Справа № 2-3284/08
Провадження №2-зз/369/25/23
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

29.05.2023 року м. Київ

Суддя Києво-Святошинського районного суду Київської області Волчко А.Я. розглянувши заяву ОСОБА_1 про скасування заходів забезпечення позову в цивільній справі за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_3 , ОСОБА_1 про стягнення боргу,

ВСТАНОВИВ:

Заявник ОСОБА_1 звернулася до суду із заявою про зняття арешту у цивільній справі за № 2-3284/08 за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_3 , ОСОБА_1 про стягнення боргу.

02 вересня 2008 року Києво-Святошинським районним судом Київської області, відповідно до заяви громадянина ОСОБА_2 про забезпечення позову, накладено арешт на квартиру АДРЕСА_1 .

Про арешт квартири АДРЕСА_1 їй стало відомо тільки в квітні 2023 року, коли вона намагалась зареєструвати в даній квартирі її онука.

З громадянином ОСОБА_2 вона не знайома, ніколи про нього не чула і між ними ніяких стосунків не було.

В 2008 році заявника декілька разів викликали до прокуратури Оболонського району м. Києва та з`ясовували про якийсь кредит в банку. Оскільки вона ніяких кредитів не отримувала, то їй повідомили, що до неї ніяких претензій немає. По справі проходила ОСОБА_1 , 1966 року народження. Вона є повною тезкою заявниці, оскільки заявниця народилася, ІНФОРМАЦІЯ_1 .

Заявник ОСОБА_1 являється власником квартири АДРЕСА_1 , зареєстрована і проживає в даній квартирі з 08 листопада 2002 року.

Таким чином, на квартиру АДРЕСА_1 накладено арешт необґрунтовано. В Києво-Святошинському районі Київської області ні вона, ні її близькі родичі не проживали. Ніяких стосунків з громадянином ОСОБА_2 не мали і з ним не знайомі. Правоохоронні органи до них ніяких претензій не мали, нікому ніяких сум грошей не заборгували.

Дослідивши матеріали заяви, суд вважає, що заяву слід повернути заявнику, виходячи з наступного.

Порядок скасування вжитих судом заходів забезпечення позову врегульовано приписами статті 158 Цивільного процесуального кодексу України.

За загальним правилом заходи забезпечення позову можуть бути скасовані судом, який розглядає цивільну справу.

Так, відповідно до частини 1 статті 158 ЦПК України суд може скасувати заходи забезпечення позову з власної ініціативи або за вмотивованим клопотанням учасника справи.

В силу приписів частини 1 статті 42 ЦПК України у справах позовного провадження учасниками справи є сторони, треті особи.

Згідно з ч. 1 ст. 48 ЦПК України сторонами у цивільному процесі є позивач та відповідач.

Разом з тим, в даному випадку, заявник ОСОБА_1 , посилається на те, що не брала участі у справі та не є учасником справи № 2-3284/08, у зв`язку з чим вона не може звертатися до суду із заявою про скасування заходів забезпечення позову у вказаній цивільній справі в порядку, встановленому статтею 158 Цивільного процесуального кодексу України.

Як роз`яснив Пленум Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ у п. 9 постанови «Про судову практику в справах про зняття арешту з майна» від 03 червня 2016 року № 5, заходи забезпечення позову можуть бути скасовані судом, який розглядає цивільну справу. При цьому, із заявою про скасування заходів забезпечення позову (накладення арешту на майно або грошові кошти) може звернутись лише особа, щодо якої такі заходи забезпечення позову вжито, тобто сторона у справі чи третя особа, яка заявила самостійні вимоги щодо предмета. Інша особа, яка вважає, що майно, на яке було накладено арешт у порядку забезпечення позову, належить їй, а не стороні у справі, може звернутись до суду з позовом про визнання права власності на це майно і про зняття з нього арешту.

Верховний Суд у постанові від 20 січня 2020 року у справі № 753/12741/17 також зазначив, що із клопотанням про скасування заходів забезпечення позову (накладення арешту на майно або грошові кошти) може звернутись лише особа, щодо якої такі заходи забезпечення позову вжито, тобто, сторона у справі чи третя особа, яка заявила самостійні вимоги щодо предмета спору. Інша особа, яка вважає, що майно, на яке було накладено арешт у порядку забезпечення позову, належить їй, а не стороні у справі, може звернутись до суду з позовом про визнання права власності на це майно і про зняття з нього арешту. У рішенні суду про визнання права власності на майно і про зняття з нього арешту суд зазначає про скасування заходів забезпечення позову, які оскаржуються.

Крім того, аналогічна правова позиція викладена у постанові Верховного Суду від 22 квітня 2020 року у справі № 607/15533/17.

Згідно з ч. 9ст. 10 ЦПК України якщо спірні відносини не врегульовані законом, суд застосовує закон, що регулює подібні за змістом відносини (аналогія закону), а за відсутності такого суд виходить із загальних засад законодавства (аналогія права).

Відповідно до п. 1 ч. 4ст. 185 ЦПК України заява повертається у випадках, коли заяву подано особою, яка не має процесуальної дієздатності, не підписано або підписано особою, яка не має права її підписувати, або особою, посадове становище якої не вказано.

Враховуючи вищевикладене, суд вважає за необхідне повернути подану заяву ОСОБА_1 про скасування заходів забезпечення позову у справі № 2-3284/08 та роз`яснити заявнику, що з метою зняття арешту з нерухомого майна вона має право звернутися до суду з відповідним позовом в загальному порядку.

Тобто, якщо інша особа, яка вважає, що майно, на яке було накладено арешт у порядку забезпечення позову, належить їй, а не стороні у справі, може звернутись до суду з позовом про визнання права власності на це майно і про зняття з нього арешту.

Керуючись ст. ст. 158, 185, 258-260, 261 ЦПК України, суд,-

ПОСТАНОВИВ:

Заяву ОСОБА_1 про скасування заходів забезпечення позову в цивільній справі за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_3 , ОСОБА_1 про стягнення боргу - повернути заявнику.

Роз`яснити ОСОБА_1 право звернутись до суду з позовом в загальному провадженні.

Копію ухвали надіслати заявникові.

Ухвала суду може бути оскаржена безпосередньо до Київського апеляційного суду шляхом подачі апеляційної скарги протягом п`ятнадцяти днів з дня складення повного судового рішення.

Суддя: Андрій ВОЛЧКО