УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

про закриття провадження у справі

04 вересня 2023 року Соснівський районний суд м. Черкаси у складі:

судді Борєйко О.М.

за участю секретаря судового засідання Чорнуцької І.Ю.

представника позивача ОСОБА_1

відповідача ОСОБА_2

представника відповідача ОСОБА_3

розглянувши у судовому засіданні в порядку загального позовного провадження цивільну справу за позовом Аварійно-рятувального загону спеціального призначення Головного управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у Черкаській області до ОСОБА_2 про стягнення збитків,

ВСТАНОВИВ:

Аварійно-рятувальний загін спеціального призначення Головного управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у Черкаській області звернувся до Соснівського районного суду м. Черкаси з вказаною позовною заявою.

В обґрунтування позовних вимог зазначає, що при проведенні службового розслідування за фактом здійснення надлишкової виплати ОСОБА_4 - водію автотранспортних засобів пункту охорони здоров`я АРЗ СП встановлено наступне:

згідно наказу АРЗ СП від 23 грудня 2019 року №101 водія автотранспортних засобів пункту охорони здоров`я АРЗ СП ОСОБА_4 звільнено з роботи з 23 грудня 2019 року;

у зв`язку з виходом ОСОБА_4 на лікарняний з 23 грудня 2019 року по 10 січня 2020 року, наказом АРЗ СП від 13 січня 2020 року №7 внесено зміни до пункту 1 наказу від 23 грудня 2019 року №101 та змінено дату звільнення на 11 січня 2020 року;

остаточний розрахунок згідно платіжного доручення перерахування коштів на заробітну плату за січень 2020 року в сумі 1571 гривня 41 копійка перераховано на картковий рахунок ОСОБА_4 .

На виконання припису про усунення виявлених порушень № ЧК-476/374/АВ/П від 13 серпня 2020 року Управління держпраці в Черкаській області ОСОБА_4 було нараховано 4665 гривень 24 копійки (в т.ч. ПДФО і військовий збір) і виплачено на картковий рахунок НОМЕР_1 гривнь 52 копійки згідно платіжного доручення № 896 від 08 вересня 2020 року, 69 гривень 98 копійок військового збору згідно платіжного доручення № 894 від 08 вересня 2020 року і 839 гривень 74 копійки ПДФО згідно платіжного доручення № 895 від 08 вересня 2020 року.

Враховуючи викладене, АРЗ СП понесено збитки у вигляді надлишкової виплати у розмірі 4665 гривень 24 копійки.

За актом здійснення надлишкової виплати водію автотранспортних засобів пункту охорони здоров`я АЗ СП ОСОБА_4 було проведено службове розслідування, в ході якого було досліджено «Положення про фінансово- економічне відділення АРЗ СП».

Згідно «Положення про фінансово- економічне відділення АРЗ СП», одним з основних завдань фінансово - економічного відділення АРЗ СП є своєчасне та правильне оформлення документів та законності проведених операцій.

Начальник відділення здійснює керівництво діяльності відділення, несе персональну відповідальність за виконання покладених на нього обов`язків.

Станом на 11 січня 2020 року, тобто на дату звільнення ОСОБА_4 , начальником фінансово-економічного відділення АРЗ СП був ОСОБА_2 .

У зв`язку з порушенням начальником фінансово-економічного відділення АРЗ СП лейтенантом служби цивільного захисту Гнатюк О.П. своїх посадових обов`язків, а саме: незабезпечення своєчасного та правильного оформлення документів та законності проведених операцій (виплати заробітної плати з порушенням строків), позивачу було нанесено збитки в розмірі 12 177 гривень 13 копійко.

Враховуючи викладене, в зв`язку з неналежним виконання відповідачем своїх службових обовязків в період перебування останнього на посаді начальника фінансово економічного управління Аварійно рятувального загону спеціального призначення Головного управління Державної служби з надзвичайних ситуацій у Черкаській області, позивач звернувся до Соснівського районного суду м. Черкаси з вказаною позовною заявою, в якій просить стягнути з відповідача на користь Аварійно рятувального загону спеціального призначення Головного управління Державної служби з надзвичайних ситуацій у Черкаській області в порядку 12 177 гривень 13 копійок понесених збитків та 2 684 гривень судових витрат зі сплати судового збору.

Ухвалою Соснівського районного суду м. Черкаси від 15 травня 2023 року відкрито провадження у справі та призначено судове засідання.

Представник відповідача звернувся до суду з заявою про закриття провадження у справі.

В судовому засіданні представник позивача заявлені позовні вимоги підтримав та просив їх задовольнити з викладених в позовній заяві підстав; просив відмовити в задоволенні заяви про закриття провадження у справі, зазначив, що справа підлягає розгляду в порядку цивільного судочинства.

Відповідач в судовому зсіданні підтримав представника та просив закрити провадження у справі.

Дослідивши матеріали справи, матеріали справи, надані учасниками справи докази, дослідивши їх всебічно, повно, об`єктивно, безпосередньо в судовому засіданні, суд приходить до наступного.

В обґрунтування заявлених позовних вимог позивач в своїй позовній заяві зазначає, що в період перебування відповідача на посаді начальника фінансово економічного управління Аварійно рятувального загону спеціального призначення Головного управління Державної служби з надзвичайних ситуацій у Черкаській області, в зв`язку з неналежним виконанням останнім своїх службових обов`язків, а саме: незабезпечення останнім своєчасного та правильного оформлення документів та законності проведених операцій (виплата заробітної плати з порушенням строків), позивачу було нанесено збитки в розмірі 12 177 гривень 13 копійок.

Відповідно до ч.1 ст.3 Закону України «Про матеріальну відповідальність військовослужбовців та прирівняних до них осіб за шкоду, завдану державі» від 03 жовтня 2019 року № 160-ІХ, підставою для притягнення до матеріальної відповідальності є шкра, завдана неправомірним рішенням, невиконанням чи неналежним виконанням особою обов`язків військової служби або службових обов`язків.

Згідно ст.2 Закону України «Про матеріальну відповідальність військовослужбовців та прирівняних до них осіб за шкоду, завдану державі», дія цього Закону поширюється на військовослужбовців під час виконання ними обов`язків військової служби військовозобов`язаних та резервістів під час проходження ними зборів, а також осіб рядового та начальницького складу правоохоронних органів спеціального призначення, Державної служби спеціального зв`язку та захисту інформації України, Міністерства внутрішніх справ України, Націвональної поліції України, сил цивільного захисту, Державної кримінально- виконавчої служби України, Державного бюро розслідувань, співробітників Сліби судової охорони

Враховуючи викладене, позивач звернувся до Соснівського районного суду м. Черкаси з вказаною позовною заявою, в якій просив стягнути з відповідача на користь Аварійно рятувального загону спеціального призначення Головного управління Державної служби з надзвичайних ситуацій у Черкаській області в порядку 12 177 гривень 13 копійок понесених збитків та 2 684 гривень судових витрат зі сплати судового збору.

Згідно правового висновку Верховного Суду у справі №565/901/22 від 19 липня 2023 року, «Відповідно до статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод (далі Конвенція) кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом.

Поняття «суд, встановлений законом» стосується не лише правової основи існування суду, але й дотримання ним норм, які регулюють його діяльність (пункт 24 рішення Європейського суду з прав людини (далі ЄСПЛ)

від 20 липня 2006 року у справі «Сокуренко і Стригун проти України», заяви № 29458/04 та № 29465/04).

Судова юрисдикція це інститут права, який покликаний розмежувати між собою компетенцію як різних ланок судової системи, так і різні види судочинства - цивільне, кримінальне, господарське та адміністративне.

Критеріями розмежування судової юрисдикції, тобто передбаченими законом умовами, за яких певна справа підлягає розгляду за правилами того чи іншого виду судочинства, є суб`єктний склад правовідносин, предмет спору та характер спірних матеріальних правовідносин у їх сукупності. Крім того, таким критерієм може бути пряма вказівка в законі на вид судочинства, у якому розглядається визначена категорія справ.

Згідно з абзацом 1 частини першою статті 19 ЦПК України суди розглядають у порядку цивільного судочинства справи, що виникають з цивільних, земельних, трудових, сімейних, житлових та інших правовідносин, крім справ, розгляд яких здійснюється в порядку іншого судочинства.

Критеріями відмежування справ цивільної юрисдикції від інших є, по-перше, наявність спору щодо захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів у будь-яких правовідносинах, крім випадків, коли такий спір вирішується за правилами іншого судочинства, а по-друге, спеціальний суб`єктний склад цього спору, в якому однією зі сторін є, як правило, фізична особа.

Відповідно до пункту 2 частини першої статті 4 КАС України публічно-правовий спір - спір, у якому: хоча б одна сторона здійснює публічно-владні управлінські функції, в тому числі на виконання делегованих повноважень, і спір виник у зв`язку із виконанням або невиконанням такою стороною зазначених функцій; або хоча б одна сторона надає адміністративні послуги на підставі законодавства, яке уповноважує або зобов`язує надавати такі послуги виключно суб`єкта владних повноважень, і спір виник у зв`язку із наданням або ненаданням такою стороною зазначених послуг; або хоча б одна сторона є суб`єктом виборчого процесу або процесу референдуму і спір виник у зв`язку із порушенням її прав у такому процесі з боку суб`єкта владних повноважень або іншої особи.

Публічна служба діяльність на державних політичних посадах, у державних колегіальних органах, професійна діяльність суддів, прокурорів, військова служба, альтернативна (невійськова) служба, інша державна служба, патронатна служба в державних органах, служба в органах влади Автономної Республіки Крим, органах місцевого самоврядування (пункт 17 частини першої статті 4 КАС України).

Частиною першою статті 101 Кодексу цивільного захисту України передбачено, що служба цивільного захисту це державна служба особливого характеру, покликана забезпечувати пожежну охорону, захист населення і територій від негативного впливу надзвичайних ситуацій, запобігання і реагування на надзвичайні ситуації, ліквідацію їх наслідків у мирний час та в особливий період.

За правилами пункту 2 частини першої статті 19 КАС України юрисдикція адміністративних судів поширюється на справи у публічно-правових спорах, зокрема: спорах з приводу прийняття громадян на публічну службу, її проходження, звільнення з публічної служби.

Судами встановлено, що Аварійно-рятувальний загін спецпризначення

ГУ ДСНС у м. Києві звернувся до суду з вказаним позовом до ОСОБА_5 , яка працювала на посаді рядового служби цивільного захисту, лаборанта (спеціалізованої лабораторії) хіміко-радіологічної лабораторії групи радіаційного, хімічного та біологічного захисту частини рятувальних робіт. Позивач, у свою чергу, відповідно до статуту, затвердженого 27 жовтня

2016 року головою ДСНС, є юридичною особою, підрозділом територіального підпорядкування із статусом державної аварійно-рятувальної служби.

Відповідно до позовних вимог позивач просив стягнути з ОСОБА_5 , яку було звільнено з роботи, надлишково виплачені кошти одноразової грошової допомоги після укладення першого контракту в сумі 15 458,74 грн.

Відповідно до пункту 1 частини першої статті 255 ЦПК України суд своєю ухвалою закриває провадження у справі, якщо, зокрема, справа не підлягає розгляду в порядку цивільного судочинства.

Встановивши, що позов пред`явлено з приводу спору щодо проходження відповідачем служби цивільного захисту на підставі контракту з ГУ ДСНС України у місті Києві відповідно до Кодексу цивільного захисту України та Положення про порядок проходження служби цивільного захисту особами рядового і начальницького складу, врахувавши суб`єктний склад учасників справи, характер правовідносин, що склалися між ними, суд першої інстанції, з яким погодився апеляційний суд, дійшов обґрунтованого висновку про те, що правовідносини, які виникли між сторонами у справі, є публічно-правовими, у зв`язку з чим справа підлягає розгляду за правилами адміністративного судочинства, та правильно закрив провадження у цій справі на підставі пункту 1 частини першої статті 255 ЦПК України.

Такого висновку у подібних правовідносинах дійшов Верховний Суд у постанові від 24 березня 2023 року у справі № 948/285/22 (провадження № 61-677св23).

Крім того, такі висновки судів попередніх інстанцій узгоджуються з правовими висновками, викладеними в постанові Великої Палати Верховного Суду від 05 грудня 2018 року у справі № 818/1688/16 (провадження № 11-892апп18), в якій зазначено, що спори підлягають вирішенню в порядку адміністративного судочинства як такі, що пов`язані з питаннями реалізації правового статусу особи, яка перебуває на посаді публічної служби, від моменту її прийняття на посаду і до звільнення з публічної служби, зокрема, й питаннями відповідальності за рішення, дії чи бездіяльність на відповідній посаді, що призвели до завдання шкоди/збитків, навіть якщо притягнення її до відповідальності шляхом подання відповідного позову про стягнення такої шкоди/збитків відбувається після її звільнення з державної служби.

З метою встановлення чіткого критерію визначення юрисдикції спорів щодо відшкодування шкоди/стягнення збитків, завданих особою, яка перебуває або перебувала на посадах, віднесених до державної або публічної служби, за позовом суб`єкта владних повноважень, Велика Палата Верховного Суду у вищевказаній постанові від 05 грудня 2018 року у справі № 818/1688/16 відступила від висновків, викладених у постановах від 10 квітня 2018 року у справі № 533/934/15-ц, від 20 червня 2018 року у справі № 815/5027/15,

від 03 жовтня 2018 року у справі № 755/2258/17, про те, що спори за позовом суб`єкта владних повноважень про стягнення збитків/відшкодування шкоди, завданих особою, що перебуває або перебувала на державній/публічній службі, має вирішуватися за правилами цивільного судочинства.

У постанові Великої Палати Верховного Суду від 30 січня 2019 року у справі № 755/10947/17 (провадження № 14-435цс18) викладено висновок про те, що незалежно від того чи перераховані усі постанови, у яких викладена правова позиція, від якої відступила Велика Палата Верховного Суду, суди під час вирішення тотожних спорів мають враховувати саме останню правову позицію Великої Палати Верховного Суду.

Інші доводи касаційної скарги не спростовують правильних висновків судів попередніх інстанцій про те, що позовна заява Аварійно-Рятувального загону спецпризначення ГУ ДСНС України у м. Києві не підлягає розгляду в порядку цивільного судочинства, і не свідчать про порушення судами норм процесуального права.»

Згідно ч.6 ст. 13 Закону України «Про судоустрій і статус суддів», висновки щодо застосування норм права, викладені у постановах Верховного Суду, враховуються іншими судами при застосуванні таких норм права.

Враховуючи викладене, справа підлягає розгляду в порядку адміністративного судочинства.

Наявність в додатках до позовної заяви ухвали Черкаського окружного адміністративного суду про відмову у відкритті провадження у справі не може бути підставою для розгляду справи в порядку цивільного судочинства, оскільки позивач не позбавлений права оскаржити відмову у відкритті провадження у справі до Шостого апеляційного адміністративного суду, про що зазначено в тексті ухвали. Крім того, сама позовна заява, на підстави якої винесено вказану ухвалу, в матеріалах справи відсутня, що виключає можливість дійти висновку про тотожність заявлених в ній позовних вимог та підстав звернення, позовним вимогам та підставам звернення, викладеним в позовній заяві, з якою позивач звернувся до Соснівського районного суду м. Черкаси для її розгляду в порядку цивільного судочинства..

Відповідно до п.1 ч.1 ст.255 ЦПК України суд своєю ухвалою закриває провадження у справі, якщо справа не підлягає розгляду в порядку цивільного судочинства.

На підставі вищевикладеного, керуючись ст.ст. 13, 43, 49, 76-81, 83, 89, 95, 255, 260, 261, 353 ЦПК України,

УХВАЛИВ:

Провадження в цивільній справі за позовом Аварійно-рятувального загону спеціального призначення Головного управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у Черкаській області до ОСОБА_2 про стягнення збитків, - закрити.

Роз`яснити позивачу, що він має право звернутись до Черкаського окружного адміністративного суду з вказаною позовною заявою.

Ухвала може бути оскаржена в п`ятнадцятиденний строк з дня її проголошення до Черкаського апеляційного суду.

Ухвала набирає законної сили після закінчення строку на її оскарження, а в разі оскарження, після розгляду справи апеляційним судом, якщо ухвала не буде скасована.

Повний текст ухвали виготовлений 04 вересня 2023 року.

Суддя О.М. Борєйко