ХАРКІВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
__________________________________________________________________
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

«30» березня 2023 року

м. Харків

справа № 626/2572/21

провадження № 22ц/818/8/23

Харківський апеляційний суд у складі колегії суддів судової палати з розгляду цивільних справ:

головуючого - Бурлака І.В. (суддя-доповідач),

суддів - Мальованого Ю.М., Тичкової О.Ю.,

учасники справи:

позивач Акціонерне товариство «Оператор газорозподільної системи «Харківгаз»,

відповідач ОСОБА_1

розглянув в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення учасників справи апеляційну скаргу Акціонерного товариства «Оператор газорозподільної системи «Харківгаз» на рішення Красноградського районного суду Харківської області від 11 листопада 2022 року в складі судді Рибальченко І.Г.

в с т а н о в и в:

У вересні 2021 року Акціонерне товариство «Оператор газорозподільної системи «Харківгаз» звернувся до суду з позовом до ОСОБА_1 про стягнення вартості необлікованого об`єму природного газу.

Позовна заява мотивована тим, що Акціонерне товариство «Оператор газорозподільної системи «Харківгаз» надає ОСОБА_1 послуги з розподілу природного газу за адресою: АДРЕСА_1 . На ім`я відповідача за вказаною адресою відкрито особовий рахунок № НОМЕР_1 .

Фактом приєднання споживача до умов договору розподілу природного газу (акцептування) з товариством є підписана заява-приєднання до умов договору природного газу (для побутового споживача) від 01 квітня 2016 року.

Враховуючи зазначене, відповідач фактично користувався послугами з розподілу газопостачання, вчиняв дії щодо акцептування Типового договору з розподілу природного газу, визнаючи таким чином наявність правовідносин, а відтак взаємних прав та обов`язків, що з них випливають, що свідчить про прийняття ним (акцептування) умов договору про надання послуг з розподілу природного газу з Акціонерним товариством «Оператор газорозподільної системи «Харківгаз» на умовах Типового договору розподілу природного газу, затвердженого постановою НКРЕКП від 30 вересня 2015 року № 2498.

Зазначив, що як вбачається з акту про порушення № 129 від 24 вересня 2020 року співробітниками товариства при проведенні огляду лічильника природного газу типу Саllus-2000 G-4, заводський номер 08006440, на території домоволодіння відповідача за адресою: АДРЕСА_1 виявлено несанкціоноване втручання в лічильник природного газу, яке полягало в унеможливленню виявлення дефекту лічильника шляхом зовнішнього огляду, а саме ознаки зняття мастичних пломб або порушення повірочного тавра.

Щодо виявленого вищезазначеного порушення складено акт про порушення № 129 від 24 вересня 2020 року, а також акт про виявленні порушення № 129 від 24 вересня 2020 року.

Із акту (протокол) щодо направлення ЗВТ та /або пломби на експертизу № 129 від 24 вересня 2020 року вбачається, що лічильник газу запаковано з опломбуванням та відправлено в лабораторію Акціонерного товариства «Харківгаз» для проведення експертизи.

Як вбачається з акту експертизи лічильника газу № 591 від 13 жовтня 2020 року за результатами проведеної експертизи «лічильника природного газу типу Саllus-2000 G-4, заводський номер 08006440, зроблено висновок: «несанкціоноване втручання в роботу газового лічильника».

Під час проведення експертизи, зокрема, встановлено: 1) відносно цілісності заводської пломби та повірчого тавра: - «відсутній відбиток тавра державної повірки, існує доступ до відлікового механізм»; 2) відносно цілісності відлікового механізму: - «присутній сторонній предмет на пломбувальному вушку відлікового механізму»; 3) відносно механічних пошкоджень та іншого: - «пошкодження лакофарбового покриття лічильника».

Також, відносно зазначеного лічильника Державного підприємства «Укрметртестстандарт» відповідно до Порядку проведення повірки видана довідка про непридатність законодавчо регульованого засобу вимірювальної техніки № 39-1-3/33668 від 13 жовтня 2020 року, в якій зазначено, що «ЗВТ не відповідає вимогам підпункти 6.4 Р50-071-98 «Лічильники газу побутові. Методи та засоби повірки». Підстава для визнання ЗВТ непридатним: «відсутній відбиток повірочного тавра на захисному пломбуванні лічильника. Наявність пошкоджень та дефектів лакофарбового покриття лічильника».

Вказав, що 30 листопада 2020 року на засіданні комісії Красноградського відділення Акціонерного товариства «Харківгаз» з розгляду актів про порушення та проведення перерахунку (донарахування) або зміни режиму нарахування об`ємів природного газу у разі виявлення порушень вимог Кодексу газорозподільних систем, на якому не був присутній відповідач прийнято рішення: акт про порушення № 129 від 24 вересня 2020 року задовольнити повністю та провести донарахування об`ємів природного газу за цінами закупівлі природного газу Акціонерного товариства «Харківгаз» за період з 24 березня 2020 року (з дня останнього контрольного зняття показань лічильника) по 23 вересня 2021 року в обсязі 1644,13 м3 вартістю 7340,51 грн, про що складено протокол засідання комісії та акт-розрахунок від 30 листопада 2020 року.

Також, 30 листопада 2020 року на засіданні Комісії з розгляду актів про порушення, комісією прийнято рішення: провести розрахунок вартості робіт, пов`язаних з демонтажем, транспортуванням та проведенням експертизи лічильника газу в сумі 3746,40 грн, які необхідно сплатити споживачу.

Вказані документи направлені відповідачу на його адресу поштою разом з вимогою про погашення заборгованості за вих. № 610-SЗ-17390-1220 від 08 грудня 2020 року щодо сплати 7340,51 грн вартості необлікованого (донарахованого) природного газу та вартість робіт, пов`язаних з демонтажем, транспортуванням та проведенням експертизи лічильника газу в сумі 3746,40 грн, проте на даний час ці суми відповідачем не сплачено.

Просив стягнути з ОСОБА_1 на користь Акціонерного товариства «Оператор газорозподільної системи «Харківгаз» вартість необлікованого (донарахованого) обсягу природного газу в сумі 7340,51 грн, вартість робіт, пов`язаних з демонтажем, транспортуванням та проведенням експертизи лічильника газу - 3746,40 грн та судовий збір - 2270,00 грн, а всього - 13 356,91 грн.

Рішенням Красноградського районного суду Харківської області від 11 листопада 2022 року в задоволенні позову Акціонерному товариству «Оператор газорозподільної системи «Харківгаз» - відмовлено.

Не погоджуючись з рішенням суду Акціонерне товариство «Оператор газорозподільної системи «Харківгаз» подав до суду апеляційної інстанції апеляційну скаргу, в якій просив скасувати рішення суду, ухвалити нове, яким позовні вимоги задовольнити в повному обсязі, вирішити питання щодо судових витрат за подання позову та апеляційної скарги.

Апеляційна скарга мотивована тим, що суд першої інстанції неповно з`ясував обставини, що мають значення для справи, не надав належної оцінки доказам у справі, не врахував того, що демонтаж газового лічильника в домоволодінні відповідача, проведення його експертизи та відповідно донарахування об`єму та обсягу природного газу представниками товариства проведено у відповідності до вимог чинного законодавства, зокрема, Кодексу ГРС. Зазначив, що відсутність відбитку тавра державної повірки, присутність стороннього предмету на пломбувальному вушку відлікового механізму, пошкодження лакофарбового покриття лічильника, що можуть перешкоджати роботі лічильника або впливати на його функціонування, вже дає змогу доступу до відлікового механізму газового лічильника, що тягне за собою викривлення даних показників газового лічильника, оскільки відсутність відбитку тавра державної повірки, присутність стороннього предмету на пломбувальному вушку відлікового механізму, пошкодження лакофарбового покриття лічильника свідчить про втручання споживача до відлікового механізму шляхом зміни показників газового лічильника, тобто їх викривлення. Посилався на те, що ані Кодексом ГРС, ані Положенням про проведення експертизи лічильника газу не передбачено встановлення та дослідження питання можливості вчинення конкретних дій з метою викривлення даних обліку природного газу. Вказав, що відповідач не надав до суду жодного доказу, який би спростував факт несанкціонованого втручання в роботу лічильника газу. Зазначив, що судом першої інстанції порушено норми процесуального права, а саме, не повідомлено товариство належним чином про час і місце розгляду справи. Також, у судовому засіданні, яке відбулось 28 липня 2022 року представник відповідача Пілігрім П.О. приймав участь як особа без повноважень. У судовому засіданні суд першої інстанції не перевірив повноваження представника відповідача. Станом на 28 липня 2022 року повноваження адвоката закінчилися 30 березня 2022 року, однак суд першої інстанції всупереч процесуальних норм вислухав пояснення особи, яка на той час була без повноважень, ще й долучив до матеріалів справи письмові пояснення даної особи.

Відзивів на апеляційну скаргу від учасників справи до суду апеляційної інстанції не надходило.

Частинами 1, 3 статті 369 ЦПК України передбачено, що справа розглядається судом апеляційної інстанції за правилами, встановленими для розгляду справи в порядку спрощеного позовного провадження, з особливостями, встановленими цією главою. Розгляд справ у суді апеляційної інстанції здійснюється в судовому засіданні з повідомленням учасників справи, крім випадків, передбачених статтею 369 цього Кодексу.

Частиною 1 статті 369 ЦПК України передбачено, що апеляційні скарги на рішення суду у справах з ціною позову менше ста розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, крім тих, які не підлягають розгляду в порядку спрощеного позовного провадження, розглядаються судом апеляційної інстанції без повідомлення учасників справи.

Аналізуючи наведені норми права, судова колегія вважає за необхідне розглянути справу в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення учасників справи.

Судова колегія, заслухавши суддю-доповідача, дослідивши матеріали справи, обговоривши доводи апеляційної скарги вважає, що апеляційну скаргу Акціонерного товариства «Оператор газорозподільної системи «Харківгаз» необхідно задовольнити частково, рішення суду скасувати.

Рішення суду першої інстанції мотивовано тим, що оскільки всі учасники справи були належним чином повідомлені про дату, час та місце розгляду справи, принцип рівності сторін не порушено, тому справу можливо розглянути по суті.

Судом встановлено та підтверджується матеріалами справи, що Акціонерне товариство «Оператор газорозподільної системи «Харківгаз» є оператором газорозподільної системи, суб`єктом господарювання, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг, здійснює діяльність з розподілу природного газу газорозподільною системою, та здійснює щодо неї функції оперативно - технологічного управління.

Фактом приєднання споживача до умов договору розподілу природного газу (акцептування договору) є повернення підписаної заяви-приєднання, сплата рахунку Оператора ГРМ та/або документально підтверджене споживання природного газу (пункт 7 глави 3 розділу VI Кодексу ГРМ).

Так, споживач ОСОБА_1 , який проживає за адресою: АДРЕСА_1 , приєднався до умов договору розподілу природного газу шляхом підписання заяви-приєднання до умов договору розподілу природного газу (для побутового споживача) від 01 квітня 2016 року (а.с.21).

27 червня 2013 року в домоволодінні за адресою: АДРЕСА_1 прийнято в експлуатацію лічильник газу Саllus-2000 G-4, заводський номер 08006440. З моменту встановлення газового лічильника розрахунки за спожитий природний газ здійснюються відповідно до фактичних показань вказаного газового лічильника. На час встановлення приладу обліку власником домоволодіння є ОСОБА_1 (а.с.12).

24 вересня 2020 року працівниками Акціонерного товариства «Харківгаз» складено акт про порушення № 129 за участю представника споживача ОСОБА_1 - ОСОБА_2 . У домоволодінні за адресою: АДРЕСА_1 встановлено порушення Кодексу ГРС, а саме ознаки зняття мастичних пломб або порушення повірочного тавра. Лічильник газу Саllus G-4, заводський номер 08006440, демонтовано на експертизу.

В даному акту представниця споживача написала, що не згодна з висновками представників Акціонерного товариства «Харківгаз» щодо втручання в роботу ЗВТ. Вказала, що лічильник знаходиться на вулиці, поряд зростають плодові дерева, де дуже багато птахів, які могли пошкодити мастичну пломбу (а.с.13-14).

Як вбачається з акту № 129 про виявлені порушення від 24 вересня 2020 року представниками Акціонерного товариства «Харківгаз» висловлено сумнів у правильній роботі встановленого за адресою: АДРЕСА_1 лічильника Саllus G-4, заводський номер 08006440, з причини ознак зняття мастичних пломб або порушення повірчого тавра (а.с.15).

24 вересня 2020 року представниками Акціонерного товариства «Харківгаз» складено акт (протокол) № 129 щодо направлення ЗВТ та/або пломби на експертизу (а.с.16).

Із довідки про непридатність законодавчо регульованого засобу вимірювальної техніки Державного підприємства «Укрметртестстандарт» № 39-1-3/33668 від 13 жовтня 2020 року вбачається, що засіб вимірювальної техніки не відповідає вимогам підпункту 6.4 Р50-071-98 «Лічильники газу побутові. Методи та засоби повірки». Підстави для визнання ЗВТ непридатним: відсутній відбиток повірчого тавра на захисному пломбувнні лічильника. Наявність пошкоджень та дефектів лакофарбового покриття лічильника (а.с.18).

13 жовтня 2020 року проведено експертизу лічильника газу Саllus-2000 G-4, заводський номер 08006440, за результатами якої складено акт № 591 експертизи лічильника газу, за яким комісія Акціонерного товариства «Харківгаз» спільно з Державним підприємством «Укрметртестстандарт» провели експертизу лічильника газу Саllus-2000 G-4, заводський номер 08006440. Встановлено: цілісність заводської пломби та повірчого тавра відсутній відбиток тавра державної повірки; існує доступ до відлікового механізму; цілісність відлікового механізму присутній сторонній предмет на пломбувальному вушку відлікового механізму; механічні пошкодження та інше пошкодження лакофарбового покриття лічильника. Висновок комісії: несанкціоноване втручання в роботу газового лічильника (а.с.17).

Як вбачається з протоколу засідання комісії з розгляду актів про порушення Красноградського відділення Акціонерного товариства «Харківгаз» від 30 листопада 2020 року акт про порушення № 129 від 24 вересня 2020 року визнано таким, що відповідає вимогам Кодексу ГРМ та задоволено повністю. Проведено донарахування об`ємів та суми вартості необлікованого природного газу за цінами закупівлі природного газу Акціонерного товариства «Харківгаз» протягом періоду з 24 березня 2020 року по 23 вересня 2020 року в обсязі 1644,13 м3, вартістю 7340,51 грн. Зобов`язано провести розрахунок вартості робіт, пов`язаних з демонтажем, транспортуванням та проведенням експертизи лічильника газу. Споживачу необхідно провести заміну побутового лічильника з урахуванням вимог нормативних документів та сплатити вартість робіт, пов`язаних з демонтажем, транспортуванням та проведенням експертизи лічильника газу в сумі 3746,40 грн (а.с.25-26).

Комісією газорозподільного підприємства проведено розрахунок необлікованого (донарахованого) об`єму (обсягу) природного газу і його вартості за період з 24 березня 2020 року по 23 вересня 2020 року в обсязі 1644,13 м3, вартістю 7340,51 грн, про що складено акт-розрахунок від 30 листопада 2020 року (а.с.27-28).

Також, Акціонерним товариством «Харківгаз» складено розрахунок витрат проведення експертизи лічильника природного газу, за яким сума розрахунку -3746,40 грн (а.с.29).

На адресу ОСОБА_1 направлялась вимога про оплату заборгованості, однак відповідачем необлікований (донарахований) об`єм та обсяг природного газу позивачу не відшкодований (а.с.36).

Із даних споживання природного газу вбачається, що станом на 03 лютого 2020 року показники лічильника - 16252,00, показники лічильника на дату складання акту про порушення № 129 від 24 вересня 2020 року - 17147,58.

В обґрунтування апеляційної скарги Акціонерне товариство «Оператор газорозподільної системи «Харківгаз» посилається, зокрема, на те, що товариство не було повідомлене про розгляд справи належним чином.

Згідно з частиною другою статті 211 ЦПК України про місце, дату і час судового засідання суд повідомляє учасників справи.

Відповідно до частини шостої статті 128 ЦПК України судова повістка, а у випадках, встановлених цим Кодексом, разом з копіями відповідних документів надсилається на офіційну електронну адресу відповідного учасника справи, у випадку наявності у нього офіційної електронної адреси або разом із розпискою рекомендованим листом з повідомленням про вручення у випадку, якщо така адреса відсутня, або через кур`єрів за адресою, зазначеною стороною чи іншим учасником справи.

Частиною п`ятою статті 128 ЦПК України передбачено, що судова повістка про виклик повинна бути вручена з таким розрахунком, щоб особи, які викликаються, мали достатньо часу для явки в суд і підготовки до участі в судовому розгляді справи, але не пізніше ніж за п`ять днів до судового засідання, а судова повістка-повідомлення - завчасно.

Частиною 6 статті 130 ЦПК України передбачено, що якщо особа не проживає за адресою, повідомленою суду, судова повістка може бути надіслана за місцем її роботи.

Принцип рівності сторін - один із складників ширшої концепції справедливого судового розгляду передбачає, що кожна сторона повинна мати розумну можливість представляти свою сторону в умовах, які не ставлять її в суттєво менш сприятливе становище в порівнянні з опонентом (GUREPKA v. UKRAINE (No. 2), № 38789/04, § 23, ЄСПЛ, від 08 квітня 2010 року).

Як вбачається з матеріалів справи Акціонерне товариство «Оператор газорозподільної системи «Харківгаз» не отримував з суду першої інстанції повідомлення про розгляд справи, призначеної на 11 листопада 2022 року.

Отже, колегія суддів вважає, що позивач у справі не був належним чином повідомлений про розгляд справи судом першої інстанції.

Відповідно до пункту 3 частини третьої статті 376 ЦПК України порушення норм процесуального права є обов`язковою підставою для скасування судового рішення суду першої інстанції та ухвалення нового судового рішення, якщо справу (питання) розглянуто судом за відсутності будь-якого учасника справи, не повідомленого належним чином про дату, час і місце засідання суду (у разі якщо таке повідомлення є обов`язковим), якщо такий учасник справи обґрунтовує свою апеляційну скаргу такою підставою.

Суд першої інстанції розглянув справу за відсутності Акціонерного товариства «Оператор газорозподільної системи «Харківгаз» та ухвалив рішення без доказів його належного повідомлення про дату, час та місце судового засідання, призначене на 11 листопада 2022 року, про що позивач зазначив у своїй апеляційній скарзі на рішення суду першої інстанції.

Зважаючи на викладене, судова колегія дійшла висновку про наявність підстав для скасування рішення суду першої інстанції з ухваленням нового судового рішення.

Ухвалюючи судове рішення по суті спору судова колегія виходить з наступного.

Згідно з частиною першою статті 714 ЦК України за договором постачання енергетичними та іншими ресурсами через приєднану мережу одна сторона (постачальник) зобов`язується надавати другій стороні (споживачеві, абонентові) енергетичні та інші ресурси, передбачені договором, а споживач (абонент) зобов`язується оплачувати вартість прийнятих ресурсів та дотримуватись передбаченого договором режиму її використання, а також забезпечити безпечну експлуатацію енергетичного та іншого обладнання.

Кодексом газорозподільних систем (далі ГРС) визначено взаємовідносини оператора газорозподільних систем із суб`єктами ринку природного газу, а також визначено правові, технічні, організаційні та економічні засади функціонування газорозподільних систем.

Відповідно до пункту 1 глави 9 розділу X Кодексу ГРС суміжні суб`єкти ринку природного газу, зокрема, оператор газорозподільної системи та споживач під час введення в експлуатацію або протягом експлуатації комерційного вузла обліку природного газу та його складових, у тому числі в разі позаштатної ситуації чи виникнення спірних питань щодо результатів вимірювань об`єму природного газу мають право здійснювати з дотриманням вимог цього Кодексу перевірку комерційного вузла обліку природного газу та його складових щодо: 1) відповідності умовам експлуатації та узгодженій проєктній документації чи умовам договору; 2) працездатності та/або придатності ЗВТ до застосування на підставі результатів перевірки їх метрологічних характеристик, зокрема загальної похибки вимірювання; 3) відсутності ознак пошкодження ЗВТ та/або пошкодження пломб; 4) відсутності несанкціонованого втручання в роботу ЗВТ та/або несанкціонованого газопроводу; 5) перевірки стану підвідного газопроводу, зокрема способу прокладання та відсутності можливості відбору газу поза вузлом обліку, в тому числі шляхом обстеження газопроводів приладовим методом на предмет відсутності підключень до підземних та надземних підвідних, розподільчих та транзитних газових мереж поза комерційним вузлом обліку природного газу, візуального обстеження способів монтажу і обв`язки газового та газорегулюючого обладнання; 6) відсутності несанкціонованого підключення газових приладів, внаслідок чого може перевищуватися діапазон обчислення лічильника газу (сумарна номінальна потужність газових приладів і пристроїв перевищує діапазон обчислення лічильником газу). Оператор газорозподільної системи повинен здійснювати контрольний огляд вузла обліку у строки, визначені цим Кодексом.

Відповідно до пункту 4 глави 6 розділу X Кодексу ГРС за збереження і цілісність комерційних та дублюючих ВОГ та пломб (відбитків їх тавр) відповідає власник (користувач), на території або у приміщенні якого вони встановлені, що має бути зафіксовано у відповідному акті про пломбування.

Порядок періодичної повірки ЗВТ по об`єктах побутових споживачів (населенню) регламентується главою 8 розділу X Кодексу ГРС.

Згідно з пунктом 7 глави 8 розділу X Кодексу ГРС до демонтажу лічильника газу на періодичну повірку або до/під час його періодичної повірки на місці встановлення оператор газорозподільної системи має право проводити контрольний огляд вузла обліку та/або його перевірку в порядку, визначеному главою 9 цього розділу, а також ініціювати проведення експертизи або експертної чи позачергової повірки лічильника газу в порядку, визначеному главою 10 або 11 цього розділу. У такому разі споживач зобов`язаний забезпечити представникам Оператора газорозподільної системи (разом з їх засобами і матеріалами) відповідний доступ до лічильника газу.

Пунктом 7 розділу 9 розділу X Кодексу ГРС передбачено, що у разі виявлення під час перевірки комерційного вузла обліку природного газу чи його складових або контрольного огляду вузла обліку ознак нижченаведених порушень представник оператора газорозподільної системи на місці перевірки складає у порядку, визначеному цим Кодексом, акт про порушення, зокрема про наявність ознак несанкціонованого втручання в роботу ЗВТ.

Пунктом 3.1.3 Положення № 619 встановлено, що лічильники газу під час експлуатації підлягають експертизі у разі виявлення представником газопостачальної (газотранспортної) організації: невідповідності показів лічильника об`ємам газу, використаних газовими приладами та пристроями споживача; ознак порушень конструкції лічильника газу, у тому числі справності лічильного механізму, або порушень у роботі лічильника; ознак зняття мастичних пломб або порушення повірчого тавра; зриву або пошкодження пломб газопостачальної (газотранспортної) організації на лічильнику газу або на патрубках лічильника; пристроїв, які застосовані для навмисного заниження показів лічильника газу.

За змістом пункту 3.2.2 Положення № 619 у разі виявлення представником газопостачальної (газотранспортної) організації ознак порушень, зазначених у підпункті 3.1.3 цього Положення, складається акт про виявлені порушення. Акт про виявлені порушення складається у двох примірниках та підписується представником газопостачальної (газотранспортної) організації та споживачем, що є підставою для проведення експертизи лічильника газу та відшкодування збитків.

Демонтаж лічильника газу проводиться у присутності споживача представником газопостачальної (газотранспортної) організації, якому в установленому порядку надано право виконувати монтажні роботи (абзац перший пункту 3.2.4 Положення № 619).

Пунктом 2.1 Положення № 619 визначено, що експертиза лічильника газу - комплекс дій, які проводяться з метою установлення придатності лічильника газу до застосування у разі сумніву в цьому споживача або постачальника газу.

Згідно з пунктом 3.3.1 Положення № 619 експертизу лічильника газу проводить комісія, яка призначається наказом по газопостачальній (газотранспортній) організації. До складу комісії повинні входити представники газопостачальної (газотранспортної) організації та територіального органу спеціально уповноваженого центрального органу виконавчої влади у сфері метрології.

Споживач має право бути присутнім під час проведення експертизи лічильника газу. При неможливості бути присутнім під час проведення експертизи споживач має право дати письмову згоду на проведення експертизи без його присутності або у присутності уповноваженої ним іншої особи. У разі відсутності споживача або вповноваженої ним особи при проведенні експертизи (у визначених в акті про демонтаж лічильника газу місці, даті та часі) така експертиза проводиться без присутності споживача або вповноваженої ним особи (пункт 3.3.2 Положення № 619).

Згідно з підпунктами 3.3.3.1-3.3.3.2 Положення № 619 експертиза лічильника здійснюється у такій послідовності. Комісія проводить зовнішній огляд лічильника газу на предмет відповідності фактичного стану лічильника ознакам, зазначеним в акті про демонтаж лічильника газу. Результати огляду заносять до акту експертизи лічильника газу. Форму акта експертизи лічильника газу наведено в додатку 3. Акт експертизи складається у трьох примірниках - по одному примірнику для споживача, газопостачальної (газотранспортної) організації та територіального органу спеціально уповноваженого центрального органу виконавчої влади у сфері метрології. Після зовнішнього огляду комісією перевіряються: відповідність місць фактичного розташування пломб місцям, зазначеним в акті про демонтаж лічильника газу; цілісність та місцезнаходження пломб, а також ознак порушень, зазначених в акті про зняття лічильника газу; цілісність заводського та повірчого тавра на лічильнику газу; цілісність відлікового механізму та корпусу лічильника газу; цілісність конструктивних елементів вихідного патрубка лічильника газу; наявність сторонніх предметів у середині лічильника газу; відповідність маркування лічильника газу нормативно-технічній документації.

Відповідно до підпункту 3.3.3 Положення № 619 після виконання робіт, зазначених у підпунктах 3.3.3.1 та 3.3.3.2 цього Положення, проводиться його позачергова повірка згідно з ДСТУ 2708-99 «Метрологія. Повірка засобів вимірювальної техніки. Організація та порядок проведення».

Види порушень, внаслідок яких здійснюється перерахунок (донарахування) об`ємів природного газу або зміна їх режиму нарахування, визначені главою 2 розділу ХІ Кодексу ГРС. Зокрема, підпунктом 3 пункту 1 цієї глави встановлено, що до порушень споживача та несанкціонованого споживача, які кваліфікуються як несанкціонований відбір природного газу з газорозподільних систем (крадіжка газу) та внаслідок яких щодо них здійснюється нарахування необлікованих об`ємів (обсягів) природного газу, належать несанкціоноване втручання в роботу ЗВТ (комерційного вузла обліку природного газу, зокрема лічильника газу).

Пунктами 1, 11 глави 5 розділу ХІ Кодексу ГРС передбачено, що у разі виявлення у споживача або несанкціонованого споживача порушень, визначених у главі 2 цього розділу, на місці їх виявлення представником оператора газорозподільної системи складається акт про порушення за формою, наведеною в додатку 16 до цього Кодексу. За результатами розгляду акта про порушення на засіданні комісії може бути прийнято рішення про його задоволення (повністю або частково), або необхідність додаткового обстеження чи перевірки, або додаткових пояснень тощо, або скасування акта про порушення. При задоволенні комісією акта про порушення складається акт-розрахунок необлікованого (донарахованого) об`єму та обсягу природного газу і його вартості.

Згідно з абзацом першим пункту 8 глави 3 розділу ХІ Кодексу ГРС у разі виявлення оператором газорозподільної системи пошкодження лічильника газу, внаслідок чого витрата (споживання) природного газу лічильником газу не обліковується або обліковується некоректно (не в повному обсязі), та за умови відсутності несанкціонованого втручання в роботу лічильника газу визначення об`єму спожитого природного газу здійснюється, виходячи з 70 відсотків граничних об`ємів споживання природного газу населенням з урахуванням усіх газових приладів і пристроїв за період з дня останнього контрольного зняття показань лічильника (контрольного огляду вузла обліку або його перевірки) до дня виявлення порушення (але не більше ніж за 6 місяців) та з урахуванням строку на його усунення.

Відповідно до пункту 4 глави 1 розділу І Кодексу ГРС несанкціоноване втручання в роботу ЗВТ/лічильника газу - втручання в роботу або конструкцію чи складові комерційного вузла обліку (зокрема лічильника газу), у тому числі шляхом їх підробки, пошкодження чи пошкодження на них пломб, впливу дії спрямованого постійного магнітного поля або зміни конфігурації даних обчислювача/коректора об`єму газу (первинного програмування чи протоколу параметризації), внаслідок чого витрата (споживання) природного газу комерційним вузлом обліку не обліковується (обліковується частково чи з порушенням законодавства), та інші дії, що призводять до викривлення даних обліку природного газу.

Положення наведеного пункту прямо вказує на те, що несанкціонованим є втручання в роботу ЗВТ/лічильника газу за наявності факту того, що витрата (споживання) природного газу комерційним вузлом обліку не обліковується (обліковується частково чи з порушенням законодавства), або інші дії, що призводять до викривлення даних обліку природного газу.

Несанкціонованим втручанням є не лише доведення факту пошкодження конструкції ЗВТ/лічильника, а й встановлення факту викривлення даних обліку природного газу (коли витрати природного газу комерційним вузлом обліку не обліковуються, обліковуються частково чи з порушенням).

Такі правові висновки викладено в постановах Верховного Суду у складі колегій суддів Касаційного господарського суду від 31 липня 2019 року у справі № 904/4030/18, від 05 листопада 2019 року у справі № 922/137/19, від 28 грудня 2019 року у справі № 911/721/19, від 12 березня 2020 року у справі № 920/1217/16, від 26 червня 2020 року у справі № 911/720/19, від 08 вересня 2020 року у справі № 922/4351/19, від 03 листопада 2020 року у справі № 908/554/19, в постанові Верховного Суду у складі колегії суддів Касаційного цивільного суду від 11 жовтня 2021 року у справі № 646/6354/19.

З наведеного вище вбачається, що обов`язковою умовою для донарахування споживачу обсягів необлікованих об`ємів газу є не лише доведення факту несанкціонованого втручання в роботу комерційного вузла обліку газу, а й встановлення факту викривлення даних обліку природного газу (коли витрати природного газу комерційним вузлом обліку не обліковуються, обліковуються частково чи з порушенням).

Вказане свідчить про те, що викривлення даних обліку природного газу є обов`язковим наслідком несанкціонованого втручання у роботу ЗВТ/лічильника газу. Зазначене також підтверджується тим, що відповідно до положень глави 5 розділу ХІ Кодексу ГРС при задоволенні комісією акта про порушення складається акт-розрахунок необлікованого (донарахованого) об`єму (обсягу) природного газу і його вартості.

Відповідно до частини першої статті 81 ЦПК України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом.

Доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи (частина перша статті 76 ЦПК України).

Згідно з частиною першою статті 80 ЦПК України достатніми є докази, які в своїй сукупності дають змогу дійти висновку про наявність або відсутність обставин справи, які входять до предмета доказування.

Відповідно до статті 89 ЦПК України суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів.

Жодні докази не мають для суду заздалегідь встановленої сили. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності.

Принцип змагальності забезпечує повноту дослідження обставин справи та покладає тягар доказування на сторони. Водночас цей принцип не створює для суду обов`язок вважати доведеною та встановленою обставину, про яку стверджує сторона. Таку обставину треба доказувати таким чином, аби реалізувати стандарт більшої переконливості, за яким висновок про існування стверджуваної обставини з урахуванням поданих доказів видається вірогіднішим, ніж протилежний.

Тобто, певна обставина не може вважатися доведеною, допоки інша сторона її не спростує (концепція негативного доказу), оскільки за такого підходу принцип змагальності втрачає сенс (пункт 43 постанови Касаційного господарського суду у складі Верховного Суду від 23 жовтня 2019 року у справі № 917/1307/18).

Як свідчать обставини справи за результатами проведення перевірки домоволодіння за адресою: АДРЕСА_1 ОСОБА_1 , 24 вересня 2020 року, представниками оператора ГРС складено акт про порушення № 129, в якому вказано про виявлення порушення Кодексу ГРС, а саме ознаки зняття мастичних пломб або порушення повірочного тавра. Лічильник газу Саllus G-4, заводський номер 08006440, демонтовано на експертизу.

За результатами експертизи лічильника комісія виявила несанкціоноване втручання в роботу ЗВТ, а саме: відсутній відбиток тавра державної повірки, існує доступ до відлікового механізму, присутній сторонній предмет на пломбувальному вушку відлікового механізму, пошкодження лакофарбового покриття лічильника. Висновок комісії: несанкціоноване втручання в роботу газового лічильника.

У зв`язку з прийняттям на підставі вказаного акта комісією рішення про нарахування не облікованого (донарахованого) об`єму (обсягу) природного газу оператор ГРС виставив споживачу відповідний рахунок на оплату на суму 7340,51 грн, а також 3746,40 грн - вартість робіт, пов`язаних з демонтажем, транспортуванням та проведенням експертизи лічильника газу.

Разом з тим відсутність відбитку тавра державної повірки, існування доступу до відлікового механізму, присутність стороннього предмету на пломбувальному вушку відлікового механізму, пошкодження лакофарбового покриття лічильника не встановлює викривлення даних обліку природного газу.

Позивачем не доведено, що з боку споживача мав місце несанкціонований відбір газу. Встановлений факт відсутності відбитку тавра державної повірки, існування доступу до відлікового механізму, присутності стороннього предмету на пломбувальному вушку відлікового механізму, пошкодження лакофарбового покриття лічильника не свідчать про те, що показники лічильника відображали неправдиві показники.

Висновки комісії за результатами експертизи лічильника повинні відображати інформацію щодо наявності не облікованого (облікованого часткового) газу або викривлення даних обліку газу, що було наслідком відсутності відбитку тавра державної повірки, існування доступу до відлікового механізму, присутності стороннього предмету на пломбувальному вушку відлікового механізму, пошкодження лакофарбового покриття лічильника.

Однак, за актом № 591 від 13 жовтня 2020 року таких висновків не надано.

Твердження Акціонерного товариства «Оператор газорозподільної системи «Харківгаз» про те, що представник відповідача не мав повноважень на ведення справи в суді першої інстанції, зокрема, в судовому засіданні, яке відбулось 28 липня 2022 року колегія суддів відхиляє, оскільки разом з вказаними документами представник відповідача надав копію додаткової угоди № 2 до договору № 01-1810/21 від 18 жовтня 2021 року про надання правової допомоги, в якій внесено зміни до пункту 4 договору та погоджено строк надання правової допомоги до 30 жовтня 2022 року включно.

Інші доводи апеляційної скарги є безпідставними та ґрунтуються на помилковому трактуванні наведених вище норм матеріального права і їх змістом.

Що стосується вимоги ОСОБА_1 про стягнення з Акціонерного товариства «Оператор газорозподільної системи «Харківгаз» витрат на професійну правничу допомогу, надану в суді першої інстанції, в розмірі 5500,00 грн, слід виходити з наступного.

Положеннями статті 59 Конституції України закріплено, що кожен має право на професійну правничу допомогу. Кожен є вільним у виборі захисника своїх прав.

Згідно зі статтею 15 ЦПК України учасники справи мають право користуватися правничою допомогою. Представництво у суді як вид правничої допомоги здійснюється виключно адвокатом (професійна правнича допомога), крім випадків, встановлених законом. Безоплатна правнича допомога надається в порядку, встановленому законом, що регулює надання безоплатної правничої допомоги.

Однією з основних засад (принципів) цивільного судочинства є відшкодування судових витрат сторони, на користь якої ухвалене судове рішення (пункт 12 частини третьої статті 2 ЦПК України).

Відповідно до статті 1 Закону України «Про адвокатуру та адвокатську діяльність» договір про надання правової допомоги - це домовленість, за якою одна сторона (адвокат, адвокатське бюро, адвокатське об`єднання) зобов`язується здійснити захист, представництво або надати інші види правової допомоги другій стороні (клієнту) на умовах і в порядку, що визначені договором, а клієнт зобов`язується оплатити надання правової допомоги та фактичні витрати, необхідні для виконання договору.

Відповідно до положень частини першої, пункту 1 частини третьої статті 133 ЦПК України судові витрати складаються з судового збору та витрат, пов`язаних з розглядом справи. До витрат, пов`язаних з розглядом справи, належать витрати на професійну правничу допомогу.

За змістом статті 137 ЦПК України витрати, пов`язані з правничою допомогою адвоката, несуть сторони, крім випадків надання правничої допомоги за рахунок держави. За результатами розгляду справи витрати на правничу допомогу адвоката підлягають розподілу між сторонами разом із іншими судовими витратами. Для цілей розподілу судових витрат: 1) розмір витрат на правничу допомогу адвоката, в тому числі гонорару адвоката за представництво в суді та іншу правничу допомогу, пов`язану зі справою, включаючи підготовку до її розгляду, збір доказів тощо, а також вартість послуг помічника адвоката визначаються згідно з умовами договору про надання правничої допомоги та на підставі відповідних доказів щодо обсягу наданих послуг і виконаних робіт та їх вартості, що сплачена або підлягає сплаті відповідною стороною або третьою особою; 2) розмір суми, що підлягає сплаті в порядку компенсації витрат адвоката, необхідних для надання правничої допомоги, встановлюється згідно з умовами договору про надання правничої допомоги на підставі відповідних доказів, які підтверджують здійснення відповідних витрат.

Згідно із частиною третьою статті 137 ЦПК України для визначення розміру витрат на правничу допомогу з метою розподілу судових витрат учасник справи подає детальний опис робіт (наданих послуг), виконаних адвокатом, та здійснених ним витрат, необхідних для надання правничої допомоги.

Відповідно до частин четвертої та п`ятої статті 137 ЦПК України розмір витрат на оплату послуг адвоката має бути співмірним із: складністю справи та виконаних адвокатом робіт (наданих послуг); часом, витраченим адвокатом на виконання відповідних робіт (надання послуг); обсягом наданих адвокатом послуг та виконаних робіт; ціною позову та (або) значенням справи для сторони, в тому числі впливом вирішення справи на репутацію сторони або публічним інтересом до справи. У разі недотримання вимог частини четвертої цієї статті суд може, за клопотанням іншої сторони, зменшити розмір витрат на правничу допомогу, які підлягають розподілу між сторонами.

Склад та розмір витрат, пов`язаних з оплатою правової допомоги, входить до предмета доказування у справі. На підтвердження цих обставин суду повинні бути надані договір про надання правової допомоги (договір доручення, договір про надання юридичних послуг та інше), документи, що свідчать про оплату гонорару та інших витрат, пов`язаних із наданням правової допомоги, оформлені у встановленому законом порядку (квитанція до прибуткового касового ордера, платіжне доручення з відміткою банку або інший банківський документ, касові чеки, посвідчення про відрядження).

У справі, яка переглядається, на підтвердження понесених витрат на правову допомогу ОСОБА_1 надав належні та допустимі докази, а саме: договір № 01-1810/21 про надання правничої допомоги від 18 жовтня 2021 року, укладений між ОСОБА_1 та Адвокатським бюро «Пілігрім П.О. та партнери», копію свідоцтва про зайняття адвокатською діяльністю № 4515 від 12 вересня 2012 року, ордер на надання правничої (правової) допомоги від 18 жовтня 2021 року, додаткову угоду № 1 від 18 жовтня 2021 року, додаткову угоду № 2 від 30 березня 2022 року, квитанцію до прибуткового касового ордеру № 181 від 18 жовтня 2021 року про сплату 5500,00 грн за договором № 01-1810/21 про надання правничої допомоги від 18 жовтня 2021 року, що підтверджують заявлений розмір судових витрат і співмірність обсягу послуг, наданих адвокатом.

Виходячи з викладеного колегія суддів вважає, що витрати на професійну правничу допомогу на суму 5500,00 грн є співмірними зі складністю цієї справи. Наданий адвокатом Пілігрімом П.О. обсяг послуг у суді першої інстанції відповідає критерію реальності таких витрат, розумності їхнього розміру, тому підстави для зменшення розміру суми цих витрат відсутні.

Відповідно до статті 141 ЦПК України, а також згідно із пунктом 35 постанови Пленуму Вищого спеціалізованого суду України «Про застосування судами законодавства про судові витрати у цивільних справах» № 10 від 17 жовтня 2014 року із змінами зазначено, що, вирішуючи питання про розподіл судових витрат, суд має враховувати положення статті 141 ЦПК України та керуватися тим, що судовий збір та інші судові витрати, пов`язані з розглядом справи покладаються на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог.

Оскільки по суті вимог апеляційну скаргу залишено без задоволення, тому підстав для перерозподілу судових витрат за перегляд справи у апеляційному порядку не вбачається.

Керуючись ст. ст. 367, 368, п.2 ч.1 ст.374, ст.376, ст.ст.381 384, 389 ЦПК України

п о с т а н о в и в:

Апеляційну скаргу Акціонерного товариства «Оператор газорозподільної системи «Харківгаз» - задовольнити частково.

Рішення Красноградського районного суду Харківської області від 11 листопада 2022 року скасувати та ухвалити нове судове рішення, яким в задоволенні позову Акціонерному товариству «Оператор газорозподільної системи «Харківгаз» до ОСОБА_1 про стягнення вартості необлікованого об`єму природного газу відмовити.

Стягнути з Акціонерного товариства «Оператор газорозподільної системи «Харківгаз» на користь ОСОБА_1 5500,00 грн витрат на правничу допомогу, наданих в суді першої інстанції.

Постанова суду апеляційної інстанції набирає законної сили з дня її прийняття, є остаточною, касаційному оскарженню не підлягає, крім випадків, передбачених пунктом 2 частини 3 статті 389 ЦПК України.

Головуючий І.В. Бурлака

Судді Ю.М. Мальованого

О.Ю. Тичкова

Повний текст постанови складено 30 березня 2023 року.