Справа №443/1762/20
Провадження №2/443/236/23
УХВАЛА

судового засідання

06 червня 2023 року місто Жидачів

Жидачівський районний суд Львівської області в складі:

головуючого судді Павліва А.І.,

секретар судового засідання Стасів С.І.,

в процесі розгляду у відкритому судовому засіданні в порядку загального позовного провадження цивільної справи за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , Ходорівської міської ради про визнання недійсним та скасування рішення виконкому Ходорівської міської ради від 17.01.1995 і визнання недійсним акта про право приватної власності на земельну ділянку,

встановив:

Суть заяви.

Представник позивачки ОСОБА_1 адвокат Свідунович Р.І. подав до суду клопотання про повернення до стадії підготовчого провадження.

В обґрунтування клопотання покликається на те, що при розробці технічної документації, яка передувала видачі самого Акту на право приватної власності, було взято до уваги площу земельної ділянки з витягу з рішення, яка в подальшому була продубльована в самому Акті, що є предметом оскарження в даній справі. Позивачу лише після закриття підготовчого провадження у справі стало відомо про те, що ОСОБА_2 фактично користується земельною ділянкою, площа якої відрізняється від площі, що була виділена рішенням виконкому міської ради. Тому акт про право приватної власності на земельну ділянку є таким, що виданий без належних на те правових підстав, а розроблена документація із землеустрою на земельну ділянку та її затвердження не відповідає вимогам земельного законодавства та іншим нормативним документам з питань землеустрою та землекористування. Ця обставина має суттєве значення для вирішення спору з огляду на існування пов`язаного спору за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_1 про усунення перешкод у користуванні земельною ділянкою. Видача акту про право приватної власності на землю площею, відмінною від тієї, що виділена рішенням виконкому міської ради, є самодостатньою підставою для задоволення вимоги про визнання недійсним такого акту. Разом з тим без призначення у справі судової експертизи з питань землеустрою неможливо встановити площею якої з ділянок сусідніх землекористувачів користується відповідач на підставі акту, що виданий без належних на це правових підстав. Позивач має намір подати заяву про призначення у справі судової експертизи, питання призначення якої вирішується виключно в рамках підготовчого провадження.

У судовому засіданні представник позивачки клопотання підтримав повністю з мотивів, викладених у ньому.

Представник відповідачки ОСОБА_2 проти задоволення даного клопотання заперечив, суду пояснив що дане питання не врегульоване законодавством, а обставини для повернення до підготовчого провадження з судового розгляду мають бути вагомими. Право позивачки не порушене, оскільки вона не має права власності чи права користування земельною ділянкою, яка межує зі спірною земельною ділянкою.

Позиція суду.

Суд, заслухавши думку сторін та наведені ними аргументи, а також вивчивши матеріали справи, доходить висновку, що клопотання підлягає задоволенню виходячи з такого.

Нормативно-правові акти, якими керувався суд.

Завданням цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави (частина 1 статті 2 ЦПК України).

Основними засадами (принципами) цивільного судочинства є, зокрема змагальність сторін та диспозитивність (пункти 4, 5 частини 3 статті 2 ЦПК України).

Відповідно до положень частин 2-4 статті 12 ЦПК України учасники справи мають рівні права щодо здійснення всіх процесуальних прав та обов`язків, передбачених законом. Кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Кожна сторона несе ризик настання наслідків, пов`язаних із вчиненням чи невчиненням нею процесуальних дій.

Згідно з приписами пункту 4 частини 5 статті 12 ЦПК України суд, зберігаючи об`єктивність і неупередженість сприяє учасникам судового процесу в реалізації ними прав, передбачених цим Кодексом.

За змістом вимог частини 1 статті 13 ЦПК України суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках.

Згідно частини 1 статті 189 ЦПК України завданнями підготовчого провадження є: 1) остаточне визначення предмета спору та характеру спірних правовідносин, позовних вимог та складу учасників судового процесу; 2) з`ясування заперечень проти позовних вимог; 3) визначення обставин справи, які підлягають встановленню, та зібрання відповідних доказів; 4) вирішення відводів; 5) визначення порядку розгляду справи; 6) вчинення інших дій з метою забезпечення правильного, своєчасного і безперешкодного розгляду справи по суті.

Відповідно до частини 2 статті 189 ЦПК України підготовче провадження починається відкриттям провадження у справі і закінчується закриттям підготовчого засідання.

У підготовчому засіданні суд, зокрема, вирішує питання про призначення експертизи (пункт 8 частини 2 статті 197 ЦПК України).

Цивільним процесуальним кодексом України не врегульовано питання щодо повернення суду першої інстанції до стадії підготовчого провадження після його закриття.

Відповідно до частини 4 статті 263 ЦПК України при виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин суд враховує висновки щодо застосування відповідних норм права, викладені в постановах Верховного Суду.

Так, у постанові Верховного Суду від 16 грудня 2021 року у справі № 910/7103/21, зроблено висновок, що: «відповідно до практики Верховного Суду, яку колегія суддів враховує на підставі частини 4 статті 236 Господарського процесуального кодексу України, суди першої інстанції за наявності певних обставин можуть прийняти рішення про повернення до стадії підготовчого провадження після його закриття для вчинення тих чи інших процесуальних дій, які можуть бути реалізовані лише на стадії підготовчого провадження. Разом з тим такі обставини мають бути вагомими, оскільки можливість повернення до стадії підготовчого провадження з будь-яких підстав нівелює саме значення стадій господарського процесу: як підготовчого провадження, так і стадії розгляду справи по суті».

У постанові Верховного Суду від 12 січня 2022 року у справі № 234/11607/20 (провадження № 61-15126св21) зроблено висновок, що: «при застосуванні процесуальних норм належить уникати як надмірного формалізму, так і надмірної гнучкості, які можуть призвести до скасування процесуальних вимог, встановлених законом. Надмірний формалізм у трактуванні процесуального законодавства визнається неправомірним обмеженням права на доступ до суду як елемента права на справедливий суд згідно зі статтею 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод».

У постанові Верховного Суду від 03 жовтня 2019 року у справі № 902/271/18 зроблено висновок, згідно з яким «Верховний Суд звертається до власної практики, зокрема, постанови від 02.10.2019 у справі № 916/2421/18, у якій Верховний Суд погодився з судами першої та апеляційної інстанцій у питанні можливості повернення до стадії підготовчого провадження після його закриття у випадку, якщо судом встановлено замовчування відповідачем важливого питання, яке мало б бути вирішено саме на стадії підготовчого провадження. На думку Верховного Суду, стадія підготовчого провадження з огляду на її мету є не формальною, а реальною запорукою здійснення ефективного правосуддя на стадії розгляду справи по суті, тож належне та добросовісне ставлення до стадії підготовчого провадження як з боку суду, так і з боку всіх учасників справи, є таким, що у повній мірі відповідає засадам справедливого правосуддя».

Мотиви, з яких суд дійшов висновків.

Суд зауважує, що хоч процесуальний закон і не містить норм, які б передбачали можливість повернення зі стадій судового розгляду на стадію підготовчого провадження, однак, на переконання суду, такий перехід вважатиметься допустимою процесуальною дією за умови, що наявна необхідність для вирішення тих питань, які можливо вирішити тільки на стадії підготовчого провадження, а також існували об`єктивні обставини, які перешкоджали вирішити ці питання раніше (під час попереднього проведеного підготовчого провадження).

Суд звертає увагу на те, що окремі обставини, на які покликається сторона позивача, дійсно стали відомими лише на стадії судового розгляду. Крім цього, сторона позивача, зважаючи на ці обставини, подала до суду клопотання про призначення у справі земельно-технічної експертизи.

Суд зазначає, що питання призначення у справі експертизи підлягає вирішенню саме на стадії підготовчого провадження і залишення цього питання без вирішення (або відмова у його задоволенні з підстави заявлення такого не на тій стадії судового процесу) не сприятиме забезпеченню справедливого та неупередженого розгляду і вирішення цивільної справи з метою ефективного захисту прав осіб у разі, якщо суд дійде висновку, що такі дійсно порушені, тобто не відповідатиме завданню цивільного судочинства.

Також, суд зауважує, що ця цивільна справа хоч і перебуває на стадії судового розгляду та розпочато її розгляд по суті, однак суд ще не перейшов до з`ясування обставин справи та дослідження доказів.

Враховуючи вищевикладене у своїй сукупності, суд вважає, що повернення на стадію підготовчого провадження сприятиме виконанню завдання цивільного судочинства, а також всебічному, повному і об`єктивному з`ясуванню всіх обставин справи, тому клопотання слід задовольнити.

Керуючись статтями 2, 12, 13, 49, 182, 189, 197, 260, 261 Цивільного процесуального кодексу України,

постановив:

Клопотання представника позивачки ОСОБА_1 адвоката Свідуновича Романа Ігоровича про повернення до стадії підготовчого провадження задовольнити.

Повернутися зі стадій судового розгляду у цивільній справі за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , Ходорівської міської ради про визнання недійсним та скасування рішення виконкому Ходорівської міської ради від 17.01.1995 і визнання недійсним акта про право приватної власності на земельну ділянку на стадію підготовчого провадження.

Ухвала набирає законної сили негайно після її проголошення та окремому оскарженню в апеляційному порядку не підлягає.

Відповідно до частини 6 статті 259 та частини 1 статті 268 Цивільного процесуального кодексу України складання повного тексту ухвали відкладено на п`ять днів.

Дата складання повного тексту ухвали 19 червня 2023 року.

Головуючий суддя А.І. Павлів