Справа № 141/215/23
Провадження №2/141/60/23
про залишення позовної заяви без руху
30 березня 2023 року смт Оратів
Суддя Оратівського районного суду Вінницької області Климчук С.В., розглянувши матеріали позовної заяви ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 про визнання батьківства
27.03.2023 року до Оратівського районного суду Вінницької області надійшла позовна заява ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 про визнання батьківства.
За правилами цивільного процесуального законодавства, позовна заява за формою та змістом повинна відповідати статтям 175, 177 ЦПК України.
Згідно ч. 3 ст. 175 ЦПК України позовна заява повинна містити: 1) найменування суду першої інстанції, до якого подається заява; 2) повне найменування (для юридичних осіб) або ім`я (прізвище, ім`я та по батькові - для фізичних осіб) сторін та інших учасників справи, їх місцезнаходження (для юридичних осіб) або місце проживання чи перебування (для фізичних осіб), поштовий індекс, ідентифікаційний код юридичної особи в Єдиному державному реєстрі підприємств і організацій України (для юридичних осіб, зареєстрованих за законодавством України), а також реєстраційний номер облікової картки платника податків (для фізичних осіб) за його наявності або номер і серію паспорта для фізичних осіб - громадян України (якщо такі відомості позивачу відомі), відомі номери засобів зв`язку, офіційної електронної адреси та адреси електронної пошти; 3) зазначення ціни позову, якщо позов підлягає грошовій оцінці; обґрунтований розрахунок сум, що стягуються чи оспорюються; 4) зміст позовних вимог: спосіб (способи) захисту прав або інтересів, передбачений законом чи договором, або інший спосіб (способи) захисту прав та інтересів, який не суперечить закону і який позивач просить суд визначити у рішенні; якщо позов подано до кількох відповідачів - зміст позовних вимог щодо кожного з них; 5) виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги; зазначення доказів, що підтверджують вказані обставини; 6) відомості про вжиття заходів досудового врегулювання спору, якщо такі проводилися, в тому числі, якщо законом визначений обов`язковий досудовий порядок урегулювання спору; 7) відомості про вжиття заходів забезпечення доказів або позову до подання позовної заяви, якщо такі здійснювалися; 8) перелік документів та інших доказів, що додаються до заяви; зазначення доказів, які не можуть бути подані разом із позовною заявою (за наявності); зазначення щодо наявності у позивача або іншої особи оригіналів письмових або електронних доказів, копії яких додано до заяви; 9) попередній (орієнтовний) розрахунок суми судових витрат, які позивач поніс і які очікує понести у зв`язку із розглядом справи; 10) підтвердження позивача про те, що ним не подано іншого позову (позовів) до цього ж відповідача (відповідачів) з тим самим предметом та з тих самих підстав.
Подана позовна заява від 13.03.2023 не відповідає наведеним вище вимогам ч. 3 ст. 175 ЦПК України.
Так, у позовній заяві зазначено два відповідача: ОСОБА_2 та ОСОБА_3 , натомість позовна заява не містить змісту позовних вимог щодо кожного з відповідачів, а саме не зазначено позовні вимоги до ОСОБА_3 .
Також, звертаючись із даним позовом до суду у позовній заяві представник позивача одночасно посилається на ст. 128 СК України «Визнання батьківства за рішенням суду» та на ст. 129 СК України «Спір про батьківство між чоловіком матері дитини та особою, яка вважає себе батьком дитини», які за своїм правовим змістом передбачають різний суб`єктний склад осіб, які мають право звертатись до суду із позовом та до яких можуть пред`являтись відповідні позовні вимоги, а також визначають правові умови, за яких особа може звернутися до суду із позовом про визнання батьківства.
Зокрема, згідно ч. 3, 4 статті 128 СК України « Визнання батьківства за рішенням суду» позов про визнання батьківства може бути пред`явлений особою, яка вважає себе батьком дитини. Позов про визнання батьківства приймається судом, якщо запис про батька дитини у Книзі реєстрації народжень вчинено відповідно до частини першої статті 135 цього Кодексу.
Відповідно до ст. 135 СК України при народженні дитини у матері, яка не перебуває у шлюбі, у випадках, коли немає спільної заяви батьків, заяви батька або рішення суду, запис про батька дитини у Книзі реєстрації народжень провадиться за прізвищем та громадянством матері, а ім`я та по батькові батька дитини записуються за її вказівкою.
У разі смерті матері, а також за неможливості встановити місце її проживання чи перебування запис про матір та батька дитини провадиться відповідно до цієї статті, за заявою родичів, інших осіб або уповноваженого представника закладу охорони здоров`я, в якому народилася дитина.
Якщо батьки дитини невідомі, державна реєстрація її народження проводиться за рішенням органу опіки та піклування, яким визначається прізвище, власне ім`я, по батькові дитини і відомості про батьків.
Системний аналіз положень статтей 128 та 135 СК України дає підстави стверджувати, що подані особами позови про визнання батьківства на підставі положень статті 128 СК України приймаються до судового розгляду за наявності однієї з встановлених законом умов, зокрема: а) дитина народжена матір`ю, яка не перебуває у шлюбі, немає спільної заяви батьків, заяви батька або рішення суду і запис про батька дитини в Книзі реєстрації народжень учинено за прізвищем матері, а ім`я та по батькові дитини записано за вказівкою матері (ч. 1 ст. 135 СК України); б) у разі смерті матері, а також за неможливості встановити місце її проживання запис про неї та про батька дитини вчинено за заявою родичів, інших осіб або уповноваженого представника закладу охорони здоров`я, в якому народилася дитина (ч. 1 ст. 135 СК); в) батьки дитини невідомі, і запис про них у Книзі реєстрації народжень вчинено за рішенням органу опіки та піклування (ч. 2 ст. 135 СК).
Натомість, зі змісту позовної заяви та долучених неї матеріалів не вбачається, що запис про батька дитини у Книзі реєстрації народжень вчинено відповідно до частини першої статті 135 цього Кодексу. Зокрема, згідно викладених представником позивача обставин позову запис про батька дитини вчинено відповідно до ч. 1 ст. 122 СК України, дитина ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , народжена матір`ю, яка перебувала та перебуває на момент звернення до суду у шлюбі з чоловіком ОСОБА_2 , який записаний батьком дитини.
Поряд з цим, в підтвердження умов, визначених ч. 4 ст. 128 СК України, позивачем та його представником не долучено до позову повного витягу з Державного реєстру актів цивільного стану громадян про народження дитини ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , із зазначенням відомостей про батька відповідно до ч.1 ст. 135 СК України.
Згідно положень ст. 129 СК України «Спір про батьківство між чоловіком матері дитини та особою, яка вважає себе батьком дитини» особа, яка вважає себе батьком дитини, народженої жінкою, яка в момент зачаття або народження дитини перебувала у шлюбі з іншим чоловіком, має право пред`явити до її чоловіка, якщо він записаний батьком дитини, позов про визнання свого батьківства. До вимоги про визнання батьківства застосовується позовна давність в один рік, яка починається від дня, коли особа дізналася або могла дізнатися про своє батьківство.
При розгляді означеної категорії справ вимоги про оспорювання батьківства мають розглядатись одночасно з вимогами про виключення відомостей про чоловіка матері як батька з актового запису про народження дитини.
Так, як вбачається із долученої до позову світлокопії свідоцтва про народження серії НОМЕР_1 від 18.02.2022, батьком дитини ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , записано ОСОБА_2 .
Таким чином, з огляду на правову конструкцію норми ст. 129 СК України, суд зауважує, що відповідачем у справі про визнання батьківства на підставі ст. 129 СК України законодавцем визначено виключно чоловіка матері, записаний батьком дитини, який, в свою чергу, є її законним представником. При цьому, мати дитини може бути залучена до участі у справі в якості третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору, оскільки рішення у справі впливатиме на її права або обов`язки щодо однієї зі сторін. Натомість, у позовній заяві від 13.03.2023 мати дитини ОСОБА_3 зазначена в якості відповідача (без зазначення до неї позовної вимоги), а не третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору.
Також згідно ч. 4 ст. 177 ЦПК України до позовної заяви додаються документи, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, що підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.
Згідно ч. 3 ст. 6 Закону України «Про судовий збір» за подання позовної заяви, що має одночасно майновий і немайновий характер, судовий збір сплачується за ставками, встановленими для позовних заяв майнового та немайнового характеру.У разі коли в позовній заяві об`єднано дві і більше вимог немайнового характеру, судовий збір сплачується за кожну вимогу немайнового характеру.
Як вбачається з матеріалів справи, позивачем сплачено судовий збір у розмірі 1073,60 грн, хоча в позовній заяві, об`єднано три вимоги немайнового характеру, а саме:
1) визнати ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , батьком ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 ;
2) виключити з актового запису № 342 про народження ОСОБА_4 , вчиненого 18.02.2022 року Святошинським відділом державної реєстрації актів цивільного стану у місті Києві Центрального міжрегіонального управління Міністрества юстиції (м.Київ), відомості про батька: « ОСОБА_2 »;
3) внести зміни до актового запису № 342 про народження ОСОБА_5 , вчиненого 18.02.2022 року Святошинським відділом державної реєстрації актів цивільного стану у місті Києві Центрального міжрегіонального управління Міністрества юстиції (м.Київ), зазначивши позивача батьком дитини.
Відповідно до пункту 2 частини першої статті 4 Закону України "Про судовий збір" із позовної заяви немайнового характеру, яка подана фізичною особою, стягується судовий збір у розмірі 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб.
Згідно до положень ч. 1 ст. 4 закону «Про судовий збір», судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.
Відповідно до ст. 7 Закону України «Про Державний бюджет України на 2023 рік» установлено з 1 січня 2023 року прожитковий мінімум для працездатних осіб в розмірі 2684 гривні.
Таким чином, позивачу слід доплатити судовий збір за дві вимоги немайнового характеру у розмірі 2147,20 грн. (2684*0,4*2), про що надати суду оригінал платіжного документа.
Вказані обставини перешкоджають вирішенню питання про відкриття провадження у справі.
Відповідно до частини 1 ст. 185 ЦПК України, суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175 і 177 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.
Враховуючи встановлені фактичні обставини, суд доходить висновку про необхідність залишення позовної заяви без руху та надання позивачу терміну для усунення виявлених недоліків позовної заяви. Зокрема, позивачу необхідно вказати та обгрунтувати у позовній заяві зміст позовних вимог до другого відповідача ОСОБА_3 , до якої пред`явлено позов, з посиланням на відповідну правову норму СК України (ст. 128 СК України «Визнання батьківства за рішенням суду» або ст. 129 СК України «Спір про батьківство між чоловіком матері дитини та особою, яка вважає себе батьком дитини»), надати докази проживання (перебування) відповідача ОСОБА_2 за адресою, вказаною у позовній заяві. Також у випадку пред`явлення позову на підставі положень ст. 128 СК України «Визнання батьківства за рішенням суду» позивачу необхідно надати суду повний витяг з Державного реєстру актів цивільного стану громадян про народження ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , із зазначенням відомостей про батька відповідно до ч. 1 ст. 135 СК України, а у випадку пред`явлення позову на підставі положень ст. 129 СК України «Спір про батьківство між чоловіком матері дитини та особою, яка вважає себе батьком дитини» - визначитись із процесуальним статусом матері дитини ОСОБА_3 .
Для усунення недоліків позовної заяви позивач має подати до суду в письмовому вигляді позовну заяву в новій редакції з урахуванням наведених в даній ухвалі недоліків щодо її змісту, а також доплатити судовий збір в розмірі 2147,20 грн, про що надати суду оригінал платіжного документа.
Принагідно суд зауважує, що згідно положень ст. 83 ЦПК України сторони та інші учасники справи подають докази у справі безпосередньо до суду. Позивач, особи, яким законом надано право звертатися до суду в інтересах інших осіб, повинні подати докази разом з поданням позовної заяви. Якщо доказ не може бути поданий у встановлений законом строк з об`єктивних причин, учасник справи повинен про це письмово повідомити суд та зазначити: доказ, який не може бути подано; причини, з яких доказ не може бути подано у зазначений строк; докази, які підтверджують, що особа здійснила всі залежні від неї дії, спрямовані на отримання вказаного доказу.
Учасник справи, у разі неможливості самостійно надати докази, вправі подати клопотання про витребування доказів судом. Таке клопотання повинно бути подане в строк, зазначений у частинах другій та третій статті 83 цього Кодексу. Якщо таке клопотання заявлено з пропуском встановленого строку, суд залишає його без задоволення, крім випадку, коли особа, яка його подає, обґрунтує неможливість його подання у встановлений строк з причин, що не залежали від неї (ч. 1 ст. 84 ЦПК України).
На підставі викладеного та керуючись ст.ст. 177, 185 ЦПК України, суд
П О С Т А Н О В И В :
Позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 про визнання батьківства залишити без руху.
Надати позивачу десятиденний строк з дня отримання ухвали суду для усунення вказаних в ухвалі суду недоліків.
Роз`яснити позивачу, якщо у вказаний строк недоліки позовної заяви не будуть усунуті, позовна заява буде вважатися неподаною і повернута позивачу.
Ухвала суду остаточна і оскарженню не підлягає.

Суддя С.В. Климчук