ЧЕРНІВЕЦЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
УХВАЛА

31 березня 2023 року м. Чернівці Справа № 727/6809/22

Чернівецький апеляційний суд у складі судді судової палати з розгляду цивільних справ Лисака І.Н., вирішуючи питання про відкриття апеляційного провадження за апеляційною скаргою ОСОБА_1 на рішення Шевченківського районного суду м. Чернівці від 08 лютого 2023 року у цивільній справі за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 та ОСОБА_3 про визнання договору дарування недійсним, -

В С Т А Н О В И В :

Рішенням Шевченківського районного суду м. Чернівці від 08.02.2023 року в задоволенні вимог ОСОБА_1 відмовлено.

Не погоджуючись із вказаним рішенням суду ОСОБА_1 подав апеляційну скаргу, а також клопотання про поновлення строку на апеляційне оскарження вказаного рішення та про звільнення його від сплати судового збору.

Проте, апеляційна скарга підлягає залишенню без руху, оскільки така не відповідає вимогам встановленим у ст.356 ЦПК України.

Що стосується клопотання про поновлення строку на апеляційне оскарження, то ОСОБА_1 стверджує, що копію рішення суду від 08.02.2023 року отримав лише 02.03.2023 року, апеляційну скаргу подано до суду апеляційної інстанції 28.03.2023 року, однак доказів зазначеного суду апеляційної інстанції не надав.

В силу вимог п.4 ч.4 ст.356 ЦПК України до апеляційної скарги додаються докази, що підтверджують дату отримання копії оскаржуваного рішення суду першої інстанції.

Зазначені докази є необхідними для вирішення питання про поновлення строку на апеляційне оскарження зазначеного рішення суду та відкриття провадження у справі.

В обґрунтування клопотання про звільнення від сплати судового збору вказує, що є пенсіонером та сума необхідна для сплати судового збору фактично перевищує 5% річного доходу заявника. Наголошує, що докази наведеного надавалися ним до суду першої інстанції.

Однак, зазначене клопотання задоволенню не підлягає, виходячи з наступного.

Згідно з частинами 1 та 3 ст.136 ЦПК України суд, враховуючи майновий стан сторони, може своєю ухвалою відстрочити або розстрочити сплату судового збору на визначений строк у порядку, передбаченому законом, але не більше як до ухвалення судового рішення у справі. З підстав, зазначених у частині першій цієї статті, суд у порядку, передбаченому законом, може зменшити розмір належних до оплати судових витрат, пов`язаних з розглядом справи, або звільнити від їх сплати.

Порядок сплати та розмір судового збору визначено ЗУ «Про судовий збір».

Провадження 22-ц/822/346/23

Статтею 8 ЗУ «Про судовий збір» визначено, що, враховуючи майновий стан сторони, суд може своєю ухвалою за її клопотанням відстрочити або розстрочити сплату судового збору на певний строк, але не довше ніж до ухвалення судового рішення у справі за таких умов: 1) розмір судового збору перевищує 5 відсотків розміру річного доходу позивача фізичної особи за попередній календарний рік; або 2) позивачами є: а) військовослужбовці; б) батьки, які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину з інвалідністю, якщо інший з батьків ухиляється від сплати аліментів; в) одинокі матері (батьки), які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину з інвалідністю; г) члени малозабезпеченої чи багатодітної сім`ї; ґ) особа, яка діє в інтересах малолітніх чи неповнолітніх осіб та осіб, які визнані судом недієздатними чи дієздатність яких обмежена; або 3) предметом позову є захист соціальних, трудових, сімейних, житлових прав,

Суд може зменшити розмір судового збору або звільнити від його сплати на підставі, зазначеній у частині першій цієї статті.

Велика Палата Верховного Суду в постанові від 14 січня 2021 року у справі № 0940/2276/18 (провадження № 11-336апп20) зазначила, що з аналізу статті 8 Закону України «Про судовий збір» чітко вбачається, що питання звільнення, зменшення розміру, відстрочення чи розстрочення сплати судового збору осіб, які не зазначені в статті 5, або у справах із предметом спору, не охопленим статтею 5, є правом, а не обов`язком суду навіть за наявності однієї з умов для такого звільнення, зменшення розміру, відстрочення чи розстрочення.

Сторона, яка заявляє відповідне клопотання, згідно зі ст.12 ЦПК України повинна навести доводи і подати докази на підтвердження того, що її майновий стан перешкоджав (перешкоджає) сплаті нею судового збору у встановленому законодавством порядку і розмірі.

Оцінюючи фінансовий стан особи, яка звертається до суду з вимогою про звільнення її від сплати судового збору, зменшення його розміру, надання відстрочки чи розстрочки в його сплаті, національні суди повинні встановлювати наявність у такої особи реального доходу (розмір заробітної плати, стипендії, пенсії, прибутку тощо), рухомого чи нерухомого майна, цінних паперів, можливості розпорядження ними без значного погіршення фінансового стану (§ 44 рішення Європейського суду з прав людини від 26 липня 2005 року у справі «Kniat v. Poland»; § 63, 64 рішення Європейського суду з прав людини від 26 липня 2005 року у справі «Jedamski and Jedamska v. Poland»).

Вимога про сплату державного мита є стримуючою мірою для потенційних позивачів від пред`явлення безрозсудних і необґрунтованих позовів. Для того, щоб гарантувати справедливий баланс між підтримкою нормального функціонування судової системи і захистом інтересів заявника при поданні позову до суду, внутрішньодержавні суди звільняють від сплати державного мита заявників, які можуть підтвердити свій поганий фінансовий стан (§ 111 рішення Європейського суду з прав людини від 20 лютого 2014 року у справі «Shishkov v. Russia»).

Особа, яка заявляє відповідне клопотання, повинна навести доводи і подати докази на підтвердження того, що її майновий стан перешкоджав (перешкоджає) сплаті нею судового збору у встановленому законодавством порядку і розмірі.

Визначення майнового стану сторони є оціночним та залежить від доказів, якими обґрунтовується рівень її майнового стану. Доказами рівня майнового стану можуть бути документи, які підтверджують скрутний майновий стан особи, що, відповідно, унеможливлює сплату нею судових витрат. Якщо залежно від рівня майнового стану сторона позбавлена можливості сплатити судовий збір, то такі обставини є підставою для відстрочення та розстрочення сплати судового збору, зменшення його розміру або звільнення сторони від сплати.

Європейський суд з прав людини неодноразово вказував, що положення пункту 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод щодо зобов`язання забезпечити ефективне право доступу до суду не означає надання права на безкоштовні провадження у цивільних справах.

Звільнення від сплати судового збору, його відстрочення чи розстрочення є правом, а не обов`язком суду, який, вирішуючи це питання, враховує майновий стан сторони, що є оціночним та залежить від доказів, якими обґрунтовується клопотання.

Враховуючи зазначене, оскільки ОСОБА_1 не надано суду апеляційної інстанції доказів на підтвердження того, що його майновий стан на день звернення з апеляційною скаргою перешкоджав чи перешкоджає сплаті судового збору у встановлених законодавством порядку і розмірі, клопотання про звільнення від сплати судового збору за подання апеляційної скарги задоволенню не підлягає.

За приписами п.3 ч.4 ст.356 ЦПК України, згідно якого до апеляційної скарги додаються документи, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі.

Як вбачається зі змісту позовної вимоги, така є немайновою.

Зміст ч.1 ст.4 ЗУ «Про судовий збір» вказує на те, що судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.

В силу п.п.2 п.1 ч.2 ст.4 ЗУ «Про судовий збір» ставка судового збору за подання позовної заяви немайнового характеру фізичною особою складає 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Таким чином, при зверненні до суду з первісним позовом позивач мав сплатити 992,40 грн.

Відповідно до п.6 ч.2 ст.4 ЗУ «Про судовий збір» за подання до суду апеляційної скарги на рішення суду судовий збір сплачується в сумі 150 відсотків ставки, що підлягала сплаті при поданні позовної заяви.

Отже, за подання апеляційної скарги оплаті підлягає судовий збір в розмірі 992,40 х 150% = 1488,60 грн за наступними реквізитами: рахунок: UA0024405; отримувач коштів Чернівецьке ГУК/Чернівецька ТГ/22030101, код отримувача (ЄДРПОУ) 37836095, банк отримувача коштів Казначейство України (ЕАП), код банку (МФО) 899998, код класифікації доходів бюджету 22030101 призначення платежу судовий збір за подання апеляційної скарги на рішення суду, назва суду Чернівецький апеляційний суд.

Також, відповідно до п.2 ч.4 ст.356 ЦПК України до апеляційної скарги додаються копії скарги та доданих письмових матеріалів відповідно до кількості учасників справи.

Разом з цим, до апеляційної скарги додані її копії, які виготовлені 8 шрифтом, що робить неможливим належне ознайомлення з текстом апеляційної скарги учасників справи.

Національним стандартом України «Державна уніфікована система документації. Уніфікована система організаційно-розпорядчої документації. Вимоги до оформлення документів», який затверджений наказом Державного підприємства «Український науково-дослідний і навчальний центр проблем стандартизації, сертифікації та якості» №144 від 1 липня 2020 року, визначені вимоги до оформлювання документів ДСТУ 4163:2020.

Вказаний Національний стандарт України поширюється на організаційно-розпорядчі документи - постанови, розпорядження, накази, положення, рішення, протоколи, акти, листи тощо, створювані в результаті діяльності органів державної влади України, органів місцевого самоврядування, у тому числі і на процесуальні судові документи.

За змістом вказаного стандарту для друкування текстів документів потрібно використовувати гарнітуру Times New Roman та шрифт розміром 12-14 друкарських пунктів.

Отже, надані копії апеляційної скарги для інших учасників справи, які викладені за допомогою комп`ютерної техніки 8 шрифтом, не відповідають Національному стандарту України ДСТУ 4163:2020, не читаються, що позбавляє можливості апеляційний суд виконати вимоги ст.361 ЦПК України та порушує права учасників справи на отримання належної копії апеляційної скарги.

Згідно ч.2 ст.357 ЦПК України, до апеляційної скарги, яка оформлена з порушенням вимог встановлених статтею 356 цього Кодексу, застосовуються положення статті 185 цього Кодексу.

За вказаних обставин, апеляційна скарга ОСОБА_1 підлягає залишенню без руху з наданням строку п`ять днів з дня отримання копії цієї ухвали для виправлення зазначених вище недоліків, подавши до апеляційного суду документ, що підтверджує сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, докази отримання рішення суду та копії апеляційної скарги для інших учасників справи у відповідності до вказаних вище норм.

Вирішення питання щодо поновлення строку на апеляційне оскарження відкласти до усунення вказаних недоліків.

Керуючись ст.ст.185, 357 ЦПК України, ст.8 ЗУ «Про судовий збір» апеляційний суд, -

У Х В А Л И В:

У задоволенні клопотання ОСОБА_1 про звільнення від сплати судового збору за подання апеляційної скарги відмовити.

Апеляційну скаргу ОСОБА_1 на рішення Шевченківського районного суду м. Чернівці від 08 лютого 2023 року залишити без руху.

Для усунення недоліків надати ОСОБА_1 строк п`ять днів з дня отримання копії ухвали, про що повідомити останнього.

Роз`яснити, що в разі невиконання зазначених вимог апеляційна скарга буде визнана неподаною та повернута апелянту.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя Лисак І.Н.