Справа № 291/761/23
Ружинський районний суд Житомирської області
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

14 червня 2023 року

Суддя Ружинського районного суду Житомирської області Митюк О.В., розглянувши заяву ОСОБА_1 , заінтересована особа: ОСОБА_2 , Бердичівська районна державна адміністрації про усиновлення дитини, -

встановив:

ОСОБА_1 звернувся до Ружинського районного суду Житомирської області із вищевказаною заявою, в якій просить:

1.Усиновити, ним, ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 малолітніх дітей: ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , та ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , матір`ю яких є його дружина, ОСОБА_2

2. Зобов`язати відділ державної реєстрації актів цивільного стану міністерства юстиції внести зміни в актові записи про народження дітей, змінивши в них прізвища дітей з « ОСОБА_5 » на « ОСОБА_6 », та по батькові з « ОСОБА_7 » на « ОСОБА_8 ».

Згідно ч.4 ст.294 ЦПК України, справи окремого провадження суд розглядає за участю заявника і заінтересованих осіб.

Відповідно до ч. 3 ст. 294 ЦПК України справи окремого провадження розглядаються судом з додержанням загальних правил, встановлених цим Кодексом, за винятком положень щодо змагальності та меж судового розгляду.

Відповідно до п. 4 ч. 2 ст. 293 ЦПК України суд розглядає в порядку окремого провадження справи про усиновлення.

Так, заява про усиновлення дитини подається до суду у порядку, передбаченому главою 5 розділу ІV ЦПК України та повинна відповідати як загальним вимогам, передбаченим у ст. 175, 177 ЦПК України, так і спеціальним, які передбачені ст. 311 ЦПК України.

Відповідно до ст.310 ЦПК України заява про усиновлення дитини або повнолітньої особи, яка не має матері, батька або була позбавлена їхнього піклування, подається до суду за місцем їх проживання.

Усиновлення дитини відбувається за порядком, визначеним законодавством України, відповідно до Сімейного кодексу України та постанови Кабінету Міністрів України від 8 жовтня 2008 р. № 905, якою затверджено Порядок провадження діяльності з усиновлення та здійснення нагляду за дотриманням прав усиновлених дітей (надалі - Порядок провадження діяльності з усиновлення). Рішення про усиновлення постановляє суд за місцем постійного проживання (перебування) дитини.

Заявником не надано доказів проживання малолітніх дітей у Бердичівському районі (колишньому Ружинському, на територію якого розповсюджується юрисдикція Ружинського районного суду Житомирської області).

Встановлення дійсного місця проживання малолітніх дітей, яких має намір усиновити заявник, має значення для визначення суду, до територіальної підсудності якого належить розгляд вказаної заяви, проте, належних і допустимих доказів на підтвердження місця проживання дітей суду не надано, що в свою чергу позбавляє суд можливості вирішити питання підсудності цієї заяви.

Згідно вимог ч. 1, 2 ст. 311 ЦПК України, заява про усиновлення дитини повинна містити: найменування суду, до якого подається заява, ім`я, місце проживання заявника, а також прізвище, ім`я, по батькові, вік усиновлюваної дитини, її місце проживання, відомості про стан здоров`я дитини. Заява про усиновлення дитини може також містити клопотання про зміну прізвища, імені, по батькові, дати, місця народження дитини, про запис заявника матір`ю або батьком дитини.

До заяви про усиновлення дитини за наявності мають бути додані такі документи: 1) копія свідоцтва про шлюб, а також письмова згода на це другого з подружжя, засвідчена нотаріально, - при усиновленні дитини одним із подружжя; 2) медичний висновок про стан здоров`я заявника; 3) довідка з місця роботи із зазначенням заробітної плати або копія декларації про доходи; 4) документ, що підтверджує право власності або користування жилим приміщенням; 5) інші документи, визначені законом.

Крім того, відповідно до роз`яснень п. 6 Постанови Пленуму ВСУ № 20 від 13.12.2008 «Про практику застосування судами законодавства при розгляді справ про усиновлення і про позбавлення та поновлення батьківських прав», вирішуючи заяву по суті, суд зобов`язаний перевірити наявність передбачених законом підстав для усиновлення, зокрема: чи дали батьки дитини згоду на це (якщо вона необхідна); чи може заявник бути усиновлювачем; чи є дитина відповідно до законодавства суб`єктом усиновлення і чи виконано вимоги ч. 1 - 3 ст. 218 СК щодо наявності згоди дитини; чи відповідають висновок органу опіки та піклування і дозвіл на усиновлення уповноваженого органу виконавчої влади необхідним вимогам.

У порушення вказаних норм закону заявником в заяві не зазначено прізвище, ім`я, по батькові, вік усиновлюваних дітей, їх місце проживання, до заяви не додано оригінал письмової згоди ОСОБА_2 на усиновлення, засвідченої нотаріально.

В поданій заяві ОСОБА_1 вказує, що батько малолітніх дітей, ОСОБА_9 не заперечує, щодо усиновлення своїх малолітніх дітей. При цьому, процесуальний статус вказаної особи під час розгляду справи заявник не зазначає.

Відповідно ч.3, ч.5 ст.311 ЦПК України до заяви про усиновлення дитини особами без громадянства, що постійно проживають за межами України, або іноземцями, крім документів, зазначених у частині другій цієї статті, додаються дозвіл уповноваженого органу виконавчої влади, висновок компетентного органу відповідної держави про умови їх життя і можливість бути усиновлювачами, дозвіл компетентного органу відповідної держави на в`їзд усиновленої дитини та її постійне проживання на території цієї держави, зобов`язання усиновлювача, оформлене в нотаріальному порядку, про надання представникам дипломатичної установи України за кордоном інформації про усиновлену дитину та можливості спілкування з дитиною.

Документи усиновлювачів, які є громадянами інших держав, мають бути у встановленому законодавством порядку легалізовані, якщо інше не встановлено міжнародними договорами, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України. Такі документи повинні бути перекладені українською мовою, а переклад має бути засвідчений нотаріально.

Відповідно до ч.1 ст.312 ЦПК України суддя під час підготовки справи про усиновлення дитини до розгляду вирішує питання про участь у ній як заінтересованих осіб відповідного органу опіки та піклування, а у справах, провадження в яких відкрито за заявами іноземних громадян, - уповноваженого органу виконавчої влади.

Таким чином, заявнику необхідно конкретизувати коло осіб, які можуть бути залучені до участі у справі в якості заінтересованих осіб.

Крім того в заяві заявником зазначено ОСОБА_1 , хоча згідно пасорта України в дійсності його прізвище ОСОБА_6 .

Пунктами 4 та 5 частини 3 статті 175 ЦПК України встановлено, що позовна заява повинна містити: зміст позовних вимог: спосіб (способи) захисту прав або інтересів, передбачений законом чи договором, або інший спосіб (способи) захисту прав та інтересів, який не суперечить закону і який позивач просить суд визначити у рішенні; якщо позов подано до кількох відповідачів - зміст позовних вимог щодо кожного з них; виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги; зазначення доказів, що підтверджують вказані обставини.

Згідно п.8 ч.3 ст.175 ЦПК України позовна заява повинна містити перелік документів та інших доказів, що додаються до заяви; зазначення доказів, які не можуть бути подані разом із позовною заявою (за наявності); зазначення щодо наявності у позивача або іншої особи оригіналів письмових або електронних доказів, копії яких додано до заяви;

При цьому, в поданій заяві заявником ОСОБА_1 не зазначено щодо наявності у нього чи іншої особи оригіналів письмових доказів, копії яких додано до заяви.

Відповідно до ч. 4 ст. 177 ЦПК України до позовної заяви додаються документи, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, що підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Заявником не сплачено судовий збір за подання заяви до суду.

Відповідно до п.п. 4 п. 1 ч. 2 ст. 4 Закону України «Про судовий збір» ставка судового збору за подання до суду заяви у справах окремого провадження фізичною особою становить 0,2 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб, тобто 536,80 грн.

Таким чином, заявнику необхідно сплатити судовий збір у розмірі 536,80, за подання до суду заяви у справах окремого провадження на рахунок суду.

При цьому, посилання заявника на те, що він звільнений від сплати судового збору відповідно до п. 13 ч. 1 ст. 5 Закону України «Про судовий збір» суд вважає помилковим, з огляду на таке.

До заяви заявником додано копію посвідчення серії НОМЕР_1 від 27.09.2016 року, відповідно до якого заявник має право на пільги, встановлені законодавством України для ветеранів війни - учасників бойових дій.

Відповідно до пункту 13 статті 5 Закону України «Про судовий збір» від сплати судового збору під час розгляду справи в усіх судових інстанціях звільняються учасники бойових дій, постраждалі учасники Революції Гідності, Герої України - у справах, пов`язаних з порушенням їхніх прав.

Згідно зі статтею 1 Закону України «Про статус ветеранів війни, гарантії їх соціального захисту» закон спрямований на захист ветеранів війни шляхом: створення належних умов для підтримання здоров`я та активного довголіття; організації соціального та інших видів обслуговування, зміцнення матеріально-технічної бази створених для цієї мети закладів і служб та підготовки відповідних спеціалістів; виконання цільових програм соціального і правового захисту ветеранів війни; надання пільг, переваг та соціальних гарантій у процесі трудової діяльності відповідно до професійної підготовки і з урахуванням стану здоров`я.

Отже, з аналізу вищенаведених норми слідує висновок про те, що особи, які мають статус учасника бойових дій звільняються від сплати судового збору не у всіх справах за їх участю, а лише у справах пов`язаних з реалізацією такими особами своїх прав, які виникли у зв`язку з наданням їм цього статусу, в точу числі прав пов`язаних з реалізацією положень статті 1 Закону України «Про статус ветеранів війни, гарантії їх соціального захисту».

Таким чином, оскільки предметом вимог у даній справі є усиновлення дитини, що не пов`язано з наданням заявнику статусу учасника бойових дій, а тому при зверненні до суду з даною заявою заявник зобов`язаний сплатити судовий збір в порядку та у розмірах встановлених Законом України «Про судовий збір».

Вказаний правовий висновок викладений в ухвалі Верховного Суду від 06 травня 2020 року у справі № 9901/70/20.

Відповідно до п.9 та п.10 ч.3 ст.175 ЦПК України позовна заява повинна містити: попередній (орієнтовний) розрахунок суми судових витрат, які позивач поніс і які очікує понести у зв`язку із розглядом справи; підтвердження позивача про те, що ним не подано іншого позову (позовів) до цього ж відповідача (відповідачів) з тим самим предметом та з тих самих підстав.

Відповідно до ч.5 ст.177 ЦПК позивач зобов`язаний додати до позовної заяви всі наявні в нього докази, що підтверджують обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги (якщо подаються письмові чи електронні докази позивач може додати до позовної заяви копії відповідних доказів).

Згідно ч.ч.1, 2, 4, 5 ст.95 ЦПК України, письмовими доказами є документи (крім електронних документів), які містять дані про обставини, що мають значення для правильного вирішення спору. Письмові докази подаються в оригіналі або в належним чином засвідченій копії, якщо інше не передбачено цим Кодексом. Якщо для вирішення спору має значення лише частина документа, подається засвідчений витяг з нього. Копії документів вважаються засвідченими належним чином, якщо їх засвідчено в порядку, встановленому чинним законодавством. Учасник справи, який подає письмові докази в копіях (електронних копіях), повинен зазначити про наявність у нього або іншої особи оригіналу письмового доказу.

Зокрема відмітку про засвідчення копії документа складають із слів "Згідно з оригіналом", назви посади (якщо заява подається юридичною особою), особистого підпису особи, яка засвідчує копію, її ініціалів та прізвища, дати засвідчення копії.

Однак, копії письмових документів, які подані заявником ОСОБА_1 належним чином не посвідчені.

Згідно ч.ч.1,5 ст.177ЦПК України, заявник повинен додати до позовної заяви її копії та копії всіх документів, що додаються до неї, відповідно до кількості відповідачів і третіх осіб, чи інших учасників справи.

В порушення вимог ст. 177 ЦПК України до заяви не додано копії заяви про усиновлення дітей та копій всіх документів, що додаються до неї, відповідно до кількості заінтересованих осіб.

У відповідності до частини першої статті 185 ЦПК України, суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у ст.ст. 175, 177 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

Враховуючи викладене, приходжу до висновку, що заяву слід залишити без руху і надати заявникові строк у десять днів з дня вручення цієї ухвали для усунення недоліків, вказаних в ухвалі.

Керуючись ст.ст. 175, 177, 185, 311, 312 ЦПК України, суддя

П О С Т А Н О В И В:

Заяву ОСОБА_1 , заінтересована особа: ОСОБА_2 , Бердичівська районна державна адміністрації про усиновлення дитини - залишити без руху.

Заявнику усунути зазначені в ухвалі суду недоліки протягом десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

У разі якщо недоліки заяви не будуть усунуті у строк, встановлений судом, заяву буде повернуто заявнику.

Ухвала суду набирає законної сили з моменту її підписання суддею та оскарженню не підлягає.

Суддя О. В. Митюк.