Справа №345/2362/23
Провадження № 2/345/719/2023
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

15.06.2023 м.Калуш

Калуський міськрайонний суд Івано-Франківської області в складі:

головуючої судді Кулаєць Б.О.,

секретаря судового засідання Заткальницької Н.І.,

розглянувши у підготовчому судовому засіданні в порядку загального позовного провадження в залі суду в м. Калуш цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про визначення додаткового строку для прийняття спадщини,

В С Т А Н О В И В:

Стислий виклад позицій сторін:

позивачка ОСОБА_1 звернулася до суду з вищевказаним позовом, в якому просить визначити додатковий строк для подання заяви про прийняття спадщини після смерті батька ОСОБА_3 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_1 , терміном на 3 місяці.

Свою позовну заяву мотивує тим, що ІНФОРМАЦІЯ_1 помер її батько ОСОБА_3 , після смерті якого відкрилася спадщина, до складу якої входить квартира, що знаходиться в АДРЕСА_1 . На випадок своєї смерті батько склав заповіт, згідно з яким заповів їй все належне йому на час смерті майно. Інший спадкоємець за законом її мама відповідачка по справі, претензій до спадкового майна не має, а також не має спадкоємців, які претендують на обов`язкову частку в спадщині, передбачену ст. 1241 ЦК України, спадковий договір від імені спадкодавця не укладався. Приватним нотаріусом їй було відмовлено у видачі свідоцтва про право на спадщину у зв`язку з пропуском шестимісячного строку для її прийняття. Однак, вона пропустила строк з поважних причин, оскільки їй не було відомо про існування заповіту. Тільки після того, як вона переглядала документи батька, то дізналася, що має право на спадкування після його смерті. ОСОБА_3 ніколи їй не повідомляв про те, що склав і посвідчив заповіт. Окрім того, у зв`язку з військовою агресією російської федерації проти України було введено воєнний стан, який неодноразово продовжувався. Вона тривалий час проживає за межами України у Республіці Польща і як спадкоємець першої черги була впевнена, що в умовах воєнного стану в Україні строк для прийняття спадщини чи відмови діє протягом 10 місяців з часу відкриття спадщини. Отже, нею пропущено строк для прийняття спадщини з поважних причин.

Позивачка разом з позовом подала заяву, згідно з якою розгляд справи просила проводити за її відсутності, позовні вимоги підтримує.

Відповідачка подала до суду заяву, згідно з якою розгляд справи просить проводити за її відсутності. Позовні вимоги вона визнає повністю та не заперечує проти задоволення позову.

Заяви та клопотання сторін, процесуальні дії у справі:

ухвалою суду від 25.05.2023 відкрито провадження у справі, призначено відкрите підготовче судове засідання в порядку загального позовного провадження.

31.05.2023 відповідачка подала до суду заяву, згідно з якою розгляд справи просить проводити за її відсутності. Позовні вимоги вона визнає повністю та не заперечує проти задоволення позову.

Частиною 1 статті 206 ЦПК України встановлено, що відповідач може визнати позов на будь-якій стадії провадження у справі, зазначивши про це в заяві по суті справи або в окремій письмовій заяві.

Відповідно до ч. 4 ст. 206 ЦПК України у разі визнання відповідачем позову суд за наявності для того законних підстав ухвалює рішення про задоволення позову.

Згідно з ч. 3 ст. 200 ЦПК України за результатами підготовчого провадження суд ухвалює рішення у випадку визнання позову відповідачем.

Ухвалення в підготовчому засіданні судового рішення у разі відмови від позову, визнання позову, укладення мирової угоди проводиться в порядку, встановленому статтями 206, 207 цього Кодексу (ч. 4 ст. 200 ЦПК України).

Враховуючи, що відповідачка позов визнала, визнання нею позову не суперечить інтересам сторін, тому суд приймає визнання позову відповідачки та приходить до висновку про можливість ухвалення рішення про задоволення позову.

Крім цього, відповідно до ч. 3 ст. 211 ЦПК України, учасник справи має право заявити клопотання про розгляд справи за його відсутності. Якщо таке клопотання заявили всі учасники справи, судовий розгляд справи здійснюється на підставі наявних у суду матеріалів.

Згідно з ч. 2 ст. 247 ЦПК України, у разі неявки в судове засідання всіх учасників справи чи в разі якщо відповідно до положень цього Кодексу розгляд справи здійснюється судом за відсутності учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється, про що складено відповідну довідку.

Таким чином, виходячи з поданих заяв, судом розглядається справа за наявними доказами у відсутності сторін без фіксування звукозаписувальним технічним засобом

Фактичні обставини, встановлені судом, та зміст спірних правовідносин:

ІНФОРМАЦІЯ_1 помер ОСОБА_3 , що підтверджується свідоцтвом про смерть серії НОМЕР_1 від 26.09.2022 (а.с. 10).

Факт родинних відносин між позивачкою та відповідачкою, яка є її матір`ю, і померлим ОСОБА_3 , який є батьком позивачки та чоловіком відповідачки, підтверджується свідоцтвом про укладення шлюбу серії НОМЕР_2 від 24.05.1980, свідоцтвом про народження серії НОМЕР_3 від 11.10.1980 та свідоцтвом про одруження серії НОМЕР_4 від 17.07.1998 (а.с. 11-13).

Згідно з договором купівлі-продажу від 29.04.1995 ОСОБА_3 придбав квартиру за адресою АДРЕСА_1 (а.с. 15-17).

Відповідно до заповіту від 21.11.2017, який посвідчений приватним нотаріусом Хомин Н.Ю. та зареєстрований в реєстрі за № 1264, ОСОБА_3 усе майно, що буде належати на день смерті, де б воно не знаходилось, і з чого б не складалось, а також усе те, на що за законом буде мати право, заповів ОСОБА_1 (а.с. 8), вказаний заповіт станом на 18.05.2023 є чинним, що підтверджується витягом зі Спадкового реєстру (а.с. 9).

Листом приватного нотаріуса Перегінець Л.В. від 18.05.2023 № 46/01-16 позивачку повідомлено про те, що вона пропустила строк встановлений для прийняття спадщини після смерті ОСОБА_3 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_1 (а.с. 6).

Таким чином між сторонами виник спір з приводу поважності причин пропуску позивачкою строку для прийняття спадщини після смерті її батька.

Оцінка суду:

дослідивши письмові докази в їх сукупності, суд вважає, що позов підлягає до задоволення, виходячи з наступного.

Статтею 2 ЦПК України передбачено, що завданням цивільного судочинства є справедливий, неупереджений розгляд і вирішення цивільних справ з метою захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави.

Відповідно до ч. 1 ст. 13 ЦПК України, суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках.

Статтею 1216 ЦК України визначено, що спадкуванням є перехід прав та обов`язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця), до інших осіб (спадкоємців).

Згідно зі ст. 1268 ЦК України спадкоємець за законом чи заповітом має право прийняти спадщину або не прийняти її.

У відповідності до ст.ст. 1269, 1270 ЦК України спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав спільно із спадкодавцем, має подати до нотаріальної контори заяву про прийняття спадщини. Заява про прийняття спадщини подається спадкоємцем особисто протягом шести місяців з час відкриття спадщини.

Статтею 1272 ЦК України визначено, що за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини.

З урахуванням наведеного, якщо спадкоємець пропустив шестимісячний строк для подання заяви про прийняття спадщини з поважних причин, закон гарантує йому право на звернення до суду з позовом про визначення додаткового строку на подання такої заяви. Такий позов підлягає задоволенню, якщо позивач надасть докази наявності поважних причин пропуску строку для прийняття спадщини.

Поважними при цьому слід визнавати такі причини, які з огляду на моральні норми суспільства виправдовують поведінку спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини.

Пленум Верховного Суду України в п. 24 постанови «Про судову практику у справах про спадкування» № 7 від 30 травня 2008 року роз`яснив, що вирішуючи питання визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на чинення цих дій.

У постановах від 11 липня 2018 року у справі № 381/4482/16-ц (провадження № 61-12844св18) та від 11 листопада 2020 року у справі № 750/262/20 (провадження № 61-14038св20) Верховний Суд зробив висновки про те, що поважними причинами пропуску строку визнаються, зокрема: тривала хвороба спадкоємців; велика відстань між місцем постійного проживання спадкоємців і місцем знаходження спадкового майна; складні умови праці, які, зокрема, пов`язані з тривалими відрядженнями, в тому числі закордонними; перебування спадкоємців на строковій службі у складі Збройних Сил України; необізнаність спадкоємців про наявність заповіту тощо.

Кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Докази подаються сторонами та іншими учасниками справи (ч. 1 та ч. 5 ст. 81 ЦПК України).

При зверненні позивачки до приватного нотаріуса їй було відмовлено у видачі свідоцтва про право на спадщину також у зв`язку з пропущенням терміну прийняття спадщини, що підтверджується листом приватного нотаріуса.

Строк подачі заяви про прийняття спадщини позивачкою було пропущено з поважних причин, а саме: необізнаність про наявність складеного батьком на її ім`я заповіту, а також введення воєнного стану в України, виїзд позивачки за кордон на тривалий період часу.

За таких обставин, суд, враховуючи визнання позову відповідачкою, визнає поважними причини пропуску строку прийняття спадщини, оскільки зазначені обставини ніким не спростовані, та надає додатковий строк для подання заяви нотаріусу.

На підставі викладеного ст.ст. 16, 1216, 1268, 1269, 1272, 1296 ЦК України, ст.ст. 2, 13, 80, 81 ЦПК України, керуючись ст.ст. 200, 206, 258, 259, 264, 265, 268 ЦПК України, суд

У Х В А Л И В:

позов ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про визначення додаткового строку для прийняття спадщини - задовольнити.

Визначити ОСОБА_1 додатковий строк для подання нотаріусу заяви про прийняття спадщини після смерті ОСОБА_3 , померлого ІНФОРМАЦІЯ_1 , терміном на три місяці з часу набрання судовим рішенням законної сили.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Рішення може бути оскаржене до Івано-Франківського апеляційного суду, шляхом подачі апеляційної скарги протягом тридцяти днів з дня його складення.

Учасник справи, якому рішення не було вручене у день його складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому рішення суду.

Позивачка: ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , жителька АДРЕСА_2 , РНОКПП НОМЕР_5 .

Відповідачка: ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , жителька АДРЕСА_2 , РНОКПП НОМЕР_6 .

Повний текст судового рішення виготовлений 19.06.2023.

Суддя: