Справа №551/302/23
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

"18" травня 2023 р. Шишацький районний суд Полтавської області в складі:

головуючого судді Вергун Н.В.,

за участю секретаря судових засідань Курінної Я.М.,

розглянувши у відкритому підготовчому судовому засіданні в залі суду в селищі Шишаки Полтавської області в порядку загального позовного провадження матеріали цивільної справи за позовом ОСОБА_1 до Шишацької селищної ради про визнання права власності на нерухоме майно за набувальною давністю, -

в с т а н о в и в :

21 березня 2023 року ОСОБА_1 звернувся до суду з позовом до Шишацької селищної ради про визнання за ним права власності за набувальною давністю на будинок АДРЕСА_1 .

Ухвалою суду від 21 березня 2023 року позовну заяву ОСОБА_1 прийнято до розгляду, провадження у справі відкрито, її розгляд ухвалено проводити у порядку загального позовного провадження, у зв`язку з чим розпочато підготовче провадження та призначено підготовче засідання о 09 год. 00 хв. 14 квітня 2023 року / а.с. 27 /.

У зв`язку з перебуванням головуючої судді у відпустці, проведення підготовчого судового засідання відкладено до 13 год. 00 хв. 18 травня 2023 року.

Позивач ОСОБА_1 у судове засідання не з`явився, надавши суду заяву про підтримання позову та розгляд справи у його відсутність.

Не з`явився в судове засідання й представник відповідача Шишацької селищної ради Миргородського району Полтавської області. 14 квітня 2023 і 18 травня 2023 року від селищного голови Тутки О.І. на адресу суду надійшло клопотання про розгляд справи у відсутність представника, ввіреної йому, установи, позов рада визнає в повному обсязі, проти позову не заперечує / а.с. 30 /.

За правилами ч.3 ст.211 ЦПК України, учасник справи має право заявити клопотання про розгляд справи за його відсутності.

Зважаючи на те, що таке клопотання заявили всі учасники справи, судовий розгляд справи буде здійснено на підставі наявних у суду матеріалів.

Перевіривши фактичні обставини справи, наявними в ній, доказами в їх сукупності та взаємозв`язку, суд з урахуванням того, що визнання відповідачем позову не суперечить закону та не порушує права, свободи чи інтереси інших осіб, приходить до висновку про задоволення позову та ухвалення рішення відповідно до вимог ч.4 ст.206 ЦПК України за результатами підготовчого провадження, виходячи з наступного.

В ході судового розгляду справи встановлено, що з 22 серпня 2000 року позивач ОСОБА_1 добросовісно, відкрито та безперервно користується та фактично проживає у житловому будинку АДРЕСА_1 , який придбав у ОСОБА_2 на українській універсальній біржі / а. с. 7 8 /.

Відповідно до довідки № 416 від 25 серпня 2022 року, виданої Воскобійницьким старостинським округом виконавчого комітету Шишацької селищної ради Миргородського району Полтавської області, рішенням десятої сесії / шостого скликання / Воскобійницької сільської ради від 25 жовтня 2011 року по впорядкуванню вулиць і номерів будинків по населених пунктах сільської ради у с. Воскобійники, змінено вул. Леніна / на теперішній час, - АДРЕСА_2 та змінено номер будівлі з № 41 на № 5 / ОСОБА_1 / / а. с. 9 /.

За даними Воскобійницького старостинського округу виконавчого комітету Шишацької селищної ради Миргородського району Полтавської області, з дня смерті останнього члена домогосподарства ОСОБА_2 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_1 , в будинку, що розташований за адресою: АДРЕСА_1 по дату продажу цього будинку / 22 серпня 2000 рік / зареєстрованих та тимчасово проживаючих не було.

З 01 січня 2001 року в даному будинку зареєстровані та проживають: ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , разом з сім`єю / а. с. 11 /.

Головою домоволодіння, яке знаходиться за адресою: АДРЕСА_1 , є ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_2 . Сім`я ОСОБА_1 проживає на території Воскобійницького старостинського округу Шишацької селищної ради Миргородського району Полтавської області більше десяти років / а. с. 10 - 11/.

14 червня 2022 року на ім`я позивача ОСОБА_1 виготовлено технічний паспорт на спірний житловий будинок з господарськими спорудами / а.с. 12 18 /.

На даний час в позивача виникла необхідність в оформленні права власності на зазначене домоволодіння, але при зверненні до відповідача, йому було відмовлено у державній реєстрації права власності / а.с. 25 /.

Одним із способів захисту цивільних прав та інтересів може бути визнання права.

Згідно ст. 344 ЦК України особа, яка добросовісно заволоділа чужим майном і продовжує відкрито, безперервно володіти нерухомим майном протягом десяти років або рухомим майном - протягом п`яти років, набуває право власності на це майно /набувальна давність/, якщо інше не встановлено цим Кодексом.

Право власності на нерухоме майно, що підлягає державній реєстрації, виникає за набувальною давністю з моменту державної реєстрації.

Право власності за набувальною давністю на нерухоме майно, транспортні засоби, цінні папери набувається за рішенням суду.

Згідно Постанови пленуму ВССУ з розгляду цивільних і кримінальних справ від 07.02.2014 № 5 «Про судову практику в справах про захист права власності та інших речових прав» відповідно до частини першої статті 344 ЦК особа, яка добросовісно заволоділа чужим майном і продовжує відкрито, безперервно володіти нерухомим майном протягом десяти років або рухомим майном - протягом п`яти років, набуває право власності на це майно (набувальна давність), якщо інше не встановлено цим Кодексом.

При вирішенні спорів, пов`язаних із набуттям права власності за набувальною давністю, суди повинні враховувати, зокрема, таке:

- володіння є добросовісним, якщо особа при заволодінні чужим майном не знала і не могла знати про відсутність у неї підстав для набуття права власності;

- володіння визнається відкритим, якщо особа не приховувала факт знаходження майна в її володінні. Вжиття звичайних заходів щодо забезпечення охорони майна не свідчить про приховування цього майна;

- володіння визнається безперервним, якщо воно не переривалось протягом всього строку набувальної давності. У разі втрати не із своєї волі майна його давнісним володільцем та повернення цього майна протягом одного року або пред`явлення протягом цього строку позову про його витребування набувальна давність не переривається /ч.3 ст.344 ЦК/.

Не переривається набувальна давність, якщо особа, яка заявляє про давність володіння, є сингулярним чи універсальним правонаступником, оскільки в цьому разі вона може приєднати до часу свого володіння увесь час, протягом якого цим майном володіла особа, чиїм спадкоємцем /правонаступником/ вона є /ч.2 ст.344 ЦК/ (п. 9 Постанови).

Враховуючи положення статей 335 і 344 ЦК України, право власності за набувальною давністю може бути набуто на майно, яке належить на праві власності іншій особі /а не особі, яка заявляє про давність володіння/, а також на безхазяйну річ. Отже, встановлення власника майна або безхазяйності речі є однією з обставин, що має юридичне значення, і підлягає доведенню під час ухвалення рішення суду.

Враховуючи положення пункту 8 Прикінцевих та перехідних положень ЦК про те, що правила статті 344 ЦК України про набувальну давність поширюються також на випадки, коли володіння майном почалося за три роки до набрання чинності цим Кодексом, та беручи до уваги, що ЦК набрав чинності з 1 січня 2004 року, положення статті 344 ЦК поширюються на правовідносини, що виникли з 1 січня 2001 року. Отже, визнання судом права власності на нерухоме майно за набувальною давністю може мати місце не раніше 1 січня 2011 року.

При цьому суди мають виходити з того, що коли строк давнісного володіння почався раніше 1 січня 2001 року, то до строку, який дає право на набуття права власності за набувальною давністю, зараховується лише строк з 1 січня 2001 року. Разом із тим, якщо перебіг строку володіння за давністю почався після цієї дати, то до строку набувальної давності цей період зараховується повністю. (п. 11 Постанови)

Можливість пред`явлення до суду позову про визнання права власності за набувальною давністю випливає з положень статей 15,16 ЦК України, а також частини четвертої статті 344 ЦК України, згідно з якими захист цивільних прав здійснюється судом шляхом визнання права. У зв`язку з цим особа, яка заявляє про давність володіння і вважає, що у неї є всі законні під стави бути визнаною власником майна за набувальною давністю, має право звернутися до суду з позовом про визнання за нею права власності.

Відповідачем за позовом про визнання права власності за набувальною давністю є попередній власник майна або його правонаступник. У разі якщо попередній власник нерухомого майна не був і не міг бути відомим давнісному володільцю, то відповідачем є орган, уповноважений управляти майном відповідної територіальної громади. (п. 13 Постанови)

Виходячи зі змісту частини першої статті 344 ЦК України, відсутність державної реєстрації права власності на нерухоме майно не є перешкодою для визнання права власності на це майно у зв`язку зі спливом строку набувальної давності, оскільки така державна реєстрація може бути здійснена після визнання права власності за набувальною давністю.

Рішення суду, що набрало законної сили, про задоволення позову про визнання права власності за набувальною давністю є підставою для реєстрації права власності в Державному реєстрі речових прав на нерухоме майно (пункт 5 частини першої статті 19 Закону України "Про державну реєстрацію речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень") /п. 14 Постанови/.

Таким чином, оскільки ОСОБА_1 більше 10 років відкрито, безперервно та добросовісно володіє вищевказаним нерухомим майном, відповідачем по справі спростувань вказаних обставин та вимог про повернення цього нерухомого майна не заявлено, суд вважає за можливе визнати за позивачем право власності за набувальною давністю на житловий будинок з господарськими будівлями, що розташований за адресою: АДРЕСА_1 .

На підставі викладеного, керуючись ст. ст. 15,16, 344 ЦК України, 10, 12, 77-81, 197-198, 200, 206, 259, 263-265, 279 ЦПК України, суд,-

В И Р І Ш И В :

Позов ОСОБА_1 до Шишацької селищної ради про визнання права власності на нерухоме майно за набувальною давністю, - задовольнити.

Визнати за ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , реєстраційний номер облікової картки платника податків НОМЕР_1 , право власності за набувальною давністю на житловий будинок з господарськими будівлями, що розташований за адресою: АДРЕСА_1 .

Рішення суду може бути оскаржено до Полтавського апеляційного суду шляхом подачі апеляційної скарги протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закритті апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Головуючий суддя: