Провадження № 2/229/898/2023
Дружківський міський суд Донецької області
У Х В А Л А

Іменем України

29.03.2023 року м. Дружківка

Дружківський міський суд Донецької області у складі судді Давидовської Т.В., розглянувши матеріали цивільної справи за позовною заявою ОСОБА_1 до Держави Україна про відшкодування моральної шкоди,

встановив:

До Артемівського міськрайонного суду Донецької області надійшла позовна заява ОСОБА_1 до Держави Україна про відшкодування моральної шкоди, завданої діями працівників Бахмутського відділу поліції Головного управління Національної поліції в Донецькій області 08 листопада 2019 року, в розмірі 5 000 000 грн.

За результатами автоматизованого розподілу судової справи між суддями справі присвоєно єдиний унікальний номер 219/31/22; головуючим суддею визначено суддю Давидовську Т.В.

Розпорядженням голови Верховного Суду від 21.10.2022 №61 «Про зміну територіальної підсудності судових справ в умовах воєнного стану» змінено територіальну підсудність Артемівського міськрайонного суду Донецької області за Дружківським міським судом Донецької області.

За результатами автоматизованого розподілу судової справи між суддями у справі справу №219/31/22 головуючим суддею визначено суддю Давидовську Т.В.

Відповідно до вимог ч. 1 ст. 4 Цивільного процесуального кодексу України (далі - ЦПК України) - кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів.

При ознайомлені з позовною заявою встановлено, що у тексті позовної заяви позивач використовує лексику, яка не притаманна для написання ділових документів, в тому числі будь-яких заяв по суті справи чи з процесуальних питань, які подаються до суду. Зокрема, висловлювання виражають неповагу до осіб, дії яких на думку позивача не відповідали встановленим правилам та/або законодавству. При викладені обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги, відображено зневажливе ставлення до відповідача Держави Україна в особі працівників Бахмутського відділу поліції Головного управління Національної поліції в Донецькій області, що виходить за межі нормальної, коректної та легітимної критики, що, наприклад, у розумінні Європейського суду з прав людини констатується як зловживання правом на подання заяви.

Відповідно до правового висновку Великої Палати Верховного Суду, викладеного в постанові від 13 березня 2019 року (справа №199/6713/14-ц), повага до честі і гідності, рівність усіх учасників судового процесу перед законом та судом та неприпустимість зловживання процесуальними правами є основними засадами (принципами) цивільного судочинства (пункти 2 та 11 ч. 3 ст. 2 Цивільного процесуального кодексу України (далі - ЦПК України). Учасники справи зобов`язані виявляти повагу до суду та до інших учасників судового процесу (п. 1 ч. 2 ст. 43 ЦПК України). Учасники судового процесу та їхні представники повинні добросовісно користуватися процесуальними правами; зловживання процесуальними правами не допускається (ч. 1 ст. 44 ЦПК України). За змістом частини другої цієї статті перелік дій, що суперечать завданню цивільного судочинства та які залежно від конкретних обставин суд може визнати зловживанням процесуальними правами, не є вичерпним. Нецензурна лексика, образливі та лайливі слова чи символи, зокрема, для надання особистих характеристик учасникам справи, іншим учасникам судового процесу, їх представникам і суду (суддям) не можуть використовуватися ні у заявах по суті справи, заявах із процесуальних питань, інших процесуальних документах, ні у виступах учасників судового процесу та їх представників.

Використання одними учасниками судового процесу та їх представниками нецензурної лексики, образливих і лайливих слів чи символів у поданих до суду документах і у спілкуванні із судом (суддями), з іншими учасниками процесу та їхніми представниками, а також вчинення аналогічних дій є виявом очевидної неповаги до честі, гідності цих осіб з боку тих, хто такі дії вчиняє. Ці дії суперечать основним засадам (принципам) цивільного судочинства (пунктам 2 і 11 ч. 3 ст. 2 ЦПК України), а також його завданню, яке превалює над будь-якими іншими міркуваннями в судовому процесі (частини 1 та 2 вказаної статті). З огляду на це вчинення таких дій суд може визнати зловживанням процесуальними правами та застосувати, зокрема, наслідки, передбачені ч. 3 ст. 44 ЦПК України.

Аналогічну правову позицію викладено і у постанові Великої Палати Верховного Суду від 07 листопада 2019 року (справа № 9901/324/19).

Відповідно до правового висновку Великої Палати Верховного Суду, викладеного в постанові від 08 липня 2021 року (справа №9901/235/20) з метою виконання завдання судочинства сторона у справі має користуватися процесуальними правами, сприяючи тим самим суду у здійсненні правосуддя. Отже, якщо особа здійснює певну процесуальну дію не з цією метою, а для досягнення інших цілей (зокрема, образити, принизити учасників судового процесу, суд, виявити до них і до їхніх дій власні негативні емоції), така особа виходить за межі дійсного змісту відповідного процесуального права, тобто зловживає ним. Правова система має бути спроможною ефективно захистити себе від цих дій. І саме на такий захист спрямовані заходи, які суд застосовує через зловживання учасником судового процесу процесуальними правами.

Дії учасників судового процесу та їхніх представників мають не лише за формою, але й за змістом відповідати завданню судочинства. Зміст права на справедливий суд несумісний зі свідомим виявом учасником судового процесу чи його представником неповаги до честі, гідності, репутації іншого учасника, суду тощо.

У процесуальних відносинах, намагаючись донести певну думку до суду, учасники судового процесу, їхні представники, інші особи мають ретельно підбирати слова, а також з обережністю виявляти емоції щодо інших учасників, їхніх представників, суду, осіб, які не беруть участь у судовому процесі. Суд не повинен толерувати використання образливих, глумливих і лайливих слів чи символів, використаних зокрема для надання характеристик учасникам справи, іншим учасникам судового процесу, суду (суддям). Такі слова і символи не можна використовувати ні у заявах по суті справи, заявах з процесуальних питань, інших процесуальних документах, ні у виступах учасників судового процесу та їхніх представників (див. аналогічні висновки у постановах Великої Палати Верховного Суду від 13 березня 2019 року у справі № 199/6713/14-ц (пункт 22), від 14 березня 2019 року у справі № 9901/34/19, від 7 листопада 2019 року у справі № 9901/324/19, від 7 квітня 2021 року у справі № 9901/23/21).

Наявність зазначених слів або символів є достатньою для того, щоб суд відразу застосував наслідки, передбачені частиною третьою статті 44 ЦПК України.

Крім того, у розумінні Європейського суду з прав людини (далі - ЄСПЛ) звернення до суду з використанням нецензурної лексики, образливих і лайливих слів, символів у поданих до суду документах і у спілкуванні із судом, з іншими учасниками процесу, їхніми представниками, а також вчинення інших аналогічних дій, констатується як зловживання правом на подання заяви. Так, цей Суд, застосовуючи пп. «а» п. 3 ст. 35 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод 1950 року, оголошує неприйнятною будь-яку індивідуальну заяву, подану згідно зі ст. 34, якщо він вважає, що ця заява є зловживанням правом на її подання. Для прикладу, Суд вказав на зловживання правом на подання заяви, коли заявник під час спілкування з ЄСПЛ вживав образливі, погрозливі або провокативні висловлювання проти уряду-відповідача, його представника, органів влади держави-відповідача, проти ЄСПЛ, його суддів, Секретаріату ЄСПЛ або його працівників (див. ухвали щодо прийнятності у справах «Ржегак проти Чеської Республіки» від 14 травня 2004 року, заява № 67208/01, «Дюрінже та Грандж проти Франції» від 4 лютого 2003 року, заяви № 61164/00 і № 18589/02, «Guntis Apinis проти Латвії» від 20 вересня 2011 року, заява № 46549/06).

Статтею 17 Закону України від 23 лютого 2006 року «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини» передбачено, що при розгляді справ суди застосовують Конвенцію та практику Суду як джерело права.

Таким чином, нецензурна лексика, образливі та лайливі слова чи символи, зокрема, для надання особистих характеристик учасникам справи, іншим учасникам судового процесу, їх представникам і суду (суддям), особам, які не беруть участь у справі не можуть використовуватися ні у заявах по суті справи, заявах із процесуальних питань, інших процесуальних документах, ні у виступах учасників судового процесу та їх представників.

Водночас використання учасниками судового процесу та їх представниками нецензурної лексики, образливих і лайливих слів, символів у поданих до суду документах і у спілкуванні з судом, з іншими учасниками процесу, їхніми представниками, а також вчинення інших аналогічних дій свідчать про очевидну неповагу до їх честі та гідності з боку осіб, які такі дії вчиняють, оскільки вказані дії суперечать основним засадам (принципам) цивільного судочинства.

Суд доходить до висновку, що вжитті позивачем висловлювання у позовній заяві до Держави Україна в особі працівників Бахмутського відділу поліції Головного управління Національної поліції в Донецькій не є такими, що спрямовані на ефективний захист прав, свобод та інтересів позивача, а тому не можуть сприйматися судом такими, що мають на меті врегулювання спірних відносин між сторонами, а отже суперечать завданню цивільного судочинства та є зловживанням процесуальними правами, що визначенні нормами міжнародного права, що є підставою для застосування, зокрема, наслідків, передбачених частиною третьою статті 44 ЦПК України

Таким чином наявні підстави для повернення позовної заяви ОСОБА_1 до Держави Україна про відшкодування моральної шкоди, завданої діями працівників Бахмутського відділу поліції Головного управління Національної поліції в Донецькій області 08 листопада 2019 року, в розмірі 5 000 000 грн, що не перешкоджає позивачу повторно звернутися до суду у встановленому порядку.

Керуючись статтями 3, 13 44, 143, 148,175-177 ЦПК України, суд

ухвалив:

Позовну заяву ОСОБА_1 до Держави Україна про відшкодування моральної шкоди, завданої діями працівників Бахмутського відділу поліції Головного управління Національної поліції в Донецькій області 08 листопада 2019 року, в розмірі 5 000 000 грн повернути позивачу з доданими до неї документами.

Роз`яснити позивачу, що повернення позовної заяви не позбавляє позивача права повторного звернення до суду у встановленому порядку.

Ухвала набирає законної сили негайно та може бути оскаржена в апеляційному порядку шляхом подання апеляційної скарги протягом п`ятнадцяти днів з дня одержання копії цієї ухвали.

Учасник справи, якому ухвала суду не була вручена у день її складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Суддя (підпис) Т.В.Давидовська

29 березня 2023 року