Р І Ш Е Н Н Я

іменем України

Справа № 126/361/22

Провадження № 2/126/55/2023

"31" березня 2023 р.

м. Бершадь

Бершадський районний суд Вінницької області

в складі головуючого судді Гуцола В. І.

із секретарем Шевчуком С.П.

розглянувши у відкритому судовому засіданні в місті Бершадь цивільну справу загального провадження за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про встановлення факту родинних відносин та визначення додаткового строку для прийняття спадщини,

ВСТАНОВИВ:

Позивачка ОСОБА_1 звернулась в суд з позовом до відповідача ОСОБА_2 про встановлення факту родинних відносин та визначення додаткового строку для прийняття спадщини з тих підстав, що як стверджує ІНФОРМАЦІЯ_1 в м. Бершадь Вінницької області померла її мати ОСОБА_3 , після смерті якої відкрилась спадщина на належне їй майно - 1/2 частину житлового будинку, розташованого по АДРЕСА_1 . Вона та відповідач по справі є спадкоємцями першої черги за законом на майно померлої ОСОБА_3 . Вона є співвласником житлового будинку, який входить до складу спадщини, яка відкрилась після смерті ОСОБА_3 . Маючи намір прийняти і оформити спадкове майно належним чином, вона звернулась з відповідною заявою до нотаріальної контори, але їй у видачі свідоцтва про право на спадщину за законом було відмовлено у зв`язку з пропуском шестимісячного строку звернення з заявою про прийняття спадщини. Їй стало відомо, що її мати ОСОБА_3 при житті вчинила розпорядження на випадок своєї смерті, заповівши її брату ОСОБА_2 1/2 частину вищезазначеного житлового будинку, але оскільки вона є непрацездатною особою, то в порядку ст. 1241 ЦК України має право на обов`язкову частку у спадщині, яка належала ОСОБА_3 . Внаслідок пропущення встановленого законом строку для прийняття спадщини вона позбавлена можливості оформити свої спадкові права належним чином, тому змушена звернутись з даним позовом до суду. Крім того, перешкодою для оформлення спадщини є відсутність правовстановлюючих документів, які підтверджують родинні відносини між нею та її померлою матір`ю ОСОБА_3 . Відсутність документів, які підтверджують родинні відносини з померлою матір`ю пов`язане з тим, що втрачено свідоцтво про її народження, яке було видано відділом ЗАГС Андижанської області республіки Узбекистан і отримати відомості про її народження не представляється можливим. Крім того, відсутні відомості про укладення шлюбу її матері ОСОБА_3 з її батьком ОСОБА_5 та відомості про зміну її прізвища з ОСОБА_3 на ОСОБА_3 . Внаслідок цього не можна підтвердити факт родинних вдіносин між нею та її матір`ю ОСОБА_3 . Вищезазначене підтверджується відомостями, наданими Державним архівом Вінницької області, а також Куп`янським відділом ДРАЦС Харківської області. Факт родинних відносин між нею та її померлою матір`ю підтверджує наступними документами: копією атестату про здобуття середньо-технічної освіти, копіями свідоцтв про одруження та розірвання шлюбу, з яких вбачається, що її дошлюбне прізвище ОСОБА_3 ; копією рішення Бершадського районного суду Вінницької області від 23.12.2004 по справі № 2-1340, в якому встановлена обставина, що ОСОБА_1 є дочкою ОСОБА_3 . Виникнення важких сімейних обставин стало перешкодою для подання нею заяви до нотаріальної контори, внаслідок чого вона не скористалась правом на прийняття спадщини, тому вважає, що наявні підстави для визначення додаткового строку для прийняття спадщини. Просить встановити юридичний факт, що ОСОБА_3 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_1 є її рідною матір`ю; визначити їй, як спадкоємцю першої черги за законом додатковий тримісячний строк для прийняття спадщини, що належала померлій ІНФОРМАЦІЯ_1 ОСОБА_3 .

Позивачка ОСОБА_1 надала заяву, в якій позов підтримує, просить розглянути справу в її відсутність.

Від відповідача ОСОБА_2 надійшла заява, в якій він просить розглянути справу без його участі.

Вирішуючи спір, суд встановив наступні факти та відповідні їм правовідносини.

Судом встановлено, що ІНФОРМАЦІЯ_1 померла ОСОБА_3 , що підтверджується свідоцтвом про її смерть серії НОМЕР_1 .

Факт родинних відносин між позивачкою ОСОБА_1 та її померлою матір`ю ОСОБА_3 підтверджується наданими позивачкою документами, а саме: копією атестату про здобуття середньо-технічної освіти, копіями свідоцтв про одруження та розірвання шлюбу, з яких вбачається, що її дошлюбне прізвище ОСОБА_3 ; копією рішення Бершадського районного суду Вінницької області від 23.12.2004 по справі № 2-1340, в якому встановлена обставина, що ОСОБА_1 є дочкою ОСОБА_3 .

Відповідно до пункту 5 частини 2 ст. 293 ЦПК України суди розглядають справи про встановлення фактів, що мають юридичне значення. Згідно із частиною 2 ст. 315 цього ж Кодексу у судовому порядку можуть бути встановлені також інші факти, від яких залежить виникнення, зміна або припинення особистих чи майнових прав фізичних осіб, якщо законом не визначено іншого порядку їх встановлення.

Відповідно до п. 1 ч.1 ст. 315 ЦПК України суд розглядає справи про встановлення факту родинних відносин між фізичними особами.

Відповідно до ст.ст. 293, 315 ЦПК України та роз`яснень п. 1 Постанови Пленуму Верховного Суду України № 5 від 31 березня 1995 року "Про судову практику у справах про встановлення фактів, що мають юридичне значення", із змінами та доповненнями, в порядку окремого провадження розглядаються справи про встановлення фактів, якщо згідно із законом такі факти породжують юридичні наслідки, тобто від них залежить виникнення, зміна або припинення особистих чи майнових прав громадян; чинним законодавством не передбачено іншого порядку їх встановлення; заявник не має іншої можливості одержати або відновити загублений чи знищений документ, який посвідчує факт, що має юридичне значення; встановлення факту не пов`язується з наступним вирішенням спору про право.

Підтвердження факту родинних відносин між позивачкою та її померлою матір`ю необхідне їй для оформлення спадщини за законом.

Надані докази суд визнає належними і допустимими, оскільки ці докази містять у собі інформацію щодо предмета доказування, вони логічно пов`язані з тими обставинами, які підтверджують факт, встановлення якого просить позивач. Отже, позов в частині встановлення факту родинних відносин є обґрунтованим та підлягає задоволенню.

Судом встановлено, що після смерті ОСОБА_3 відкрилася спадщина на належне їй майно - 1/2 частину житлового будинку, розташованого по АДРЕСА_1 .

Позивачка та відповідач по справі є спадкоємцями першої черги за законом на майно померлої ОСОБА_3 .

Позивачка є співвласником житлового будинку, який входить до складу спадщини, яка відкрилась після смерті ОСОБА_3 .

ОСОБА_3 при житті вчинила розпорядження на випадок своєї смерті, заповівши її брату ОСОБА_2 1/2 частину вищезазначеного житлового будинку, але оскільки позивачка є непрацездатною особою, то в порядку ст. 1241 ЦК України має право на обов`язкову частку у спадщині, яка належала ОСОБА_3 .

Відповідно до ч. 1, ч. 2 ст. 1258 ЦК України спадкоємці за законом одержують право на спадкування почергово. Кожна наступна черга спадкоємців за законом одержує право на спадкування у разі відсутності спадкоємців попередньої черги, усунення їх від права на спадкування, неприйняття ними спадщини або відмови від її прийняття, крім випадків, встановлених статтею 1259 цього Кодексу.

За загальним правилом положення про спадкування право на спадщину виникає в день відкриття спадщини. Спадщина відкривається внаслідок смерті особи або оголошення її померлою, для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини (статті 1220, 1222, 1270 ЦК України).

Спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини (частина перша статті 1269 ЦК України).

Судом встановлено, що позивачка ОСОБА_1 , маючи намір отримати свідоцтво про право на спадщину, звернувся до приватного нотаріуса Гайсинського районного нотаріального округу Вінницької області Шийко В.Б. з відповідною заявою, проте нотаріус відмовила їй у видачі вказаного свідоцтва, оскільки нею пропущено строк для прийняття спадщини.

Згідно з частиною третьою статті 1272 ЦК України за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини.

За змістом цієї статті поважними причинами пропуску строку для прийняття спадщини є причини, які пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій.

Правила ч. 3 ст. 1272 ЦК України про надання додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини можуть бути застосовані, якщо: 1) у спадкоємця були перешкоди для подання такої зави; 2) ці обставини визнані судом поважними.

З урахуванням наведеного, якщо спадкоємець пропустив шестимісячний строк для подання заяви про прийняття спадщини з поважних причин, закон гарантує йому право на звернення до суду з позовом про визначення додаткового строку на подання такої заяви.

Вирішуючи питання визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій.

Поважними причинами пропуску строку визнаються, зокрема: 1) тривала хвороба спадкоємців; 2) велика відстань між місцем постійного проживання спадкоємців і місцем знаходження спадкового майна; 3) складні умови праці, які, зокрема, пов`язані з тривалими відрядженнями, в тому числі закордонними; 4) перебування спадкоємців на строковій службі у складі Збройних Сил України; 5) необізнаність спадкоємців про наявність заповіту тощо.

Позивачка ОСОБА_1 строк для прийняття спадщини пропустила у зв`язку з виникненням важких сімейних обставин. Тому спадщину вона не прийняла з поважних причин. Таким чином вона має право на визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини.

Враховуючи вищевикладені обставини, суд дійшов висновку про поважність причин пропуску позивачем строку прийняття спадщини, що відповідно до частини третьої статті 1272 ЦК України є підставою для визначення йому додаткового строку, достатнього для подання заяви про прийняття спадщини.

На підставі ст.ст. 1233, 1269, 1270, 1272 ЦК України, керуючись ст.ст. 263-265, 273, 293, 315 ЦПК України, суд, -

ВИРІШИВ :

Позов ОСОБА_1 ( ІНФОРМАЦІЯ_2 , РНОКПП НОМЕР_2 , АДРЕСА_1 ) до ОСОБА_2 ( ІНФОРМАЦІЯ_3 , АДРЕСА_1 ) про встановлення факту родинних відносин та визначення додаткового строку для прийняття спадщини - задовольнити повністю.

Встановити факт родинних відносин, що ОСОБА_3 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_1 є рідною матір`ю ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_2 .

Визначити ОСОБА_1 додатковий строк три місяці для подання заяви про прийняття спадщини після смерті ІНФОРМАЦІЯ_1 матері ОСОБА_3 .

Визначений строк обраховувати з дати набрання рішенням законної сили.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Учасник справи, якому повне рішення суду не було вручено у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження на рішення суду - якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.

Строк на апеляційне оскарження може бути також поновлений в разі пропуску з інших поважних причин, крім випадків, зазначених у частині другій статті 358 цього Кодексу.

Апеляційні скарги подаються учасниками справи до або через відповідні суди, а матеріали справ витребовуються та надсилаються судами за правилами, що діяли до набрання чинності цією редакцією Кодексу. У разі порушення порядку подання апеляційної скарги відповідний суд повертає таку скаргу без розгляду.

Суддя В. І. Гуцол