УХВАЛА

про прийняття зустрічного позову до розгляду

та перехід до розгляду справи за правилами

загального позовного провадження

01 вересня 2023 року Солом`янський районний суд міста Києва в складі судді Зуєвич Л.Л., розглянувши матеріали позовної заяви третьої особи - ОСОБА_1 /далі - ОСОБА_2 / (РНОКПП: НОМЕР_1 ; адреса реєстрації: АДРЕСА_1 ; адреса представника: АДРЕСА_2 ) до ОСОБА_3 /далі - ОСОБА_3 / (адреса реєстрації: АДРЕСА_1 ; адреса, вказана позивачем: АДРЕСА_3 ; адреса представника: 03110, м. Київ, вул. Солом`янська, 3, оф. 927), треті особи: ОСОБА_4 /далі - ОСОБА_4 / (РНОКПП: НОМЕР_2 ; адреса: АДРЕСА_1 ; адреса представника: АДРЕСА_2 ), ОСОБА_5 /далі - ОСОБА_5 / ( ІНФОРМАЦІЯ_1 , адреса: АДРЕСА_1 ), в інтересах якого діє ОСОБА_2 , про визнання особи такою, що втратила право користування жилим приміщенням,

В С Т А Н О В И В:

Рух справи

27.09.2022 до Солом`янського районного суду міста Києва надійшла позовна заява ОСОБА_4 до ОСОБА_3 , треті особи: ОСОБА_1 , ОСОБА_5 , в інтересах якого діє ОСОБА_2 , датована 26.09.2022, за підписом її представника - адвоката Новак Н.Ю. (діє на підставі ордеру), в якій ставиться питання про визнання ОСОБА_3 таким, що втратив право користування житловим приміщенням за адресою: АДРЕСА_1 .

Протоколом автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 28.09.2022 для розгляду зазначеної позовної заяви визначено суддю Зуєвич Л.Л. Фактично матеріали позову передано судді по реєстру 03.10.2022.

Ухвалою Солом`янського районного суду міста Києва від 07.10.2022 позов прийнято до розгляду в порядку спрощеного позовного провадження без виклику сторін (у письмовому провадженні).

Ухвалою Солом`янського районного суду міста Києва від 03.07.2023 у задоволенні заяв представника ОСОБА_4 про розгляд даної у судовому засіданні з повідомленням (викликом) сторін, - відмовлено.

Матеріали справи містять: повернення поштового відправлення, яке направлялось судом, зокрема, на адресу ОСОБА_1 , за терміном зберігання (а.с. 38); поштове рекомендоване повідомлення про вручення з якого вбачається, що ОСОБА_1 отримала кореспонденцію суду 29.07.2023 (а.с. 83).

02.08.2023 до суду надійшов позов, датований 30.07.2023, за підписом представника ОСОБА_1 - адвоката Новак Н.Ю. (діє на підстав ордеру), в якому вона просить суд (а.с. 89-95):

- поновити строк для подання цього позову третьої особи, яка заявляє самостійні вимоги щодо предмету спору, як пропущений з поважних причин;

- прийняти позов третьої особи, яка заявляє самостійні вимоги щодо предмету спору, до спільного розгляду з позовом ОСОБА_4 до ОСОБА_3 , треті особи: ОСОБА_6 , ОСОБА_5 , про визнання особи такою, що втратила право користування жилим приміщення;

- справу розглядати за правилами загального позовного провадження;

- розгляд справи здійснювати спочатку, призначивши у справі підготовче засідання;

- позов ОСОБА_4 та позов ОСОБА_2 задовольнити у повному обсязі;

- за результатами розгляду справи ухвалити судове рішення, яким визнати ОСОБА_3 , таким, що втратив право користування житловим приміщенням - квартирою АДРЕСА_1 .

Щодо позову третьої особи

Відповідно до ст. 52 Цивільного процесуального кодексу України (далі - ЦПК України) треті особи, які заявляють самостійні вимоги щодо предмета спору, можуть вступити у справу до закінчення підготовчого провадження або до початку першого судового засідання, якщо справа розглядається в порядку спрощеного позовного провадження, подавши позов до однієї або декількох сторін.

Про прийняття позовної заяви та вступ третьої особи у справу суд постановляє ухвалу.

Треті особи, які заявляють самостійні вимоги щодо предмета спору, користуються усіма правами і несуть усі обов`язки позивача.

Після вступу у справу третьої особи, яка заявила самостійні вимоги щодо предмета спору, справа за клопотанням учасника справи розглядається спочатку.

Статтею 195 ЦПК України передбачено, що положення статей 193 і 194 цього Кодексу застосовуються до позовів третіх осіб, які заявляють самостійні вимоги щодо предмета спору у справі, у якій відкрито провадження.

Так, за приписами статті 193 ЦПК України відповідач має право пред`явити зустрічний позов у строк для подання відзиву. Зустрічний позов приймається до спільного розгляду з первісним позовом, якщо обидва позови взаємопов`язані і спільний їх розгляд є доцільним, зокрема, коли виникають з одних правовідносин або коли задоволення зустрічного позову може виключити повністю або частково задоволення первісного позову. Вимоги за зустрічним позовом ухвалою суду об`єднуються в одне провадження за первісним позовом.

Зазначена стаття встановлює окремі умови прийняття до розгляду зустрічного позову, тобто вона вказує на один із способів захисту відповідача проти пред`явленого до нього позову.

Способами захисту проти позову можуть бути: невизнання позову, заперечення проти нього і зустрічний позов.

Зустрічний позов - це активний захист проти позову. Зустрічний позов в залежності від ситуації може бути найбільш дієвим засобом захисту відповідача проти позову, тому що спрямований на повне чи часткове виключення підстав первісного позову.

З аналізу наведених правових норм можна дійти висновку, що право подати до однієї або декількох сторін позов третьої особи, яка заявляє самостійні вимоги щодо предмета спору, для його спільного розгляду з первісним позовом не є абсолютним. Зазначене право може бути реалізовано за умови дотримання загальних правил подання позовів, а також правил пред`явлення позовів третьої особи, яка заявляє самостійні вимоги щодо предмета спору, встановлених процесуальним законодавством, тобто положень ст.ст. 52, 175-177 ЦПК України.

На відміну від зустрічного позову, який повинен бути лише взаємопов`язаним з первісним, позовна заява третьої особи, відповідно до положень ч. 1 ст. 52 ЦПК України має містити самостійні вимоги саме щодо предмету спору у справі. При цьому, під предметом спору слід розуміти матеріально-правовий об`єкт, з приводу якого виник правовий конфлікт між позивачем та відповідачем.

Дослідивши позов третьої особи у справі - ОСОБА_1 , суд встановив, що його форма і зміст відповідають вимогам ст.ст. 52, 175-177 ЦПК України. Пред`явлений ОСОБА_2 позов містить самостійні вимоги саме щодо предмету спору у відповідній справі. Підстав для неприйняття такого позову до спільного розгляду з первісним позовом ОСОБА_4 , суд не вбачає.

При цьому, суд виходить в т.ч. з того, що строк на подання такого позову ОСОБА_2 не порушено з огляду на наявність доказів отримання нею кореспонденції суду у даній справі лише 29.07.2023 та направлення нею позову засобами поштового зв`язку 31.07.2023.

Разом з тим, суд враховує, що з прийняттям до розгляду позову третьої особи, у відповідача за з`являється право на подання відзиву на таку позовну заяву, а у третіх осіб - письмових пояснень.

Щодо переходу до розгляду справи за правилами загального позовного провадження

Частиною 4 статті 193 ЦПК України встановлено, що у випадку подання зустрічного позову у справі, яка розглядається за правилами спрощеного позовного провадження, суд постановляє ухвалу про перехід до розгляду справи за правилами загального позовного провадження.

Відповідно до ч. 6 ст. 277 ЦПК України якщо суд вирішив розглянути справу в порядку спрощеного позовного провадження, але в подальшому постановив ухвалу про розгляд справи за правилами загального позовного провадження, розгляд справи починається зі стадії відкриття провадження у справі. У такому випадку повернення до розгляду справи за правилами спрощеного позовного провадження не допускається.

За змістом ст. 196 ЦПК України для виконання завдання підготовчого провадження в кожній судовій справі, яка розглядається за правилами загального позовного провадження, проводиться підготовче засідання. Дата і час підготовчого засідання призначаються суддею з урахуванням обставин справи і необхідності вчинення відповідних процесуальних дій.

З огляду на зазначене, суд дійшов висновку про відкриття провадження у справі та призначення підготовчого засідання з урахуванням часу, необхідного для належного повідомлення усіх учасників судового процесу про судове засідання, з огляду на завантаженість суду та на наявну ситуацію щодо воєнного стану в Україні та пов`язані з цим наслідки.

Водночас, суд вважає за необхідне роз`яснити, що у разі відсутності можливості взяти участь у підготовчому засіданні учасники провадження мають право викласти свої міркування з питань, визначених у ст. 189, ч. 2 ст. 197 ЦПК України у письмових заявах, поданих до суду, та/або взяти участь у судовому засіданні в режимі відеоконференції, в порядку, визначеному ст. 212 ЦПК України.

Щодо клопотання відповідача про витребування доказів у справі

21.07.2023 до суду надійшла заява, датована 21.07.2023, за підписом представника позивача, в якій ставиться питання про витребування інформації з Державної прикордонної служби України (вул. Володимирська, 26, м. Київ, 01601), в частині перетину державного кордону України та тривалості перебування за кордоном ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , адреса реєстрації місця проживання: АДРЕСА_1 , РНОКПП НОМЕР_2 (а.с. 85-86).

В обґрунтування відповідного клопотання вказано, що на думку сторони відповідача, ОСОБА_4 не має права на звернення з позовною заявою до суду, оскільки є особою яка не проживає у квартирі за адресою: АДРЕСА_1 , а має постійне місце проживання у Німеччині з 2014 року.

Суд враховує, що згідно з ч. 1 ст. 76 ЦПК України доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи.

За приписами ст. 81 ЦПК України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень.

Відповідно до ч. 1 ст. 84 ЦПК України учасник справи, у разі неможливості самостійно надати докази, вправі подати клопотання про витребування доказів судом.

Згідно з ч. 6 ст. 84 ЦПК України будь-яка особа, у якої знаходиться доказ, повинна видати його на вимогу суду.

Суд нагадує, що згідно з п.п. 2, 4 ч. 2 ст. 43 ЦПК України учасники справи зобов`язані сприяти своєчасному, всебічному, повному та об`єктивному встановленню всіх обставин справи; подавати усі наявні у них докази в порядку та строки, встановлені законом або судом, не приховувати докази.

Статтею 95 ЦПК України передбачено, що письмовими доказами є документи (крім електронних документів), які містять дані про обставини, що мають значення для правильного вирішення спору. Письмові докази подаються в оригіналі або в належним чином засвідченій копії, якщо інше не передбачено цим Кодексом. Якщо для вирішення спору має значення лише частина документа, подається засвідчений витяг з нього.

Відповідно до ч.ч. 1, 2, 3, 4 ст. 12 ЦПК України цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін. Учасники справи мають рівні права щодо здійснення всіх процесуальних прав та обов`язків, передбачених законом. Кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Кожна сторона несе ризик настання наслідків, пов`язаних із вчиненням чи невчиненням нею процесуальних дій.

У рішенні ЄСПЛ від 19.04.1993 у справі «Краска проти Швейцарії» зазначено, що ефективність справедливого розгляду досягається тоді, коли сторони процесу мають право представити перед судом ті аргументи, які вони вважають важливими для справи. При цьому такі аргументи мають бути «почуті», тобто ретельно розглянуті судом.

Сторонам повинна бути надана можливість повідомити будь-які докази, необхідні для успіху скарги («Клінік дез Акація та інші проти Франції» Clinique des Acacias and Others v. France, пункт 37).

За змістом п. 4 ч. 5 ст. 12 ЦПК України суд, зберігаючи об`єктивність і неупередженість сприяє учасникам судового процесу в реалізації ними прав, передбачених цим Кодексом.

Враховуючи наведені правові положення, а також те, що без таких документів всебічний та об`єктивний розгляд справи може бути утрудненим, для вжиття всіх визначених законом та залежних від суду заходів задля створення для сторін рівних можливостей відстоювати свою позицію у справі в умовах, які не ставлять її в суттєво менш сприятливе становище в порівнянні з опонентом, суд дійшов висновку про задоволення вказаного клопотання та витребування зазначених у ньому доказів.

Щодо клопотання ОСОБА_4 про виклик свідків

31.07.2023 до суду надійшли письмові пояснення до позовної заяви, датовані 31.07.2023, за підписом ОСОБА_4 , в яких, зокрема, вказується, що обставини, викладені в її позові можуть особисто підтвердити сусіди, що проживають одному під`їзді: ОСОБА_7 (кв. № 11), ОСОБА_8 (кв. № 4), ОСОБА_9 (кв. № 6), яких ОСОБА_4 просить допитати як свідків (а.с. 87-88).

Відповідно до п. 3 ч. 1 ст. 43 ЦПК України учасники справи мають право подавати заяви та клопотання, надавати пояснення суду, наводити свої доводи, міркування щодо питань, які виникають під час судового розгляду, і заперечення проти заяв, клопотань, доводів і міркувань інших осіб.

За змістом п. 8 ч. 2 ст. 197 ЦПК України у підготовчому засіданні суд, зокрема, вирішує питання про виклик у судове засідання свідків.

Враховуючи наведене, суд вважає за можливе розглянути вказане клопотання ОСОБА_4 про допит свідків у підготовчому засіданні із заслуховуванням міркувань інших учасників судового процесу щодо такого клопотання.

Щодо врегулювання спору шляхом досягнення угоди між сторонами

З урахуванням приписів п. 2 ч. 5 ст. 12, ч. 7 ст. 49, ст. 142, п. 2 ч. 2 ст. 197, ст. 207, ч. 5 ст. 211 ЦПК України суд роз`яснює сторонам їх право на врегулювання спору шляхом досягнення угоди між ними.

Враховуючи викладене, керуючись ст.ст. 12, 43, 49, 52, 76-84, 193, 240, 258-261 ЦПК України, суд

У Х В А Л И В:

Прийняти до розгляду позовну заяву третьої особи - ОСОБА_1 до ОСОБА_3 , треті особи: ОСОБА_4 , ОСОБА_5 , в інтересах якого діє ОСОБА_2 , про визнання особи такою, що втратила право користування жилим приміщенням, та об`єднати в одне провадження з первісним позовом ОСОБА_4 до ОСОБА_3 , треті особи: ОСОБА_2 , ОСОБА_5 , в інтересах якого діє ОСОБА_2 , про визнання особи такою, що втратила право користування жилим приміщенням.

Розгляд цивільної справи за позовом ОСОБА_4 до ОСОБА_3 , треті особи: ОСОБА_2 , ОСОБА_5 , в інтересах якого діє ОСОБА_1 , про визнання особи такою, що втратила право користування жилим приміщенням; та позовом третьої особи з самостійними вимогам на предмет спору - ОСОБА_1 до ОСОБА_3 , треті особи: ОСОБА_4 , ОСОБА_5 , в інтересах якого діє ОСОБА_2 , про визнання особи такою, що втратила право користування жилим приміщенням, - здійснювати в порядку загального позовного провадження.

Розпочати підготовче провадження.

Підготовче засідання призначити в приміщенні Солом`янського районного суду міста Києва за адресою: м. Київ, вул. Максима Кривоноса, 25, каб. 23, на 09 листопада 2023 року об 11 годині 00 хвилин.

Викликати у судове засідання учасників справи.

Визначити відповідачу ( ОСОБА_3 ) строк на подання відзиву на позов ОСОБА_2 у порядку, передбаченому ст. 178 ЦПК України, - 15 днів із дня його отримання.

Копія відзиву та доданих до нього документів іншим учасникам справи повинна бути надіслана (надана) одночасно з надісланням (наданням) відзиву до суду.

ОСОБА_10 має право подати до суду відповідь на відзив у порядку, передбаченому ст. 179 ЦПК України, протягом 15 днів з дня отримання відзиву відповідача за зустрічний позов.

Клопотання представника відповідача про витребування доказів - задовольнити.

Витребувати у Державної прикордонної служби України (01601, м. Київ, вул. Володимирська, 26) інформацію за останні 3 роки щодо перетину державного кордону України та тривалості перебування за кордоном громадянки України ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , адреса реєстрації місця проживання: АДРЕСА_1 , РНОКПП НОМЕР_2 .

Витребувані докази направити (надати) на адресу Солом`янського районного суду міста Києва (м. Київ, вул. Максима Кривоноса, 25) протягом п`яти днів з дня отримання ухвали суду.

Роз`яснити, що особи, які не мають можливості подати доказ, який витребовує суд, або не мають можливості подати такий доказ у встановлені строки, зобов`язані повідомити про це суд із зазначенням причин протягом п`яти днів з дня вручення ухвали (ч. 7 ст. 84 ЦПК).

У разі неповідомлення суду про неможливість подати докази, витребувані судом, а також за неподання таких доказів з причин, визнаних судом неповажними, суд застосовує до відповідної особи заходи процесуального примусу, передбачені цим Кодексом (ч. 8 ст. 84 ЦПК).

Попередити, що відповідно до п. 3 ч. 1 ст. 148 ЦПК України суд може постановити ухвалу про стягнення в дохід державного бюджету з відповідної особи штрафу у сумі від 0,3 до трьох розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб у випадках неповідомлення суду про неможливість подати докази, витребувані судом, або неподання таких доказів без поважних причин.

Згідно з ч. 2 ст. 148 ЦПК України у випадку повторного чи систематичного невиконання процесуальних обов`язків, повторного чи неодноразового зловживання процесуальними правами, повторного чи систематичного неподання витребуваних судом доказів без поважних причин або без їх повідомлення, триваючого невиконання ухвали про забезпечення позову або доказів суд з урахуванням конкретних обставин стягує у дохід державного бюджету з відповідного учасника судового процесу або відповідної іншої особи штраф у сумі від одного до десяти розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Притягнення винних осіб до відповідальності не звільняє їх від обов`язку подати витребувані судом докази (ч. 9 ст. 84 ЦПК).

Копію даної ухвали направити Державній прикордонній службі України (01601, м. Київ, вул. Володимирська, 26) - для виконання.

ОСОБА_3 та ОСОБА_4 направити копію даної ухвали та копію позовної заяви ОСОБА_10 з копіями доданих до неї документів (ст. 190 ЦПК України).

ОСОБА_2 направити копію даної ухвали.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання.

Повідомити учасників справи, що всі письмові пояснення та інші документи по справі можуть бути подані засобами поштового зв`язку, а також подані на електронну адресу суду з зазначенням номеру справи та прізвища судді у справі та скріплення їх цифровим підписом.

Повідомити сторін про можливість участі у судовому засіданні в режимі відеоконференції поза межами приміщення суду з використанням власних технічних засобів та електронного цифрового підпису.

Доступ до підсистеми відеоконференцзв`язку здійснюється через Електронний кабінет Електронного суду (https://id.court.gov.ua/). Після авторизації в Кабінеті необхідно вибрати пункт «Відеозв`язок».

Для участі в судовому засіданні в режимі відеоконференції учасник справи повинен попередньо зареєструватися в Електронному кабінеті. Учасник справи також повинен перевірити наявні у нього власні технічні засоби на відповідність технічним вимогам, визначеним Інструкцією користувача підсистеми відеоконференцзв`язку, для роботи із системою відеоконференцзв`язку.

Головуючий суддя приймає рішення про можливість проведення засідання в режимі відеоконференції за умови наявності у суді відповідної технічної можливості (наявність обладнання та можливість його використання у визначений день і час). Про прийняте рішення головуючим суддею учасники справи інформуються засобами телефонного зв`язку (електронної пошти), вказаними у заяві, щодо технічної можливості проведення засідання в режимі відеоконференції або відсутності такої можливості.

Нагадати учасникам провадження, що відповідно до ч. 2 ст. 15 ЦПК України представництво у суді як вид правничої допомоги здійснюється виключно адвокатом (професійна правнича допомога), крім випадків, встановлених законом.

Інформацію щодо розгляду справи сторони можуть отримати на веб-сайті Солом`янського районного суду міста Києва за посиланням: https://sl.ki.court.gov.ua/sud2609/.

Суддя Л. Л. Зуєвич