г Інгулецький районний суд міста Кривого Рогу Дніпропетровської області
Справа № 213/548/23
Номер провадження 2/213/584/23
У Х В А Л А

27 березня 2023 року м. Кривий Ріг

Суддя Інгулецького районного суду міста Кривого Рогу Дніпропетровської області Мазуренко В.В., розглянувши матеріали позовної заяви ОСОБА_1 до Приватного акціонерного товариства «Інгулецький гірничо-збагачувальний комбінат» про відшкодування моральної шкоди, завданої втратою працездатності внаслідок професійного захворювання,

В С Т А Н О В И В:

Позивач звернулась до суду з вказаним позовом.

Ухвалою суду від 09 лютого 2023 року вказану позовну заяву прийнято до розгляду, відкрито провадження у справі та постановлено розгляд справи здійснювати в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення (виклику) сторін.

Представник відповідача адвокат Львов А.Л. звернувся до суду з клопотаннями про витребування у позивача оригіналів документів-трудової книжки та довідки МСЕК, якою встановлена стійка втрата працездатності, для огляду в судовому засіданні; допитати позивача як свідка; залучити ТОВ «МЕДИКОМ КРИВБАСС» як третю особу без самостійних вимог на предмет спору та витребувати документи у останнього; розгляд даної справи здійснювати за правилами загального провадження.

Ознайомившись з клопотанням, дослідив матеріали справи, суд приходить до такого.

Відповідно до ч.4 ст.19 ЦПК України, спрощене позовне провадження призначене для розгляду малозначних справ; справ, що виникають з трудових відносин; справ незначної складності та інших справ, для яких пріоритетним є швидке вирішення справи. Згідно з ч.6 цієї статті малозначними справами є справи, у яких ціна позову не перевищує ста розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб; справи незначної складності, визнані судом малозначними, крім справ, які підлягають розгляду лише за правилами загального позовного провадження, та справ, ціна позову в яких перевищує двісті п`ятдесят розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Відповідно до ч.1 ст.274 ЦПК України, малозначні справи, а також справи, що виникають з трудових відносин розглядаються в порядку спрощеного позовного провадження.

Суд розглядає справу в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін за наявними у справі матеріалами, за відсутності клопотання будь-якої зі сторін про інше. За клопотанням однієї із сторін або з власної ініціативи суду розгляд справи проводиться в судовому засіданні з повідомленням (викликом) сторін (ч. 5 ст. 279 ЦПК України).

Відповідно до ч.4 ст.19 ЦПК України загальне позовне провадження призначене для розгляду справ, які через складність або інші обставини недоцільно розглядати у спрощеному позовному провадженні.

Відповідно до ч.5 ст.274 ЦПК України суд відмовляє у розгляді справи за правилами спрощеного позовного провадження або постановляє ухвалу про розгляд справи за правилами загального позовного провадження, якщо після прийняття судом до розгляду заяви позивача про збільшення розміру позовних вимог або зміни предмета позову відповідна справа не може бути розглянута за правилами спрощеного позовного провадження.

ЦПК України не передбачене право заявити клопотання про розгляд справи у порядку загального позовного провадження, а відповідно до ч. 2 ст. 184 ст. 276 та ч. 2 ст. 277 позивач вправі заявити клопотання про розгляд справи в порядку спрощеного позовного провадження, якщо такий розгляд допускається цим Кодексом, зокрема у випадках, передбачених ч. 2 ст. 274 ЦПК України.

Статтею 277 ЦПК України передбачений порядок вирішення судом заперечень відповідача проти розгляду справи в порядку спрощеного позовного провадження.

Разом з тим, відповідно до ч. 7 ст. 277 ЦПК України частини друга-шоста цієї статті не застосовуються, якщо відповідно до цього Кодексу справа підлягає розгляду тільки в порядку спрощеного провадження.

Аналізуючи зазначені норми, суд приходить до висновку, що спір між сторонам підлягає розгляду тільки в порядку спрощеного позовного провадження, а тому клопотання представника відповідача в частині розгляду справи у порядку загального позовного провадження задоволенню не підлягає.

Щодо витребування у позивача оригіналів документів, оскільки копії є нечитабельними та викликають сумніви, суд зазначає таке.

Згідно з п.4 ч.5 ст.12 ЦПК України, суд, зберігаючи об`єктивність і неупередженість, сприяє учасникам судового процесу в реалізації ними прав, передбачених цим Кодексом.

Відповідно до ст.76 ЦПК України, доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. Ці дані встановлюються, зокрема, письмовими і електронними доказами.

Згідно з ч.3 ст.77 ЦПК України, сторони мають право обґрунтовувати належність конкретного доказу для підтвердження своїх вимог або заперечень.

Відповідно до ч.5 ст.81 ЦПК України, докази подаються сторонами та іншими учасниками справи.

Відповідно до ч. ч. 2, 6 статті 95 ЦПК України письмові докази подаються в оригіналі або в належним чином засвідченій копії, якщо інше не передбачено цим Кодексом.

Суд зазначає, що до матеріалів справи додані читабельні та належним чином засвідчені копії трудової книжки позивача, довідки МСЕК від 13.12.2022, про витребування оригіналів яких просить представник відповідача. При цьому, підстав ставити під сумнів відповідність поданих копій оригіналу суд не бачить, представником відповідача не доведено, чому саме необхідно отримати оригінали, та не спростовано, що з цих копій буде неможливо встановити певні обставити та факти, що стосуються предмету спору.

Клопотання представника відповідача про допит позивача як свідка, суд вважає задоволенню не підлягає з огляду на таке.

Частиною 1 ст. 90 ЦПК України передбачено, що показання свідка - це повідомлення про відомі йому обставини, які мають значення для справи.

Відповідно до ст.91 ЦПК України заява про виклик свідка має бути подана до або під час підготовчого судового засідання, а якщо справа розглядається в порядку спрощеного позовного провадження, - до початку першого судового засідання у справі. У заяві про виклик свідка зазначаються обставини, які він може підтвердити.

Поряд із цим, відповідно до положень ст. 92 ЦПК України, сторони, треті особи та їхні представники за їхньою згодою, в тому числі за власною ініціативою, якщо інше не встановлено цим Кодексом, можуть бути допитані як свідки про відомі їм обставини, що мають значення для справи.

Разом з тим, ст. ст. 92, 234 ЦПК України чітко визначено, що сторони у справі можуть бути допитані як свідки виключно за їхньою згодою.

Порядок допиту свідків визначений ст. 230 ЦПК України.

Представником відповідача не зазначено обставини, які може підтвердити позивач при допиті як свідка, не надав жодних доводів та аргументів щодо необхідності допиту свідка.Крім того, допит свідка проводиться у судовому засіданні, а розгляд вказаної справи здійснюється в порядку спрощеного позовного провадження без виклику сторін, отже судове засідання не проводиться. Також, з матеріалів справи не видно, що позивач має бажання та згоден на його допит у суді як свідка.

Вимога справедливого суду не покладає на суд обов`язок заслухати свідка, тільки тому, що сторона заявила клопотання. Де сторона наполягає на участі в судовому засіданні свідків чи дослідженні інших доказів, це є прерогативою національних судів, щоб вирішити, чи є це необхідним або доцільним. Національний суд є справедливим, за умови дотримання положень Конвенції, також і у випадку відмови у виклику свідків, запропонованих захистом, наприклад, на тій підставі, що суд вважає їх показання навряд чи допоможуть у з`ясуванні істини (рішення Європейського суду з прав людини по справі ZIBERI AND OTHERS v 'THE FORMER YUGOSLAV REPUBLIC OF MACEDONIA від 23 травня 2017 року, §95, з подальшими посиланнями).

Щодо залучення у справі як третьої особи ТОВ «МЕДИКОМ КРИВБАСС» суд вважає клопотання необґрунтованим та безпідставним.

Так, у відповідності до ч.1 ст.53 ЦПК України треті особи, які не заявляють самостійних вимог щодо предмета спору, можуть вступити у справу на стороні позивача або відповідача до закінчення підготовчого провадження у справі або до початку першого судового засідання, якщо справа розглядається в порядку спрощеного позовного провадження, у разі коли рішення у справі може вплинути на їхні права або обов`язки щодо однієї зі сторін. Їх може бути залучено до участі у справі також за заявою учасників справи.

Представником відповідача не доведено, що рішення у даній справі може вплинути на права та обов`язки ТОВ «МЕДИКОМ КРИВБАСС» щодо однієї зі сторін.

Щодо витребування у ТОВ «МЕДИКОМ КРИВБАСС» документів стосовно позивача про проходження ним щорічних обов`язкових медичних оглядів, суд вважає клопотання необґрунтованим, оскільки не доведено, що такі документи можуть підтвердити або спростувати обставини, що мають значення для справи.

Керуючись ст. ст. 53, 84, 91, 92, 353 ЦПК України,

П О С Т А Н О В И В:

У задоволенні клопотань представника відповідача про витребування у позивача оригіналів документів, допит позивача як свідка, залучення ТОВ «МЕДИКОМ КРИВБАСС» як третю особу без самостійних вимог на предмет спору та витребування документів у останнього, розгляд даної справи за правилами загального провадження відмовити.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею та оскарженню не підлягає.

Заперечення на ухвали, що не підлягають оскарженню окремо від рішення суду, включаються до апеляційної скарги на рішення суду.

Суддя В.В. Мазуренко