу підприємства, оскільки судом вирішується клопотання щодо виконання одного конкретного рішення. Відповідач не довів, що сума, присуджена до стягнення на користь позивача, є для підприємства настільки значною, що призведе до дестабілізації його роботи.

Матеріальне становище позивача, отримання ним страхових та пенсійних виплат не є обставиною, що істотно ускладнює виконання рішення або робить його неможливим, і тому не може слугувати підставою для розстрочення виконання рішення суду.

За змістом статті 1168 Цивільного кодексу України, моральна шкода, завдана каліцтвом або іншим ушкодженням здоров`я, може бути відшкодована одноразово або шляхом здійснення щомісячних платежів.

Судом ухвалено рішення про стягнення на користь позивача моральної шкоди, завданої ушкодженням здоров`я у розмірі 80 000 грн. з відрахуванням податків та інших обов`язкових платежів, тобто за змістом цього рішення моральна шкода підлягає відшкодуванню шляхом здійснення одноразового платежу.

Безпідставне та необґрунтоване розстрочення виконання рішення суду буде порушувати законні права та інтереси позивача та нівелювати сутність рішення суду та мету його ухвалення.

Тому клопотання відповідача про розстрочення виконання рішення суду не підлягає задоволенню.

Як передбачено частиною 7 статті 435 ЦПК України, про відстрочення або розстрочення виконання судового рішення, встановлення чи зміну способу та порядку його виконання або відмову у вчиненні відповідних процесуальних дій постановляється ухвала, яка може бути оскаржена.

Керуючись статтею 435 ЦПК України, суд

У Х В А Л И В

Відмовити у задоволенні клопотання Приватного акціонерного товариства «ДТЕК Павлоградвугілля» про розстрочення виконання рішення суду у справі за позовом ОСОБА_1 до Приватного акціонерного товариства «ДТЕК Павлоградвугілля» про відшкодування моральної шкоди, завданої працівнику внаслідок ушкодження його здоров`я.

Ухвала набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

Апеляційна скарга на ухвалу подається протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення до Дніпровського апеляційного суду.

Учасник справи, якому ухвала суду не була вручена в день її проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Cуддя: В. О. Головін