Провадження № 2/497/132/23
УХВАЛА

"30" березня 2023 р. Болградський районний суд Одеської області у складі:

головуючого - судді Раца В.А.,

секретаря - Божевої І.Д.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в м.Болград цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про стягнення боргу за розпискою,-

ВСТАНОВИВ:

Представник позивача Славінський В., який здійснює свої повноваження на підставі ордеру серії ОД № 320065 від 23.11.2021 року (а.с.14) та договору про надання правової допомоги від 02.06.2021 року (а.с.15) звернувся до суду з цим позовом та просить постановити рішення, яким стягнути з ОСОБА_2 на користь позивача ОСОБА_1 суму в розмірі 1 677 000,00 грн. у рахунок погашення боргу за розпискою від 16.04.2021 року та суму сплаченого судового збору.

Справа надійшла до Болградського районного суду за підсудністю 17.01.2022 року.

Ухвалою від 03.02.2022 року було відкрито провадження по справі та призначено підготовче судове засідання.

В подальшому ухвалою суду від 08.08.2022 року позовну заяву залишено без розгляду у зв`язку з повторною неявкою позивача, належним чином повідомленого про час, дату та місце розгляду справи, але цю ухвалу суду було оскаржено представником позивача.

06.12.2022 року до Болградського районного суду Одеської області з Одеського апеляційного суду повернулася вищезазначена цивільна справа після скасування ухвали про залишення без розгляду від 08.08.2022 року для продовження розгляду справи.

Ухвалою від 14.12.2022 року цивільну справу прийнято до провадження та призначено справу до підготовчого розгляду.

Ухвалою суду від 12.01.2023 року підготовче провадження було закрито та призначено справу до судового розгляду на 06.02.2023 року.

Так, 06.02.2023 року розгляд справи було відкладено на 02.03.2023 року, у зв`язку з зайнятістю представник позивача - Гроза І., яка підтвердила свої повноваження електронним ордером серії ВН № 1216437 від 10.01.2023 року, в інших судових засіданнях в Малиновському районному суді м.Одеси, Приморському районному суді м.Одеси та в Комінтернівському районному суді Одеської області по справах №521/13680/21, №522/18728/17, №504/3997/17.

02.03.2023 року позивач та його представник Гроза І. не з`явилися в судове засідання, про дату судового засідання були повідомлені належним чином, а саме шляхом надіслання судової повістки на її офіційну електрону адресу ІНФОРМАЦІЯ_1 , та електрону адресу зазначену в поданих представником процесуальних документах ІНФОРМАЦІЯ_2 , а позивача ОСОБА_1 шляхом надіслання судової повістки за місцем її проживання (реєстрації) за адресою: АДРЕСА_1 , про причини своєї неявки сторона позивача суд не повідомила, тому неявка сторони позивача визнана судом не поважною.

30.03.2023 року від адвоката Гроза І.В. до суду на електрону пошту надійшла заява про залишення позовної заяви без розгляду, також в заяві представник просить провести судове засідання, призначене на 30.03.2023 року о 13:30 без участі позивача ОСОБА_1 та її представника Грози І.В . Заява не підписана електронно цифровим підписом, тому суд не приймає до уваги цю заяву як процесуальну підставу для залишення позову без розгляду. Про час, дату та місце розгляду справи позивач та її представник були повідомлені належним чином про що в матеріалах справи є належні докази.

30.03.2023 року від представника відповідача Караіван К.І. , який підтвердив свої повноваження електронним ордером серії ВН №1113247 від 03.02.2022 року (а.с.60), на електрону пошту надійшла заява, підписана електронно цифровим підписом, в якій він просить відмовити в задоволенні позову та скасувати накладений ухвалою судді Приморського районного суду м.Одеси від 25.11.2021 року арешт на квартиру, розташовану в м.Одеса; справу просить розглянути у відсутності відповідача ОСОБА_2 та представника заявника ОСОБА_2 за договором адвоката Караіван К.І.

Розглянувши матеріали цивільної справи. суд прийшов наступного висновку.

Відповідно до частини третьої статті 131 ЦПК України учасники судового процесу зобов`язані повідомляти суд про причини неявки у судове засідання. У разі неповідомлення суду про причини неявки вважається, що учасники судового процесу не з`явилися в судове засідання без поважних причин.

За правилами п.3 ч.1 ст. 257 ЦПК України суд постановляє ухвалу про залишення позову без розгляду, якщо належним чином повідомлений позивач повторно не з`явився в судове засідання або не повідомив про причини неявки, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності і його нез`явлення не перешкоджає розгляду справи.

Таким чином умовою для залишення позовної заяви без розгляду з підстав, передбачених п.3 ч.1 ст. 257 ЦПК України є саме повторна неявка належним чином повідомленого про час і місце розгляду справи позивача.

При цьому повторною є друга поспіль неявка позивача, якщо він обидва рази був належним чином повідомлений про час та місце розгляду справи та від нього не надходило заяви про розгляд справи за його відсутності і його нез`явлення не перешкоджає розгляду справи.

Так, після закриття підготовчого провадження по справі, судовий розгляд призначався тричі (06.02.2023 року, 02.03.2023 року, 30.03.2023 року), жодного разу позивач та її представник Гроза І.В. до суду не з`явилися, в останні два рази про причини своєї неявки суд не повідомляли, з заявами про розгляд справи у їх відсутність не зверталися (заява подана на електрону пошту суду 30.03.2023 року не підписана електронно цифровим підписом, тому не приймається судом до уваги).

Законодавець диференціює необхідність врахування судом поважності/неповажності причин неявки позивача до суду залежно від того, яке це судове засідання: перше чи повторне. Тобто процесуальний закон не вказує на необхідність врахування судом поважності причин повторної неявки позивача до суду. Такі положення процесуального закону пов`язані із принципом диспозитивності цивільного судочинства, у відповідності до змісту якого особа, яка бере участь у справі, самостійно розпоряджається наданими їй законом процесуальними правами.

Зазначені наслідки настають незалежно від причин повторної неявки, які можуть бути поважними. Таким чином, навіть маючи докази поважності причин неявки позивача, суд залишає позовну заяву без розгляду. Зазначена норма дисциплінує позивача, як ініціатора судового розгляду, стимулює його належно користуватися своїми правами та не затягувати розгляд справи. Якщо позивач не може взяти участь в судовому засіданні, він може подати заяву про розгляд справи за його відсутності. Така заява може бути подана на будь-якій стадії розгляду справи.

Згідно з вимогами ЦПК України суд не зобов`язаний з`ясовувати причини повторної неявки в судове засідання належним чином повідомленого позивача і у випадку повторної неявки позивача, якщо від нього не надійшла заява про розгляд справи за його відсутності, суд залишає позовну заяву без розгляду.

Отже, правове значення у цьому випадку має належне повідомлення позивача про день та час розгляду справи, повторність неявки в судове засідання та неподання заяви про розгляд справи за відсутності позивача.

Аналогічний висновок викладений у постановах Верховного Суду від 31 серпня 2021 року у справі № 570/5535/17 (провадження № 61-6076св21), від 10 лютого 2022 року в справі № 756/16448/18 (провадження № 61-16720св20) та 30 червня 2022 року в справі № 461/1190/21 (провадження № 61-2956св22).

Крім цього, з усіх призначених судових засідань по справі, в кількості восьми судових засідань, ані позивач, ані його представник до суду жодного разу не з`являлися.

Ознайомившись в судовому засіданні з матеріалами справи, в тому числі з тими, що підтверджують повідомлення позивача про час, дату та місце розгляду справи, суд вважає, що позов підлягає залишенню без розгляду, у зв`язку з повторною неявкою позивача, повідомленого належним чином про час, дату та місце розгляду справи.

Також, в заяві від 30.03.2023 року представник позивача адвокат Караіван К.І. клопоче про скасування арешту квартири, розташованої за адресою: АДРЕСА_2 , який накладений ухвалою судді Приморського районного суду м.Одеси від 25 листопада 2021 року.

Відповідно до ст. 158 ЦПК України суд може скасувати заходи забезпечення позову з власної ініціативи або за вмотивованим клопотанням учасника справи. Клопотання про скасування заходів забезпечення позову розглядається в судовому засіданні не пізніше п`яти днів з дня надходження його до суду.

Так, ухвалою судді Приморського районного суду м.Одеси від 25 листопада 2021 року вжиті заходи забезпечення позову ОСОБА_1 шляхом накладення арешту на зареєстроване за ОСОБА_2 майно, а саме на квартиру, розташовану за адресою: АДРЕСА_2 та заборонено іншим особам вчиняти будь-які дії щодо вказаної квартири.

Статтею 41 Конституції України передбачено право кожного громадянина володіти, користуватися і розпоряджатися своєю власністю, результатами своєї інтелектуальної, творчої діяльності.

Відповідно до ст. 1 Першого Протоколу Конвенції про захист прав людини і основоположних кожна фізична або юридична особа має право мирно володіти своїм майном. Ніхто не може бути позбавлений майна інакше як в інтересах суспільства і на умовах, передбачених законом або загальними принципами міжнародного права.

Статтею 10 Загальної декларації прав людини визначено, що кожна людина має право володіти майном як одноособово, так і разом з іншими. Ніхто не може бути безпідставно позбавлений свого майна.

Відповідно до ст.ст.316, 317, 319,321 ЦК України правом власності є право особи на річ (майно), яке вона здійснює відповідно до закону за своєю волею, незалежно від волі інших осіб. Власникові належать права володіння, користування та розпоряджання своїм майном. Власник володіє, користується та розпоряджається своїм майном на власний розсуд. Право власності є непорушним. Ніхто не може бути протиправно позбавлений цього права чи обмежений у його здійсненні. Особа може бути позбавлена права власності або обмежена у його здійсненні лише у випадках і в порядку, встановлених законом.

Як зазначив Верховний Суд України в своїй постанові від 15 травня 2013 року у справі № 6-26цс13, вимоги особи, що ґрунтуються на її праві власності на арештоване майно, розглядаються за правилами, установленими для розгляду позовів про звільнення майна з-під арешту.

Під час розгляду заяви представника ОСОБА_1 про забезпечення позову судом було враховано той факт, що предметом позову є стягнення боргу за розпискою, за ОСОБА_2 зареєстроване майно, а саме квартира, розташована за адресою: АДРЕСА_2 , тому на це майно накладено арешт з забороною іншим особам вчиняти будь-які дії щодо вказаної квартири. Так як судом вирішено залишити цей позов без розгляду з причини повторної неявки позивача, тому суд вважає за можливим розглянути клопотання представника відповідача про скасування забезпечення позову в даному судовому засіданні та задовольнити його.

Окрім цього ухвалою судді від 25.11.2021 року було застосовано зустрічне забезпечення позову; визначено ОСОБА_1 розмір зустрічного забезпечення у сумі 20 000,00 грн. та зобов`язано позивача сплатити вказану суму на депозитний рахунок суду.

Відповідно до ч.ч.1,2 ст. 155 ЦПК України зустрічне забезпечення скасовується у випадку закриття провадження у справі з підстав, визначених пунктами 2, 5, 7, 8 частини першої статті 255 цього Кодексу, залишення позову без розгляду з підстав, визначених пунктом 6 частини першої статті 257 цього Кодексу, або після набрання законної сили рішенням суду про задоволення позову в повному обсязі, про що окремо зазначається в резолютивній частині відповідного судового рішення. У випадку закриття провадження або залишення позовної заяви без розгляду з інших, ніж зазначені у частині першій цієї статті підстав або у випадку ухвалення рішення суду щодо повної або часткової відмови у задоволенні позову зустрічне забезпечення скасовується, якщо протягом двадцяти днів з дня набрання відповідним рішенням або ухвалою суду законної сили, відповідачем або іншою особою, права або охоронювані законом інтереси якої порушено вжиттям заходів забезпечення позову, не буде подано позов про відшкодування збитків у порядку, визначеному статтею 159 цього Кодексу.

07.12.2021 року позивачем ОСОБА_1 було сплачено на депозитний рахунок 20 000,00 грн., тому суд вважає за необхідним роз`яснити позивачу вимоги ч.2 ст.155 ЦПК України.

На підставі вищевикладеного, керуючись ст. ст.155, 158, 200, 257 ЦПК України, суд

ПОСТАНОВИВ:

Позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про стягнення боргу за розпискою - залишити без розгляду.

Скасувати арешт квартири, розташованої за адресою: АДРЕСА_2 , належної на праві власності ОСОБА_2 , накладений ухвалою судді Приморського районного суду м.Одеси Свяченої Ю.Б. 25 листопада 2021 року.

Роз`яснити позивачу ОСОБА_1 , що зустрічне забезпечення позову може бути скасоване, якщо протягом двадцяти днів з дня набрання цієї ухвали суду законної сили, відповідачем або іншою особою, права або охоронювані законом інтереси якої порушено вжиттям заходів забезпечення позову, не буде подано позов про відшкодування збитків у порядку, визначеному статтею 159 цього Кодексу.

Ухвала суду набирає чинності протягом 15 днів з дня її ухвалення за відсутності апеляційної скарги.

Суддя В.А. Раца