ДАРНИЦЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД М.КИЄВА
провадження № 2/753/534/23
Р І Ш Е Н Н Я

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

10 травня 2023 року Дарницький районний суд м. Києва у складі головуючого судді Трусової Т. О. з секретарем судового засідання Кирик К. С. за участі позивача ОСОБА_1 , її представника Авраменка Д. О. , розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Києві в порядку спрощеного позовного провадження цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до комунального некомерційного підприємства Київської обласної ради «Київська обласна лікарня» про визнання незаконним та скасування наказу про притягнення до дисциплінарної відповідальності,

В С Т А Н О В И В:

26.10.2022 ОСОБА_1 (далі також - ОСОБА_1 , позивачка) в особі представника Авраменка Д. О. звернулася до суду з позовом про визнання незаконним та скасування наказу комунального некомерційного підприємства Київської обласної ради «Київська обласна лікарня» (далі також - КНП «Київська обласна лікарня», підприємство, відповідач) від 13.07.2022 № 42/1 в частині оголошення їй дисциплінарного стягнення у вигляді догани.

На обґрунтування позову вказала, що наказ про оголошення їй догани за неналежне виконання посадових обов`язків є незаконним, оскільки порушень трудової дисципліни вона не допускала, наказ не містить фактичних та конкретних даних щодо причин накладення стягнення, та відомостей, коли мало місце і в чому конкретно полягає порушення трудових обов`язків, загальні формулювання не пояснюють суть порушень трудової дисципліни, які вона допустила в роботі, у ньому відсутні чіткі посилання на неналежність виконання обов`язків, покладених на неї трудовим договором або правилами внутрішнього трудового розпорядку, які могли б бути підставами для застосування дисциплінарного стягнення у вигляді догани (т. 1 а.с. 1-3, 41-45).

Ухвалою від 06.02.2023 суд відкрив провадження у даній справі та призначив справу до розгляду в порядку спрощеного позовного провадження з повідомленням (викликом) сторін в судове засідання (т. 1 а.с. 86-88).

Від КНП «Київська обласна лікарня» надійшов відзив на позовну заяву із запереченнями проти позову, які мотивовані тим, що бухгалтер ОСОБА_1 , яка 20.01.2022 особисто отримала від постачальника електричної енергії ТОВ «Євроенерготрейд» повідомлення про зміну тарифу на послуги з передачі електричної енергії та проект додаткової угоди до договору на постачання електричної енергії, не виконала обов`язок щодо надання цих документів на реєстрацію для подальшої їх передачі генеральному директору підприємства для узгодження. Внаслідок таких дій підприємству було завдано збитків на суму 25 427,93 грн, а тому наказ про накладення на позивачку дисциплінарного стягнення у вигляді догани є законним і обґрунтованим. Також відповідач послався на те, що позивачка звернулась до суду з даним позовом із порушенням строків, встановлених трудовим законодавством, вказуючи, що про існування оскаржуваного наказу вона дізналась 21.07.2022, проте відмовилась ознайомлюватись з ним, що підтверджується відповідним актом (т. 1 а.с. 104-110).

Заперечення проти аргументів відповідача позивачка виклала у відповіді на відзив пославшись на те, що в період з 20.01.2022 по 28.01.2022 вона перебувала на лікарняному, а порушенням трудової дисципліни вважається таким у випадку, якщо воно сталося у робочий час, при цьому відповідачем не доведено, що саме вона є тією уповноваженою особою, на адресу якої мають надходити всі документи від ТОВ «Євроенерготрейд». Позивачка також зазначила, що з огляду на посадову інструкцію, положення про уповноважену особу та трудовий договір до її посадових обов`язків не входить отримання вхідної документації та передача її на реєстрацію, а тому з її дій не вбачається невиконання або неналежне виконання покладених на неї трудових обов`язків. З приводу строку звернення до суду з позовом вказала, що про оголошення догани дізналась 05.08.2022 з відповіді відповідача на адвокатський запит (т. 1 а.с. 124-131).

Відповідач у своїх запереченнях вказав, що проект додаткової угоди до договору про постачання електричної енергії наявний у лише позивачки та нею на електронну пошту уповноваженої з антикорупційної діяльності ОСОБА_3 було надіслано відповідь на лист постачальника електричної енергії, що свідчить про отримання цього листа позивачкою і підтверджує факт взяття нею на себе обов`язку щодо листування з представником ТОВ «Євроенерготрейд» (т. 1 а.с. 2-4).

В судовому засіданні позивачка та її представник позовні вимоги підтримали пославшись на обставини та обґрунтування, наведені у заявах по суті справи.

Представник відповідача в судове засідання повторно не з`явився, проте з огляду принцип розумності строків розгляду справи судом та ураховуючи, що відповідач виклав свою позицію у спірних правовідносинах у заявах по суті справи та надав на обґрунтування цієї позиції докази, суд визнав за можливе розглянути справу за відсутності сторони відповідача на підставі наявних у ній даних та доказів.

Заслухавши позивачку, її представника, дослідивши докази і письмові пояснення, викладені у заявах по суті справи, суд встановив такі обставини та визначені відповідно до них правовідносини.

В період з 01.03.2017 по 04.08.2022 ОСОБА_1 перебувала у трудових відносинах з КНП «Київська обласна лікарня», спочатку на посаді бухгалтера з обліку господарчих матеріалів, а з 14.09.2019 - на посаді провідного бухгалтера з обліку господарчих матеріалів, що підтверджується записами в її трудовій книжці (т. 1 а.с. 15).

10.12.2021 КНП «Київська обласна лікарня» видано наказ № 67/3, відповідно до якого ОСОБА_1 визначено уповноваженою особою, відповідальною за організацію та проведення процедури закупівлі/спрощеної закупівлі (т. 1 а.с. 124).

Наказом від 13.07.2022 № 42/1 трьом працівникам підприємства, у тому числі ОСОБА_1 - провідному бухгалтеру з обліку господарчих матеріалів, уповноваженій особі за проведення закупівель, оголошено дисциплінарне стягнення у вигляді догани (т. 1 а.с. 10).

Основним законом, який регулює трудові відносини працівників усіх підприємств, установ організацій незалежно від форм власності, виду діяльності і галузевої належності є Кодекс законів про працю України (далі - КЗпП України).

Норма статті 147 КЗпП України визначає, що заходи стягнення, до яких законодавець відніс догану та звільнення, можуть бути застосовані до працівника за порушення трудової дисципліни.

Ознакою порушення трудової дисципліни є наявність проступку в діях або бездіяльності працівника, складовими якого є: дія (бездіяльність) працівника; порушення або неналежне виконання покладених на працівника трудових обов`язків; вина працівника; наявність причинного зв`язку між діями (бездіяльністю) і порушенням або неналежним виконанням покладених на працівника трудових обов`язків.

Підставою для винесення оспорюваного наказу стала доповідна записка уповноваженої з антикорупційної діяльності КНП «Київська обласна лікарня» Назарко М. В. від 13.07.2022 за вхідним № 778, зі змісту якої вбачається, що суть порушення, яке ставиться у провину позивачці, полягає у тому, що 18.01.2021 та 20.01.2022 їй як уповноваженій особі, відповідальній за проведення процедури закупівлі, стало відомо про пропозицію постачальника електричної енергії ТОВ «Євроенерготрейд» змінити істотні умови договору про постачання електричної енергії шляхом збільшення його ціни та отримано проект додаткової угоди, проте керівник підприємства про вказані обставини не був повідомлений, що призвело до переплати постачальнику електричної енергії коштів в сумі 25 427,93 грн. (т. 1 а.с. 118-122).

Уповноважена з антикорупційної діяльності у своїй доповідній записці вказала, що головний бухгалтер підприємства ОСОБА_4 , її заступник ОСОБА_5 , провідний бухгалтер з обліку господарчих матеріалів ОСОБА_1 та бухгалтер І категорії ОСОБА_6 неналежним чином виконували покладені на них законодавством та трудовим договором обов`язки, у зв`язку з чим запропонувала застосувати до них дисциплінарне стягнення у вигляді догани.

Разом з тим ні в оспорюваному наказі, ні у доповідній записці, покладеній в обґрунтування підстав його винесення, немає вказівки на те, невиконання яких саме конкретних посадових обов`язків стало наслідком притягнення позивачки до дисциплінарної відповідальності, у зв`язку з чим суд погоджується з доводами позову про те, що таке формулювання наказу унеможливлює встановлення у діях (бездіяльності) позивачки складу дисциплінарного проступку.

Посадові обов`язки позивачки визначені посадовою інструкцією провідного бухгалтера - уповноваженої особи (з дипломом спеціаліста), затвердженою в.о. генерального директора КНП «Київська обласна лікарня» (далі - Інструкція, т. 1 а.с. 160).

Згідно з пунктами 1.2, 2.2. цієї Інструкції метою діяльності провідного бухгалтера - уповноваженої особи є організація та проведення процедур закупівель, вартість яких є меншою за вартість, що встановлена в абзацах першому і другому частини 1 статті 3 Закону України «Про публічні закупівлі» (далі - Закон), а до його обов`язків належить: складання та затвердження річного плану закупівель; здійснення вибору процедури закупівлі; проведення процедури закупівель; забезпечення рівних умов для всіх учасників, об`єктивний та чесний вибір переможця; забезпечення складання, затвердження та зберігання відповідних документів з питань публічних закупівель, визначених Законом; забезпечення оприлюднення інформації та звіту щодо публічних закупівель відповідно до вимог Закону; надання у визначений строк необхідних документів та відповідних пояснень; здійснення інших, передбачених Законом або розпорядчим рішенням, завдань.

Пунктом 4.1. Інструкції передбачено, що провідний бухгалтер - уповноважена особа персонально відповідає: за повноту та достовірність інформації, що оприлюднюється на веб-порталі Уповноваженого органу; за порушення вимог, визначених Законом у сфері публічних закупівель.

Аналогічні основні завдання (функції) уповноваженої особи та межі її персональної відповідальності визначені у Положенні про уповноважену особу, затвердженому генеральним директором КНП «Київська обласна лікарня» 10.12.2021 (т. 1 а.с. 163-165).

За змістом положень Закону України «Про публічні закупівлі» (далі також - Закон про публічні закупівлі) процедура публічних закупівель складається з кількох етапів та починається з планування закупівель і завершується оприлюдненням звіту про виконання договору про закупівлю, включаючи внесення змін до договору про закупівлю, що передбачено нормою статті 41 цього Закону.

Відповідно до частини п`ятої цієї статті істотні умови договору про закупівлю не можуть змінюватися після його підписання до виконання зобов`язань сторонами в повному обсязі, крім певних випадків, до яких, зокрема, належить збільшення ціни за одиницю товару до 10 відсотків пропорційно збільшенню ціни такого товару на ринку у разі коливання ціни такого товару на ринку за умови, що така зміна не призведе до збільшення суми, визначеної в договорі про закупівлю, - не частіше ніж один раз на 90 днів з моменту підписання договору про закупівлю/внесення змін до такого договору щодо збільшення ціни за одиницю товару.

Вказаною нормою визначено, що обмеження щодо строків зміни ціни за одиницю товару не застосовується у випадках зміни умов договору про закупівлю бензину та дизельного пального, природного газу та електричної енергії.

У разі внесення змін до істотних умов договору про закупівлю у випадках, передбачених частиною п`ятою цієї статті, замовник обов`язково оприлюднює повідомлення про внесення змін до договору про закупівлю (частина сьома статті 41 Закону).

У разі закінчення строку дії договору про закупівлю, виконання договору про закупівлю або його розірвання замовник обов`язково оприлюднює звіт про виконання договору про закупівлю (частина дев`ята статті 41 Закону).

Отже аналіз змісту внутрішніх нормативних актів відповідача в їх системній сукупності з положеннями Закону про публічні закупівлі дає підстави для висновку, що до повноважень (функцій) провідного бухгалтера - уповноваженої особи належить організація та проведення процедур закупівель/спрощених закупівель і їх документальне оформлення, у тому числі на стадії виконання договору закупівлі, до моменту закінчення строку його дії або розірвання.

Водночас чіткий алгоритм дій уповноваженої особи у випадку ініціювання переможцем процедури закупівлі внесення змін до істотних умов договору закупівлі у внутрішніх актах відповідача не прописаний та суду не надано належних, допустимих та достовірних доказів наявності в діях (бездіяльності) позивачки складу дисциплінарного проступку, наявність якого є підставою для застосування до працівника дисциплінарного стягнення.

Обґрунтовуючи законність притягнення позивачки до дисциплінарної відповідальності, відповідач посилається на те, що повідомлення про зміну умов договору разом із затвердженою копією постанови НКРЕП про затвердження тарифу на послуги з постачання електричної енергії та проект додаткової угоди постачальник електричної енергії скерував у відділення Нової Пошти на ім`я позивачки, яка їх отримала 20.01.2022, і при цьому проігнорувала свій обов`язок щодо надання вхідних документів на реєстрацію для подальшої передачі генеральному директору підприємства з метою надання відповіді та узгодження ціни договору.

Вказані обставини позивачка заперечила вказуючи, що станом на 20.01.2022 перебувала на лікарняному через захворювання на COVID-19, у зв`язку з чим фізично не могла отримувати документи, проте їй відомо, що їх було отримано головним бухгалтером та її заступником, а питання здійснення оплат за договором про постачання електричної енергії не входить до кола її посадових обов`язків і належить до повноважень провідного бухгалтера ОСОБА_6 .

На спростування доводів відповідача позивачкою надано інформаційні довідки з електронної системи охорони здоров`я, виписку з її медичної карти, результат аналізу молекулярно-генетичного дослідження від 21.01.2022 та інформацію Управління виконавчої дирекції Фонду соціального страхування України у м. Києві про перерахування їй коштів за листком непрацездатності № 2232279-1 (т. 1 а.с. 236-237, т. 2 а.с. 35, 36, 37), які не суперечать даним табелю обліку використання робочого часу на підприємстві за січень 2022 р. (т. 2 а.с. 5-6).

Вказані документи підтверджують факт тимчасової непрацездатності позивачки вперіод з 20.01.2022 по 28.01.2022 і є належними доказами поважності причин невиконання нею трудових обов`язків у вказаний період.

Згідно з умовами, визначеними у пункті 13.6. договору про постачання електричної енергії, що був укладений в рамках процедури закупівлі, усі повідомлення за цим договором здійснюються у письмовий формі та надсилаються рекомендованим листом, вручаються кур`єром або особисто за зазначеними у ньому адресами сторін (т. а.с.).

Адресою споживача у цьому договорі вказана адреса його місцезнаходження згідно з Єдиним державним реєстром юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань (м. Київ, пров. Несторівський, 13/19), при цьому відомості про адреси електронної пошти споживача у договорі взагалі відсутні.

Жодних доказів, які б свідчили про те, що сторони договору про постачання електричної енергії погодили здійснення комунікації між ними в інший спосіб, зокрема через особисту електронну пошту позивачки чи її поштову адресу, та керівник підприємства довів цю інформацію до її відома, суду не надано, а отримання вхідної кореспонденції та передача її на реєстрацію не входить до кола посадових обов`язків позивачки.

Наведене дає підстави вважати, що у даній конкретній ситуації дисциплінарна відповідальність позивачки за невиконання або неналежне виконання покладених на неї трудових обов`язків можлива лише у разі надходження повідомлення про зміну умов договору закупівлі у передбаченому цим договором порядку та передання його позивачці на виконання керівником підприємства або її безпосереднім керівником - головним бухгалтером.

Водночас відповідач визнає, що документи постачальника електричної енергії щодо зміни ціни договору як вхідна кореспонденція на підприємстві не реєструвались і на виконання позивачці не передавались, що виключає наявність в її діях складу дисциплінарного проступку.

Зважаючи на вищевикладене суд дійшов до переконання, що відповідач притягнув позивачку до дисциплінарної відповідальності без законних на те підстав.

Даючи оцінку доводам відповідача про пропущення позивачкою строку звернення до суду з даним позовом, суд керується нормою частини першої статті 233 КЗпП України, яка встановлює, що працівник може звернутися до суду з заявою про вирішення трудового спору в тримісячний строк з дня, коли він дізнався або повинен був дізнатися про порушення свого права.

Отже формулювання правила щодо початку перебігу строку звернення до суду у трудових спорах пов`язане як часом безпосередньої обізнаності працівника про певні обставини (факти порушення його прав), так і з об`єктивною можливістю знати про ці обставини.

Судом установлено, що на момент винесення оспорюваного наказу позивачка перебувала у щорічній відпустці (до 22.07.2022), а в подальшому - на лікарняному (до 04.08.2022 включно), що підтверджується інформаційними довідками з електронної системи охорони здоров`я (т. 1 а.с. 236-240).

Під час перебування у відпустці позивачка надіслала на адресу відповідача заяву про звільнення, на підставі якої її було звільнено з роботи 04.08.2022 згідно з наказом від 21.07.2022 № 80-А/2.

Відповідач визнав, що у вказаний період копія оспорюваного наказу позивачці не вручалась і не надсилалась, однак зазначив, що про його існування позивачка дізналась 21.07.2022, коли особисто принесла заяву про звільнення з роботи, та надав на підтвердження вказаної обставини акт про відмову від підпису, засвідчений підписами трьох працівників підприємства (т. 1 а.с. 128).

Зі змісту цього акту вбачається, що старший інспектор з кадрів ОСОБА_7 запропонувала позивачці ознайомитись з оспорюваним наказом, проте ознайомлюватись з наказом та отримувати його копію остання відмовилась.

З огляду на викладене вказаний документ не є належним доказом на підтвердження обізнаності позивачки з обставиною порушення її трудових прав та не може впливати на визначення початкового моменту перебігу строку звернення до суду у цьому спорі.

На адвокатський запит представника позивачки підприємство повідомило, що станом на 01.08.2022 оспорюваний наказ позивачці не оголошувався, з позовом про захист трудових прав позивачка звернулась 26.10.2022, а відтак визначений законом строк звернення до суду у цьому спорі не пропущений.

За таких обставин порушені трудові права позивачки підлягають судовому захисту шляхом визнання неправомірним та скасування наказу про притягнення її до дисциплінарної відповідальності.

Відповідно до положень частин першої та другої статті 141 ЦПК України судовий збір покладається на сторони пропорційно розміру задоволених вимог, а інші судові витрати, пов`язані з розглядом справи, у разі задоволення позову - на відповідача.

За подання цього позову позивачка сплатила судовий збір в розмірі 992,40 грн.

Стаття 133 ЦПК України відносить до судових витрат, пов`язаних з розглядом справи, витрати на професійну правничу допомогу.

Відповідно до договору про надання правової допомоги від 14.07.2022 № 14/07 адвокат Авраменко Д. О. прийняв на себе зобов`язання надавати правову допомогу ОСОБА_1 (т. 1 а.с. 18-21).

Додатковою угодою № 1 від 14.07.2022 сторони цього договору погодили перелік правових послуг, які надаються адвокатом, а саме: консультування, подання запитів, збирання доказів, підготовка та подання позовної заяви до суду, представництво інтересів у суді, а також їх вартість в розмірі 12 000 грн (т. 1 а.с. 22).

Згідно з умовами додаткової угоди № 2 від 19.04.2023 вартість вищенаведених правових послуг збільшилась до 14 713,95 грн (т. 2 а.с. 80).

Детальний опис наданих адвокатом правових послуг зазначений в акті здачі-приймання послуг від 19.04.2023, згідно з яким сукупна вартість наданих позивачам послуг становить 14 713,95 грн (т. 2 а.с. 81).

Водночас дослідженням матеріалів справи в тій частині, яка стосується участі адвоката у судовому процесі, суд знайшов обґрунтованими витрати позивачки на професійну правничу допомогу лише на суму 10 713,95 грн, а витрати на оплату попередньої консультації щодо характеру спірних правовідносин та на підготовку і подання адвокатських запитів (4 000 грн) суд вважає такими, що не мають враховуватись для цілей розподілу судових витрат, оскільки представник Авраменко Д. О. , будучи чоловіком позивачки, з самого початку консультував її у спірних правовідносинах, а відтак ці послуги цілком охоплюються послугою зі складання позовної заяви.

Доказів оплати позивачкою правничих послуг суду не надано, проте вказана обставина не має значення для вирішення питання розподілу судових витрат у цій справі, оскільки відповідно до положень статті 137 ЦПК України розмір витрат на оплату професійної правничої допомоги адвоката встановлюється і розподіляється судом згідно з умовами договору про надання правничої допомоги у разі надання відповідних доказів щодо обсягу наданих послуг і виконаних робіт та їх вартості, як уже сплачених, так і тих, що лише підлягають сплаті і будуть сплачені в майбутньому.

Аналогічна правова позиція висловлена Великою Палатою Верховного Суду у постанові від 19.02.2020 у справі № 755/9215/15-ц.

Отже з огляду на результат розгляду справи суд покладає на відповідача судові витрати позивачки в загальному розмірі 11 706,35 грн (992,40+10 713,95).

На підставі викладеного, керуючись статтями 5, 7, 12, 13, 76, 77, 80, 81, 89, 259, 263-265, 268, 273, 279, 354 ЦПК України, суд

В И Р І Ш И В:

Позов ОСОБА_1 задовольнити .

Визнати неправомірним та скасувати наказ комунального некомерційного підприємства Київської обласної ради «Київська обласна лікарня» від 13 липня 2022 року № 42/1 в частині накладення дисциплінарного стягнення у вигляді догани на провідного бухгалтера з обліку господарських матеріалів, уповноваженої особи за проведення закупівель ОСОБА_1 .

Стягнути з комунального некомерційного підприємства Київської обласної ради «Київська обласна лікарня» (місцезнаходження: м. Київ, пров. Несторівський, 13/19, код юридичної особи: 01993718) на користь ОСОБА_1 (зареєстрована за адресою: АДРЕСА_1 , рнокпп НОМЕР_1 ) судові витрати в розмірі 11 706 гривень 35 копійок.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку для подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закритті апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного розгляду.

Рішення може бути оскаржене в апеляційному порядку протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення. Учасник справи, якому повне рішення не було вручене у день його складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.

Суддя:

Повне рішення складене 22.06.2023.