Справа № 754/2816/22
У Х В А Л А

Іменем України

30 березня 2023 року суддя Деснянського районного суду міста Києва Галась І.А., вирішуючи питання про прийняття до розгляду цивільної справи за позовною заявою ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про стягнення аліментів на утримання колишньої дружини,

ВСТАНОВИВ:

09.03.2022 року до Деснянського районного суду міста Києва надійшла позовна заява ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про стягнення аліментів на утримання колишньої дружини, згідно з вимогами якої позивачка просить стягнути з відповідача аліменти на її утримання, починаючи з 07.07.2017 за весь період у розмірі 1/4 (однієї четвертої) частки доходу відповідача.

Ухвалою Деснянського районного суду міста Києва від 22 березня 2023 року (суддя - Таран Н.Г.) прийнято до розгляду вказану позовну заяву та відкрито провадження у справі. Постановлено проводити розгляд справи в спрощеному позовному провадженні з викликом сторін.

Ухвалою судді Деснянського районного суду міста Києва від 03 березня 2023 року Таран Н.Г. заяви позивача про відвід судді Таран Н.Г. від 03.02.2023 та 07.02.2023 у справі за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , про стягнення аліментів на утримання колишньої дружини - залишено без задоволення у зв`язку з необґрунтованістю. Задоволено самовідвід судді Таран Н.Г. у цивільній справі №754/2816/22 за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про стягнення аліментів на утримання колишньої дружини.

Протоколом автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 06.03.2023 головуючим суддею з розгляду справи № 754/2816/22 визначено суддю Гринчак О.І.

Ухвалою Деснянського районного суду міста Києва від 09 березня 2023 року справа прийняти до розгляду головуючим суддею Гринчак О.І.

Одночасно, даною ухвалою задоволено клопотання ОСОБА_1 та витребувано з Державної податкової інспекції у Деснянському районі м. Києва (02221, м. Київ, вул. Закревського, 41) відомості про доходи ОСОБА_2 ( ІНФОРМАЦІЯ_1 , РНОКПП НОМЕР_1 , місце проживання: АДРЕСА_1 ) за період з 07.07.2017 по день надання таких відомостей.

Також, даною ухвалою задоволено клопотання представника відповідача ОСОБА_2 - адвоката Ключник Анастасії Вадимівни та витребувано: у Головному управлінні ДПС у Вінницькій області (21028, м. Вінниця, вул. Хмельницьке шосе, 7) відомості про доходи та джерела цих доходів ОСОБА_1 ( ІНФОРМАЦІЯ_2 , РНОКПП НОМЕР_2 , адреса реєстрації: АДРЕСА_2 ) за період з липня 2017 року по теперішній час; у Головному управлінні Пенсійного фонду України у Вінниці (21028, м. Вінниця, вул. Хмельницьке шосе, 7) інформацію про розмір пенсії по інвалідності ОСОБА_1 ( ІНФОРМАЦІЯ_2 , РНОКПП НОМЕР_2 , адреса реєстрації. АДРЕСА_2 ) та копії всіх документів на підставі яких призначена; у Вінницькій міжрайонній МСЕК (21028 м. Вінниця, вул. Хмельницьке 92) інформацію пов`язану із встановленням ОСОБА_1 ( ІНФОРМАЦІЯ_2 , РНОКПП НОМЕР_2 , адреса: АДРЕСА_2 ) інвалідності III групи, а саме: щодо строку інвалідності, причини інвалідності та ступеня втрати працездатності із зазначенням характеру та умов праці.

Головним управлінням ДПС у Вінницькій області виконано ухвалу суду, про що свідчить лист від 29.03.2023 року (вх. № 14182).

Ухвалою Деснянського районного суду міста Києва від 29 березня 2023 року задоволено самовідвід судді Гринчак О.І. у цивільній справі №754/2816/22 за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про стягнення аліментів на утримання колишньої дружини.

Протоколом автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 30.03.2023 головуючим суддею з розгляду справи № 754/2816/22 визначено суддю Галась І.А.

При вирішенні питання відводу/самовідводу головуючим суддею Гринчак О.І. не було вирішено питання прийняття до розгляду клопотання/заяви позивача про збільшення розміру позовних вимог, яке надійшло до суду через систему «Електронний суд» 29 березня 2023 року (вх. № 13853).

Дослідивши вказане клопотання/заяву суд дійшов висновку про те, що вона підлягає залишенню без розгляду, виходячи з таких підстав.

Завданням цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави (частина перша статті 2 ЦПК України).

Повага до честі і гідності, рівність усіх учасників судового процесу перед законом та судом і неприпустимість зловживання процесуальними правами віднесено до основних засад (принципів) цивільного судочинства (пункти 2 та 11 частини третьої статті 2 ЦПК України).

Учасники справи зобов`язані виявляти повагу до суду та до інших учасників судового процесу (пункт 1 частини другої статті 43 ЦПК України).

Відповідно до частини першої статті 44 ЦПК України учасники судового процесу та їх представники повинні добросовісно користуватися процесуальними правами; зловживання процесуальними правами не допускається.

За змістом частини другої цієї статті перелік дій, що суперечать завданню цивільного судочинства та які залежно від конкретних обставин суд може визнати зловживанням процесуальними правами, не є вичерпним.

У постанові Великої Палати Верховного Суду від 13 березня 2019 року у справі №199/6713/14-ц (провадження № 14-92цс19) зазначено, що учасники справи зобов`язані виявляти повагу до суду та до інших учасників судового процесу (пункт 1 частини другої статті 43 ЦПК України). Учасники судового процесу та їхні представники повинні добросовісно користуватися процесуальними правами; зловживання процесуальними правами не допускається (частина перша статті 44 ЦПК України). За змістом частини другої цієї статті перелік дій, що суперечать завданню цивільного судочинства та які залежно від конкретних обставин суд може визнати зловживанням процесуальними правами, не є вичерпним.

Нецензурна лексика, образливі та лайливі слова чи символи, зокрема, для надання особистих характеристик учасникам справи, іншим учасникам судового процесу, їх представникам і суду (суддям) не можуть використовуватися ні у заявах по суті справи, заявах з процесуальних питань, інших процесуальних документах, ні у виступах учасників судового процесу та їх представників.

Якщо подання скарги, заяви, клопотання визнається зловживанням процесуальними правами, суд з урахуванням обставин справи має право залишити без розгляду або повернути скаргу, заяву, клопотання (частина третя статті 44 ЦПК України).

Використання одними учасниками судового процесу та їх представниками нецензурної лексики, образливих і лайливих слів чи символів у поданих до суду документах і у спілкуванні з судом (суддями), з іншими учасниками процесу та їхніми представниками, а також вчинення аналогічних дій є виявом очевидної неповаги до честі, гідності зазначених осіб з боку тих, хто такі дії вчиняє. Ці дії суперечать основним засадам (принципам) цивільного судочинства (пунктам 2 і 11 частини третьої статті 2 ЦПК України), а також його завданню, яке превалює над будь-якими іншими міркуваннями в судовому процесі (частини перша та друга вказаної статті). З огляду на це вчинення таких дій суд може визнати зловживанням процесуальними правами та застосувати, зокрема, наслідки, передбачені частиною третьою статті 44 ЦПК України.

У постанові Великої Палати Верховного Суду від 07 квітня 2021 року у справі №9901/23/21 (провадження № 11-64заі21) вказано, що: «у процесуальних відносинах, намагаючись донести певну думку до суду, учасники судового процесу, їхні представники, інші особи мають ретельно підбирати слова, а також з обережністю виявляти емоції щодо інших учасників, їхніх представників, суду, осіб, які не беруть участь у судовому процесі. Суд не повинен толерувати використання нецензурної лексики, образливих і лайливих слів чи символів, зокрема для надання характеристик учасникам справи, іншим учасникам судового процесу, їх представникам і суду (суддям). Такі слова та символи не можна використовувати ні у заявах по суті справи, заявах з процесуальних питань, інших процесуальних документах, ні у виступах учасників судового процесу та їхніх представників (див. аналогічні висновки у постановах Великої Палати Верховного Суду від 13 березня 2019 року у справі № 199/6713/14-ц (пункт 22), від 14 березня 2019 року у справі № 9901/34/19, від 7 листопада 2019 року у справі № 9901/324/19). Їхня наявність є достатньою для того, щоби суд відразу застосував наслідки, передбачені частиною третьою статті 45 КАС України (повернення, залишення без розгляду передбачених § 1 і § 2 глави 1 розділу ІІ КАС України заяв, скарг, клопотань)».

Аналогічно ЄСПЛ, застосовуючи підпункт «а» пункту 3 статті 35 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод оголошує неприйнятною будь-яку індивідуальну заяву, подану згідно зі статтею 34, якщо він вважає, що ця заява є зловживанням правом на її подання. Для прикладу, ЄСПЛ констатує зловживання правом на подання заяви, коли заявник під час спілкування з ЄСПЛ вживає образливі, погрозливі або провокативні висловлювання проти уряду-відповідача, його представника, органів влади держави-відповідача, проти ЄСПЛ, його суддів, Секретаріату ЄСПЛ або його працівників (див. ухвали щодо прийнятності у справах «Ржегак проти Чеської Республіки» від 14 травня 2004 року, заява № 67208/01, «Дюрінже та Грандж проти Франції» від 04 лютого 2003 року, заяви № 61164/00 та № 18589/02, «Guntis Apinis проти Латвії» від 20 вересня 2011 року, заява № 46549/06).

У поданому клопотанні/заяві (вх.№13853 від 29.03.2023 року) позивачка використовує вислови, спрямовані на надання суб`єктивної характеристики відповідача, його представника, вживає зневажливі, образливі, лайливі слова.

Застосовані позивачкою висловлювання не стосуються обґрунтування заявленого клопотання, тому не спрямовані на виконання завдань цивільного судочинства. Подання таких клопотань є виявом неповаги до суду та інших осіб, а отже як наслідок - зловживанням процесуальними правами у розумінні статті 44 ЦПК України.

Відповідно до частини третьої та четвертої статті 44 ЦПК України якщо подання скарги, заяви, клопотання визнається зловживанням процесуальними правами, суд з урахуванням обставин справи має право залишити без розгляду або повернути скаргу, заяву, клопотання. Суд зобов`язаний вживати заходів для запобігання зловживанню процесуальними правами. У випадку зловживання процесуальними правами учасником судового процесу суд застосовує до нього заходи, визначені цим Кодексом.

За таких обставин клопотання/заява позивачки підлягає залишенню без розгляду.

Відповідно до ч. 12 ст. 33 ЦПК України у разі зміни складу суду на стадії підготовчого провадження розгляд справи починається спочатку, за винятком випадків, передбачених цим Кодексом. У разі зміни складу суду на стадії розгляду справи по суті суд повторно розпочинає розгляд справи по суті, крім випадку, коли суд ухвалить рішення про повторне проведення підготовчого провадження.

Згідно з положеннями пункту 2 частини другої статті 19 ЦПК України, цивільне судочинство здійснюється за правилами, передбаченим цим Кодексом, у порядку позовного провадження (загального або спрощеного).

Положеннями частини першої статті 274 ЦПК України визначено, що у порядку спрощеного позовного провадження розглядаються справи: 1) малозначні справи; 2) що виникають з трудових відносин; 3) про надання судом дозволу на тимчасовий виїзд дитини за межі України тому з батьків, хто проживає окремо від дитини, у якого відсутня заборгованість зі сплати аліментів та якому відмовлено другим із батьків у наданні нотаріально посвідченої згоди на такий виїзд. У порядку спрощеного позовного провадження може бути розглянута будь-яка інша справа, віднесена до юрисдикції суду, за винятком справ, зазначених у частині четвертій цієї статті (ч. 2 ст. 274 ЦПК України).

Відповідно до ч. 3 ст. 274 ЦПК України при вирішенні питання про розгляд справи в порядку спрощеного або загального позовного провадження суд враховує: 1) ціну позову; 2) значення справи для сторін; 3) обраний позивачем спосіб захисту; 4) категорію та складність справи; 5) обсяг та характер доказів у справі, в тому числі чи потрібно у справі призначити експертизу, викликати свідків тощо; 6) кількість сторін та інших учасників справи; 7) чи становить розгляд справи значний суспільний інтерес; 8) думку сторін щодо необхідності розгляду справи за правилами спрощеного позовного провадження.

Згідно з приписами ч. 4 ст. 274 ЦПК України в порядку спрощеного позовного провадження не можуть бути розглянуті справи у спорах: 1) що виникають з сімейних відносин, крім спорів про стягнення аліментів, збільшення їх розміру, оплату додаткових витрат на дитину, стягнення неустойки (пені) за прострочення сплати аліментів, індексацію аліментів, зміну способу їх стягнення, розірвання шлюбу та поділ майна подружжя; 2) щодо спадкування; 3) щодо приватизації державного житлового фонду; 4) щодо визнання необґрунтованими активів та їх витребування відповідно до глави 12 цього розділу; 5) в яких ціна позову перевищує двісті п`ятдесят розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб; 6) інші вимоги, об`єднані з вимогами у спорах, вказаних у пунктах 1-5 цієї частини.

Підготовче засідання при розгляді справи у порядку спрощеного провадження не проводиться.

Враховуючи положення ст. 19, 274, 279 ЦПК України, обраний позивачем спосіб захисту, категорію та складність справи, суд приходить до висновку, що справа підлягає розгляду у порядку спрощеного позовного провадження.

На підставі викладеного та керуючись ст. 19, 33, 84, 91, 128, 187, 274, 277, 279 ЦПК України,

УХВАЛИВ:

Прийняти до розгляду цивільну справу № 754/2816/22 за позовною заявою ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про стягнення аліментів на утримання колишньої дружини.

Розгляд справи проводити за правилами спрощеного позовного провадження з викликом сторін.

Призначити судове засідання по названій справі 27 квітня 2023 року на 10 годину 00 хвилин в приміщенні суду.

Визначити строк для подання відповідачем відзиву на позов у вигляді п`ятнадцяти днів з дня вручення (отримання) ухвали про відкриття провадження.

Визнати строк для подання позивачем відповіді на відзив у вигляді п`яти днів з дня отримання позивачем відзиву.

Клопотання/заяву ОСОБА_1 про збільшення розміру позовних вимог (вх. № 13853 від 29.03.2023) залишити без розгляду.

Роз`яснити ОСОБА_1 , що відповідно до п. 1 ч. 2 ст. 43 ЦПК України учасники справи зобов`язані виявляти повагу до суду та до інших учасників судового процесу.

Адреса на офіційному веб - порталі судової влади України в мережі Інтернет - ds.ki.court.gov.ua

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя