ДАРНИЦЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД М.КИЄВА
справа № 753/3486/22
провадження № 2/753/4371/22
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"29" березня 2023 р. суддя Дарницького районного суду міста Києва Якусик О.В., розглянувши матеріали позовної заяви ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про визнання майна спільною сумісною власністю,

ВСТАНОВИВ:

ОСОБА_1 звернувся до Дарницького районного суду міста Києва з позовом до ОСОБА_2 , в якому просить визнати квартиру АДРЕСА_1 спільною сумісною власністю ОСОБА_1 та ОСОБА_2 .

Вирішуючи питання про відкриття провадження за даною позовною заявою, суд дійшов висновку, що вона не відповідає вимогам статей 175, 177 ЦПК України, а тому її належить залишити без руху з наданням позивачу строку для усунення наявних недоліків.

Відповідно до змісту пункту 4 частини 3 статті 175 ЦПК України позовна заява, крім іншого, повинна містити зміст позовних вимог: спосіб (способи) захисту прав або інтересів, передбачений законом чи договором, або інший спосіб (способи) захисту прав та інтересів, який не суперечить закону і який позивач просить суд визначити у рішенні.

Так, статтею 15 ЦК України, передбачено, що кожна особа має право на захист свого цивільного права у разі його порушення, невизнання або оспорювання, кожна особа має право на захист свого інтересу, який не суперечить загальним засадам цивільного законодавства.

Згідно з частиною 1 статті 4 ЦПК України кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів.

Частиною 1 статті 13 ЦПК України встановлено, що суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках.

У розумінні закону, суб`єктивне право на захист - це юридично закріплена можливість особи використати заходи правоохоронного характеру для поновлення порушеного права і припинення дій, які порушують це право.

Таким чином, саме порушення, невизнання або оспорення суб`єктивного права є підставою для звернення особи за захистом свого права із застосуванням відповідного способу захисту. Порушення права пов`язано з позбавленням його володільця можливості здійснити (реалізувати) своє право повністю або частково. При оспоренні або невизнанні права виникає невизначеність у праві, викликана поведінкою іншої особи.

Як вбачається з позовної заяви, позивач звертається з вимогою про визнання спільною сумісною власністю квартиру АДРЕСА_1 , проте позивачем у позовній заяві не вказано жодних обставин, якими він обґрунтовує наявність порушення, невизнання чи оспорення його права сумісної власності на це майно, не зазначено на захист яких саме прав ним подано позов та, відповідно, не визначено спосіб, у який ці права можуть бути поновлені. Під ефективним способом необхідно розуміти такий, що призводить до потрібних результатів, наслідків, дає найбільший ефект. Ефективний спосіб захисту повинен забезпечити поновлення порушеного права, бути адекватним наявним обставинам.

При цьому, зазначаючи, що у нього є потреба у захисті майнових прав шляхом визнання права власності на частку у спільній сумісній власності, відповідні вимоги позивач у позовній заяві не заявляє.

Враховуючи викладене, позивачу слід визначитися з позовними вимогами, обрати правомірний та ефективний спосіб захисту порушеного права та подати позов в новій редакції для суду та відповідача.

Відповідно до ч. 4 ст. 177 ЦПК України до позовної заяви додаються документи, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, що підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Згідно з ч. 1 ст. 4 Закону України «Про судовий збір» судовий збір справляється у відповідному розмірі від мінімальної заробітної плати у місячному розмірі, встановленої законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.

За подання фізичною особою позовної заяви немайнового характеру ставка судового становить 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб (підпункт 2 пункту 1 частини 2 статті 4 Закону).

Відповідно до статті 7 Закону України «Про Державний бюджет України на 2022 рік» станом на 1 січня 2022 прожитковий мінімум на одну працездатну особу в розрахунку на місяць становить - 2 481,00 гривень.

Як слідує з позовної заяви, позивачем заявлено вимогу немайнового характеру про визнання майна спільною сумісною власністю, отже, розмір судового збору, який підлягає сплаті за подання позовної заяви становить 992,40 грн. (0,4х2481).

Позивачем подано заяву про відстрочення сплати судового збору, посилаючись на незадовільний матеріальний стан.

Згідно з ч. 1 ст. 136 ЦПК України суд, враховуючи майновий стан сторони, може своєю ухвалою відстрочити або розстрочити сплату судового збору на визначений строк, але не більше як до ухвалення судового рішення у справі.

Підстави відстрочення та розстрочення сплати судового збору, зменшення його розміру або звільнення від його сплати визначені статтею 8 Закону України «Про судовий збір», відповідно до частини першої якої, враховуючи майновий стан сторони, суд може своєю ухвалою за її клопотанням відстрочити або розстрочити сплату судового збору на певний строк, але не довше ніж до ухвалення судового рішення у справі за таких умов:

1) розмір судового збору перевищує 5 відсотків розміру річного доходу позивача - фізичної особи за попередній календарний рік; або

2) позивачами є: а) військовослужбовці; б) батьки, які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину з інвалідністю, якщо інший з батьків ухиляється від сплати аліментів; в) одинокі матері (батьки), які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину з інвалідністю; г) члени малозабезпеченої чи багатодітної сім`ї; ґ) особа, яка діє в інтересах малолітніх чи неповнолітніх осіб та осіб, які визнані судом недієздатними чи дієздатність яких обмежена; або

3) предметом позову є захист соціальних, трудових, сімейних, житлових прав, відшкодування шкоди здоров`ю.

За загальним правилом щодо обов`язку доказування, передбаченим частиною 1 статті 81 Цивільного процесуального кодексу України, кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом.

Позивач на підтвердження клопотання не зазначив жодних доводів та не надав доказів того, що його майновий стан не дозволяє сплатити судовий збір у розмірі, встановленому законом.

З огляду на викладене, вказане клопотання задоволенню не підлягає.

Вищенаведені недоліки позовної заяви унеможливлюють відкриття провадження у справі.

Згідно з частинами 1, 2 ст. 185 ЦПК України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175 і 177 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху, у якій зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати п`яти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

З огляду на викладене, позовна заява підлягає залишенню без руху для усунення недоліків, а саме сплати судового збору у розмірі по 992,40 гривень, зазначення у позовній заяві обставин, якими він обґрунтовує наявність порушення, невизнання чи оспорення його права сумісної власності на майно, зазначення того, на захист яких саме прав ним подано позов та, відповідно, визначити спосіб захисту, у який ці права можуть бути поновлені, сформулювавши відповідні позовні вимоги, ціну позову згідно з вимогами статті 176 ЦПК України та сплативши судовий збір, виходячи з ціни таких вимог.

Частиною 3 ст. 185 ЦПК України передбачено, якщо позивач відповідно до ухвали суду у встановлений строк виконає вимоги, визначені статтями 175 і 177 цього Кодексу, сплатить суму судового збору, позовна заява вважається поданою в день первісного її подання до суду. Якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, заява вважається неподаною і повертається позивачеві.

Керуючись статтями 136, 175, 177, 185 ЦПК України, суддя

УХВАЛИВ:

У задоволенні заяви ОСОБА_1 про відстрочення сплати судового збору - відмовити.

Позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про визнання майна спільною сумісною власністю - залишити без руху, надавши позивачу строк у десять днів з дня отримання ним копії ухвали, для усунення зазначених недоліків.

Роз`яснити позивачу, що в разі не усунення недоліків у встановлені строки, заява буде вважатися неподаною і повернута.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя О.В. Якусик