"29" березня 2023 р.
Справа № 529/1369/22
Провадження № 2/642/252/23
29 березня 2023 року м. Харків
Ленінський районний суд м. Харкова у складі: головуючого судді Гримайло А.М. за участю секретаря Корявець Ю.В., розглянувши в порядку спрощеного позовного провадження, без виклику (повідомлення) сторін у приміщенні суду в м. Харкові цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про стягнення безпідставно набутих коштів, -
Позивач звернулася до суду з позовом до про стягнення безпідставно набутих грошових коштів. Свої вимоги позивач обґрунтовує тим, що 27.06.2022, вона, під час здійснення онлайн оплати через банківську систему Акціонерного товариства «Укрсиббанк» з свого карткового рахунку НОМЕР_1 , помилково перерахувала на картковий рахунок НОМЕР_2 , що належить ОСОБА_2 , грошові кошти в розмірі 21 600 гривень. Реквізити банківської картки ОСОБА_2 були відомі та збережені як шаблон, оскільки до 26.02.2022 вона з чоловіком проживала у м. Харкові та відвідувала танцювальну школу «Фантом», де відповідач працював тренером та надавав нам платні послуги. 3 моменту виїзду з Харкова по 27.06.2022 послуг від ОСОБА_2 пов`язаних з тренуванням, а також з будь-яких інших підстав позивач не отримувала. Даний платіж був зроблений помилково, одноразово. Перемовини з відповідачем щодо повернення перерахованих коштів відбувались засобами телефонного зв`язку, так як позивач перебувала в цей час у місті Хмельницькому. Проте останній відмовився це зробити. Окрім того, 26.10.2022 заявник письмово звернулася до відповідача з вимогою повернути помилково перераховані грошові кошти в сумі 21 600 грн. протягом 7 днів з моменту отримання вимоги.
Ухвалою Ленінського районного суду м. Харкова від 20 лютого 2023 року провадження по справі відкрито, розгляд справи вирішено проводити в порядку спрощеного позовного провадження, без виклику (повідомлення) сторін.
Позивач у судове засідання не з`явилася, у позовні заяві прохала розгляд проводити без її участі.
Відповідач, будучи належним чином повідомлений про слухання справи, до судового засідання не з`явився, причини неявки суду не відомі. Відзив на позов не надавав.
Суд при відсутності заперечень зі сторони позивача, у відсутність відзиву на позов, вирішує справу на підставі наявних в ній доказів та матеріалів і ухвалює рішення при заочному розгляді справи, що відповідає вимогам ст. 280 ЦПК України.
Відповідно до 2 ст. ст. 247 ЦПК України, у разі неявки в судове засідання всіх осіб, які беруть участь у справі, чи в разі якщо відповідно до положень цього Кодексу розгляд справи здійснюється судом за відсутності осіб, які беруть участь у справі, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.
Суд, дослідивши матеріали справи, приходить до висновку, що позов є обґрунтованим і підлягає задоволенню на підставі наступного.
Судом встановлено, що 27.06.2022, ОСОБА_1 під час здійснення онлайн оплати через банківську систему Акціонерного товариства «Укрсиббанк» з свого карткового рахунку НОМЕР_1 , помилково перерахувала на картковий рахунок НОМЕР_2 , що належить ОСОБА_2 , грошові кошти в розмірі 21 600 гривень.
26.10.2022 позивач письмово звернулася до відповідача з вимогою повернути помилково перераховані грошові кошти в сумі 21 600 грн. протягом 7 днів з моменту отримання вимоги., що підтверджується копією вимоги.
Згідно довідки, виданої начальником відділення № 301 АТ «Укрсиббанк», дійсно з картки № НОМЕР_1 , яка належить ОСОБА_1 були перераховані кошти у сумі 21 600 грн. на картку № НОМЕР_2 , що належить ОСОБА_2 .
Однак, на день звернення позивача до суду грошові кошти повернуті не були.
Відповідно до ст.1212 ЦК України особа, яка набула майно або зберегла його у себе за рахунок іншої особи (потерпілого) без достатньої правової підстави (безпідставно набуте майно), зобов`язана повернути потерпілому це майно. Особа зобов`язана повернути майно і тоді, коли підстава, на якій воно було набуте, згодом відпала.
Положення цієї глави застосовуються незалежно від того, чи безпідставне набуття або збереження майна було результатом поведінки набувача майна, потерпілого, інших осіб чи наслідком події.
Положення цієї глави застосовуються також до вимог про:
1) повернення виконаного за недійсним правочином;
2) витребування майна власником із чужого незаконного володіння;
3) повернення виконаного однією із сторін у зобов`язанні;
4) відшкодування шкоди особою, яка незаконно набула майно або зберегла його у себе за рахунок іншої особи.
Відсутність правової підстави - це такий перехід майна від однієї особи до іншої, який або не ґрунтується на прямій вказівці закону, або суперечить меті правовідношення і його юридичному змісту. Тобто відсутність правової підстави означає, що набувач збагатився за рахунок потерпілого поза підставою, передбаченою законом, іншими правовими актами чи правочином. Набуття чи збереження майна буде безпідставним не тільки за умови відсутності відповідної підстави з самого початку при набутті майна, а й тоді, коли первісно така підстава була, але у подальшому відпала.
У справі № 489/2893/18 Верховний Суд зазначив, що кошти, які були перераховані позивачем на банківську картку, що належить відповідачу без зазначення призначення платежу, що свідчить про відсутність договірних правовідносин між сторонами, без наявності правових підстав, а також про те, що перераховані кошти є безпідставно отриманими відповідачем.
Відповідно до статті 1 Першого протоколу до Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод кожна фізична або юридична особа має право мирно володіти своїм майном. Ніхто не може бути позбавлений своєї власності інакше як в інтересах суспільства і на умовах, передбачених законом і загальними принципами міжнародного права. Згідно усталеної практики ЄСПЛ «майно» може бути або «існуючим майном», або активами, в тому числі за позовами, щодо яких заявник може стверджувати, що він або вона має принаймні, «законне очікування» отримання ефективного володіння майном (справа «Прессос компанія Нав`єра А.О.» та інші проти Бельгії» , справа «Копеський проти Словаччини» та інші).
Набувач зобов`язаний повернути потерпілому безпідставно набуте майно в натурі (ст.1213 ЦК України).
Статтю 1 Першого протоколу Конвенції можна застосовувати для захисту "правомірних (законних) очікувань" щодо певного стану речей (у майбутньому), оскільки їх можна вважати складовою частиною власності.
Оскільки між сторонами будь-яких договорів щодо надання послуг або виконання робіт не укладалось і зазначені обставини не спростовані відповідачем належними і достатніми доказами у справі, суд приходить до висновку про обґрунтованість і доведеність позовних вимог, в зв`язку з чим позов ОСОБА_1 підлягає задоволенню, а отримані відповідачем кошти підлягають стягненню в судовому порядку.
Відповідно до положень ст. 141 ЦПК України, з відповідача на користь позивача стягується сума сплаченого позивачем при подачі позову до суду судового збору у розмірі 992, 40 грн.
На підставі викладеного, керуючись ст. ст. 1212 ЦК України, ст. ст. 12, 13, 76, 77, 78, 81, 141,259, 261, 265, 273, 280-282, 354 ЦПК України, суд,-
Позов ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про стягнення безпідставно набутих коштів - задовольнити.
Стягнути з ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , місце проживання: АДРЕСА_1 на користь ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , РНОКПП НОМЕР_3 безпідставно набуті коштів у сумі 21 600 (двадцять одна тисяча шістсот) гривень 00 копійок.
Стягнути з ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , місце проживання: АДРЕСА_1 на користь ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , РНОКПП НОМЕР_3 , судовий збір в розмірі 992 (дев`ятсот дев`яносто дві) грн. 40 коп.
Заочне рішення може бути переглянуте судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача. Заяву про перегляд заочного рішення може бути подано протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Учасник справи, якому повне заочне рішення суду не було вручено у день його проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на подання заяви про його перегляд якщо така заява подана протягом двадцяти днів з дня вручення йому повного заочного рішення суду. Строк на подання заяви про перегляд заочного рішення може бути також поновлений в разі пропуску з інших поважних причин.
Позивач має право оскаржити заочне рішення в загальному порядку, встановленому ЦПК України.
Рішення може бути оскаржено в апеляційному порядку через Ленінський районний суд м. Харкова до Харківського апеляційного суду шляхом подачі апеляційної скарги протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складання повного судового рішення. Учасник справи, якому повне рішення не були вручені у день його проголошення або складання, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.

Суддя А.М. Гримайло