Коростенський міськрайонний суд Житомирської області
Справа № 279/5705/22
Провадження № 2/279/173/23
Р І Ш Е Н Н Я

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

28 березня 2023 року

Коростенський міськрайонний суд Житомирської області в складі судді Шульги О.М., з секретарем Райвахівською Л.В., розглянувши в приміщенні суду в м.Коростені в порядку загального провадження цивільну справу №279/5705/22 за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , третя особа, яка не заявляє самостійних вимог на стороні позивача: Коростенський міськрайонний відділ державної реєстрації актів цивільного стану Центрально-Західного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м.Хмельницький), про визнання батьківства та внесення змін в актовий запис про народження дитини, -

В С Т А Н О В И В:

Позивач звернувся до суду з позовом про визнання батьківства та внесення змін в актовий запис про народження дитини, який мотивував тим, що з вересня 2021 по даний час проживає разом з відповідачем 1 однією сім`єю. Від цих стосунків у них народився син - ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 . Згідно свідоцтва про народження серія НОМЕР_1 , виданого Коростенським відділом державної реєстрації актів цивільного стану у Коростенському районі Житомирської області Центрально-Західного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Хмельницький) від 01.07.2022 року в графі батько зазначено ОСОБА_3 , актовий запис № 205.

27.07.2021 року ОСОБА_2 (Відповідач 1) звернулась з позовною заявою до ОСОБА_3 , (Відповідач 2) в Коростенський міськрайонний суд Житомирської області про розірвання шлюбу.

01.10.2021 року Коростенський міськрайонний суд Житомирської області виніс рішення, яким задовольнив позовні вимоги ОСОБА_2 .

На момент народження дитини позивач та відповідач 1 проживали разом, а відповідач 2 працював та мешкав за кордоном.

Заяву про реєстрацію народження дитини батьки зобов`язані подати невідкладно, але не пізніше одного місяця від дня народження дитини.

У відповідності до ч. 3 ст. 122 СК України Подружжя, а також жінка та чоловік, шлюб між якими припинено, у разі народження дитини до спливу десяти місяців після припинення їх шлюбу, мають право подати до органу державної реєстрації актів цивільного стану спільну заяву про невизнання чоловіка (колишнього чоловіка) батьком дитини. Така вимога може бути задоволена лише у разі подання іншою особою та матір`ю дитини заяви про визнання батьківства. Походження дитини від подружжя визначається на підставі Свідоцтва про шлюб та документа закладу охорони здоров`я про народження дружиною дитини.

Позивач звертався 01 липня 2022 року до Коростенського відділу державної реєстрації актів цивільного стану у Коростенському районі Житомирської області Центрально-3ахідного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м.Хмельницький) про реєстрацію свого батьківства, але так як спільної заяви Відповідача 1 та її колишнього чоловіка Відповідача 2 про невизнання його батьком дитини не було, то йому було відмовлено в задоволені його заяви.

На день реєстрації дитини Відповідач 2 знаходився за кордоном та прибув на території України лише в серпні 2022 року, тобто після реєстрації дитини в відділі РАЦ.

Він є біологічним батьком дитини і бажає, щоб за ним було визнано батьківство на дитину, а саме сина ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 .

Після народження дитини він та Відповідач 1 постійно мешкають разом, займаються розвитком та доглядом за дитиною. Разом з ними проживають троє малолітніх дітей Відповідача 1 та Відповідача 2.

Відповідно до ч. 1 ст. 129 СК України, - особа, яка вважає себе батьком дитини, народженої жінкою, яка в момент зачаття або народження дитини перебувала у шлюбі з іншим чоловіком, має право пред`явити до її чоловіка, якщо він записаний батьком дитини, позов про визнання батьківства.

Статтею 128 Сімейного Кодексу України передбачено, що визнання батьківства за рішенням суду за відсутності заяви, право на подання якої встановлено статтею 126 цього Кодексу батьківство щодо дитини може бути визнане за рішенням суду. Підставою для визнання батьківства є будь які відомості, що засвідчують походження дитини від певної особи, зібрані відповідно до Цивільного процесуального кодексу України. Позов про визнання батьківства може бути пред`явлений мамою, опікуном, піклувальником дитини, особою, яка утримує та виховує дитину, а також самою дитиною, яка досягла повноліття. Позов про визнання батьківства може бути пред`явлений особою, яка вважає себе батьком дитини. Позов про визнання батьківства приймається судом, якщо запис про батька дитини у Книзі реєстрації народження вчинено відповідно до частини першої статті 135 цього Кодексу.

Згідно п. 4 Постанови Пленуму ВСУ від 15.05.2006 року № 3 «Про застосування судами окремих норм Сімейного кодексу України при розгляді справ щодо батьківства, материнства та стягнення аліментів», справи про визнання батьківства суд розглядає у позовному провадженні. У таких справах позови осіб, зазначених у ч. 3 ст. 128 СК ( 2947 14 ), приймаються до судового розгляду, якщо: дитина народжена мамою, яка не перебуває у шлюбі, немає спільної заяви батьків, заяви батька або рішення суду і запис про батька дитини у Книзі реєстрації народжень учинено за прізвищем матері, а ім`я та по батькові дитини записано за вказівкою матері ( ч. 1 ст. 135 СК ). Із позовом про визнання батьківства чи материнства можуть звертатися до суду лише особи, зазначені у СК.

Згідно п. 5 Постанови Пленуму ВСУ від 15.05.2006 року № 3 «Про застосування судами окремих норм Сімейного кодексу України при розгляді справ щодо батьківства, материнства та стягнення аліментів», Спір про походження дитини від осіб, які не перебувають у шлюбі між собою і не подали в державні органи реєстрації актів цивільного стану ( далі органи РАЦС) спільної заяви про реєстрацію їх як батьків, суд може вирішити за заявою про визнання батьківства, поданою: одним із батьків; особою котра вважає себе батьком; опікуном (піклувальником ) дитини; іншою особою, на утриманні якої вона перебуває; самою дитиною, яка досягла повноліття.

Просить визнати ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , жителя м. Коростень Житомирської області, Україна, громадянство Україна, батьком ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 .

Одночасно просить внести зміни до Актового запису № 205, зареєстрованого 01 липня 2022 року Коростенським відділом державної реєстрації актів цивільного стану у Коростенському районі Житомирської області Центрально-Західного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Хмельницький), про народження ІНФОРМАЦІЯ_3 ОСОБА_4 , шляхом виключення відомостей про ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_4 , громадянство Україна, як батька дитини - ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 та зазначення батьком ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , жителя м. Коростень, Житомирської області, Україна, громадянство Україна, змінивши прізвище дитини з « ОСОБА_5 » на « ОСОБА_6 » та по батькові з « ОСОБА_7 » на « ОСОБА_8 ».

Сторони подали заяви про розгляд справи у їх відсутності, яких висловили свою позицію щодо позову.

Дослідивши матеріали справи суд дійшов висновку про наступне.

Судом встановлено, що ІНФОРМАЦІЯ_5 народився ОСОБА_4 , у свідоцтві про народження якого (серії НОМЕР_1 виданого 01.07.2022 року) батьками зазначено ОСОБА_3 , ОСОБА_2 .

Дане свідоцтво видане на підставі актового запису № 205 складеного 01.07.2022 року.

ОСОБА_3 та ОСОБА_2 перебували в зареєстрованому шлюбі, який було розірвано рішенням Коростенського міськрайонного суду Житомирської області від 1.10.2021 року у цивільній справі №279/4110/21-ц.

Дитина, яка народжена до спливу десяти місяців після припинення шлюбу або визнання його недійсним, походить від подружжя (ст.122 СК України).

Особа, яка вважає себе батьком дитини, народженої жінкою, яка в момент зачаття або народження дитини перебувала у шлюбі з іншим чоловіком, має право пред`явити до її чоловіка, якщо він записаний батьком дитини, позов про визнання свого батьківства (ст.129 СК України).

Відповідно до положень ст. 22 Закону України «Про державну реєстрацію актів цивільного стану» передбачено, що внесення змін до актового запису цивільного стану, в тому числі про народження дитини, проводиться відповідним органом державної реєстрації актів цивільного стану за наявності достатніх підстав.

В п.9 постанови Пленуму Верховного Суду України від 15 травня 2006 року № 3 «Про застосування судами окремих норм Сімейного кодексу України при розгляді справ щодо батьківства, материнства та стягнення аліментів» роз`яснено, що рішення щодо визнання батьківства (материнства) має ґрунтуватися на всебічно перевірених судом даних, що підтверджують або спростовують заявлені вимоги чи заперечення проти них, а його резолютивна частина - містити всі відомості, необхідні для реєстрації батьківства (материнства) в органах РАЦС (прізвище, ім`я та по батькові матері й батька, число, місяць і рік їх народження, громадянство, а також номер актового запису про народження дитини, коли та яким органом його вчинено). Питання щодо походження дитини суд вирішує на підставі будь-яких доказів про це. Висновки експертизи, у тому числі судово-генетичної, необхідно оцінювати з урахуванням положень ЦПК, згідно з якими жоден доказ не має для суду наперед установленого значення, він оцінює докази в їх сукупності, а результати оцінки відображає в рішенні з наведенням мотивів їх прийняття чи відхилення.

Сімейне законодавство України не визначає будь-яких особливостей щодо предмета доказування у даній категорії справ.

Доказами у такій справі можуть бути будь-які фактичні дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин, що обґрунтовують вимоги і заперечення сторін, а також інших обставин, які мають значення для вирішення справи.

Ці дані встановлюються на підставі пояснень сторін, третіх осіб, показань свідків, письмових або речових доказів, висновків експертів.

Отже, при вирішенні спору про визнання батьківства мають враховуватись усі передбачені законом докази в їх сукупності.

Керуючись цим загальним правилом, визнання батьківства на підставі ст.128 СК України можливо за наявності належних і обґрунтованих доказів (відомостей), які засвідчують походження дитини від певної особи.

Підставою для категоричного висновку для визнання батьківства в судовому порядку може бути результат судово-генетичної експертизи.

Європейський суд з прав людини, рішення якого є джерелом права згідно із статтею 17 Закону України «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини», зауважив, що «на сьогодні ДНК-тест є єдиним науковим методом точного встановлення батьківства стосовно конкретної дитини; його доказова цінність суттєво переважає будь-який інший доказ, наданий сторонами, з метою підтвердити або спростувати факт оспорюваного батьківства» (Калачова проти Російської Федерації № 3451/05, § 34, від 07 травня 2009 року).

Частиною 2 ст.59 ЦПК України передбачено, що обставини справи, які за законом мають бути підтверджені певними засобами доказування, не можуть підтверджуватись іншими засобами доказування.

Предметом доказування є обставини, що підтверджують заявлені вимоги чи заперечення або мають інше значення для розгляду справи і підлягають встановленню при ухваленні судового рішення (ст.77 ЦПК України).

Статтею 83 ЦПК України передбачено, що позивач, особа, яким законом надано право звертатися до суду в інтересах інших осіб, повинні подати докази разом з поданням позовної заяви.

Позивач до позовної заяви не додав висновок експертизи на підтвердження кровного споріднення з дитиною, в порядку ст.106 ЦПК України.

Вказана норма закону визначає, що учасник справи має право подати суду висновок експерта, складений на його замовлення.

Клопотання, в порядку ст.103 ЦПК України, про проведення судово-генетичної експертизи за ухвалою суду сторони не подавали.

Визнання позовних вимог відповідачами в даному випадку не може бути визнане судом належним, допустимим, достатнім та достовірним доказом у спорі про визнання батьківства.

Правова допомога сторонам у справі надавалась професійними адвокатами, які обізнані з предметом доказування у даній категорії справ.

З урахуванням того, що в матеріалах справи відсутній висновок генетичної експертизи, за яким можливо було б встановити наявність чи відсутність кровного споріднення між позивачем та малолітнім ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , задоволення позову лише з тієї підстави, що позовні вимоги визнані відповідачами, порушує права дитини на отримання інформації стосовно її походження.

Статтею 3 Конвенції "Про права дитини", схваленої резолюцією 44 сесії Генеральної Асамблеї ООН 44/25 від 20.11.1989 року та ратифікованою постановою ВРУ від 27.02.1991 року № 789-XII, визначено, що в усіх діях щодо дітей, незалежно від того, здійснюються вони державними чи приватними установами, першочергова увага приділяється якнайкращому забезпеченню інтересів дитини.

За змістом статей 12, 13, 81 ЦПК України цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін. Суд розглядає цивільні справи в межах заявлених фізичними або юридичними особами вимог і на підставі наданих ними доказів. Кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається, як на підставу своїх вимог або заперечень. Суд не може збирати докази, що стосуються предмета спору, з власної ініціативи, крім витребування доказів судом у випадку, коли він має сумніви у добросовісному здійсненні учасниками справи їхніх процесуальних прав або виконанні обов`язків щодо доказів, а також інших випадків, передбачених цим Кодексом.

Враховуючи, що позивачем не надано належних, допустимих, достатніх та достовірних доказів, в розумінні ст.76-81 ЦПК України, на підтвердження кровного споріднення з дитиною ( ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 ), законні підстави для ухвалення рішення про задоволення позову виключно з підстав визнання позовних вимог відповідачами відсутні, оскільки таке визнання позову (виходячи з інтересів дитини, її віку), без наявності належних доказів порушує права дитини на визначення власної ідентичності, тобто знати своїх батьків і право на піклування, що закріплено в ст. 7 вищевказаної Конвенції про права дитини.

З урахуванням наведеного позовні вимоги задоволенню не підлягають.

Керуючись ст.ст. 4, 10, 12, 13, 76 - 89, 141, 206, 247, 258, 259, 263-265, 268, 273, 352, 354, 355 ЦПК України, ст.126, 128, 129 Сімейного кодексу України, Постановою Пленуму Верховного суду України № 3 від 15.05.2006 року "Про застосування судами окремих норм Сімейного кодексу України при розгляді справ щодо батьківства, материнства та стягнення аліментів",

У Х В А Л И В:

В задоволенні позову ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , третя особа, яка не заявляє самостійних вимог на стороні позивача: Коростенський міськрайонний відділ державної реєстрації актів цивільного стану Центрально-Західного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м.Хмельницький), про визнання батьківства та внесення змін в актовий запис про народження дитини відмовити.

Рішення може бути оскаржено в апеляційному порядку шляхом подачі протягом тридцяти днів апеляційної скарги.

Учасник справи, якому повне рішення не було вручено у день його проголошення або складання, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження рішення суду - якщо апеляційна скарга подана протягом 30 днів з дня його вручення.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Сторони та учасники:

Позивач ОСОБА_1 : АДРЕСА_1 , РНОКПП НОМЕР_2 .

Представник позивача адвокат Рупс Вікторія Олексіївна, місце знаходження: АДРЕСА_2 , свідоцтво про право на заняття адвокатською діяльністю серії ЖТ № 000857 видане Радою адвокатів Житомирської області відповідно до рішення №66/3 від 14.06.2017 року.

Відповідач ОСОБА_2 , місце реєстрації: АДРЕСА_3 , РНОКПП НОМЕР_3 .

Відповідач ОСОБА_3 , місце реєстрації: АДРЕСА_1 , РНОКПП НОМЕР_3 .

Представник відповідача адвокат Антонюк Віктор Олександрович, місце знаходження: 11500, м.Коростень, вул.В.Сосновського, 26, Житомирська обл., свідоцтво про право на заняття адвокатською діяльністю № 2706/10 видане Радою адвокатів Київської області відповідно до рішення №113 від 28.10.2004 року.

Третя особа, яка не заявляє самостійних вимог на стороні позивача Коростенський міськрайонний відділ державної реєстрації актів цивільного стану Центрально-Західного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м.Хмельницький), місце знаходження: 11500, м.Коростень, вул.Грушевського, 25, Житомирська обл.

Суддя: Шульга О.М.