ДАРНИЦЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД М.КИЄВА
справа № 753/8954/23
провадження № 2/753/5106/23
У Х В А Л А

про залишення позову без руху

"09" червня 2023 р. суддя Дарницького районного суду міста Києва Котвицький В.Л., вивчивши матеріали позовної заяви ОСОБА_1 , яка діє в своїх інтересах та в інтересах малолітнього ОСОБА_2 , до Київської міської ради, треті особи: Житлово-будівельний кооператив "МЕТРОБУДІВНИК-3", Шістнадцята київська нотаріальна контора, про визнання права власності на квартиру в порядку спадкування,

В С Т А Н О В И В :

У травні 2023 року до суду надійшла позовна заява ОСОБА_1 ,яка діє в своїх інтересах та в інтересах малолітнього ОСОБА_2 , до Київської міської ради, треті особи: Житлово-будівельний кооператив "МЕТРОБУДІВНИК-3", Шістнадцята київська нотаріальна контора, про визнання права власності на квартиру в порядку спадкування.

Документ сформований в системі «Електронний суд» 30.05.2023.

Вважаю, що позов не відповідає вимогам ч. 3 ст. 175 ЦПК України, а саме:

- у порушення п. 4 позивачем не чітко визначено зміст позовних вимог, зокрема не зрозуміло на яку частину спірної квартири позивач просить визнати за нею право власності та на яку частину за своїм сином;

- у порушення п. 7 позивачем не зазначено відомості про вжиття заходів забезпечення доказів або позову до подання позовної заяви, якщо такі здійснювалися;

- у порушення п. 8 позивачем не зазначено доказів, які не можуть бути подані разом із позовною заявою (за наявності); зазначення щодо наявності у позивача або іншої особи оригіналів письмових або електронних доказів, копії яких додано до заяви;

- у порушення п. 9 позивачем не зазначено попередній (орієнтовний) розрахунок суми судових витрат, які позивач поніс і які очікує понести у зв`язку із розглядом справи;

Одночасно із позовом позивачем заявлено клопотання про зменшення розміру судового збору на підставі п. 2 ч. 1 ст. 8 Закону України «Про судовий збір».

Вивчивши вказане клопотання, суддя дійшов наступного висновку.

Відповідно до ч.ч. 1, 3 ст. 136 ЦПК України суд, враховуючи майновий стан сторони, може своєю ухвалою відстрочити або розстрочити сплату судового збору на визначений строк у порядку, передбаченому законом, але не більше як до ухвалення судового рішення у справі. За зазначених підстав, суд у порядку, передбаченому законом, може зменшити розмір належних до сплати судових витрат, повязаних з розглядом справи, або звільнити від їх сплати.

Відповідно до ч.1, 2 ст.8 Закону України «Про судовий збір» суд може звільнити від сплати судового збору за таких умов: розмір судового збору перевищує 5 відсотків розміру річного доходу позивача - фізичної особи за попередній календарний рік; або позивачами є: військовослужбовці; батьки, які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину-інваліда, якщо інший з батьків ухиляється від сплати аліментів; одинокі матері (батьки), які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину-інваліда; члени малозабезпеченої чи багатодітної сім"ї; особа, яка діє в інтересах малолітніх чи неповнолітніх осіб та осіб, які визнані судом недієздатними чи дієздатність яких обмежена; або предметом позову є захист соціальних, трудових, сімейних, житлових прав, відшкодування шкоди здоров"ю.

З наведеного вбачається, що позивачем не надано суду належних доказів наявності у нього обставин, які відповідно до ст. 8 Закону України «Про судовий збір» є підставою для звільнення його від сплати судового збору, тому у задоволенні клопотання позивача про зменшення розміру судового збору необхідно відмовити.

Згідно зі п. 3 Постанови пленуму ВССУ з розгляду цивільних і кримінальних справ «Про стосування судами законодавства про судові витрати у цивільних справах» від 17 жовтня 2014 року № 10, якщо позивачем (заявником) заявлено клопотання про відстрочення або розстрочення судового збору, зменшення його розміру або звільнення від його оплати відповідно, то наслідки залишення позовної заяви без руху застосовуються лише за умови відмови в задоволенні такого клопотання, про що постановляється відповідна ухвала.

Оскільки у задоволення клопотання про звільнення від сплати судового збору відмовлено, позовна заява відповідно до ст. 185 ЦПК України підлягає залишенню без руху, як така, що не відповідає вимогам ч. 4 ст. 177 ЦПК України (не надано документ, що підтверджує сплату судового збору).

Конвенція про захист прав людини і основоположних свобод (РИМ, 4.11.1950), Рекомендації щодо заходів, які полегшують доступ до правосуддя №R (81) 7, прийнята Комітетом міністрів Ради Європи 14 травня 1981 року, не визнають необхідність сплати судових витрат обмеженням права доступу до суду

Згідно зі ст. 6 Закону України «Про судовий збір» судовий збір перераховується у безготівковій або готівковій формі. На підставі ст. 9 Закону України «Про судовий збір» Судовий збір сплачується за місцем розгляду справи та зараховується до спеціального фонду Державного бюджету України.

Відповідно до ст. 4 Закону України «Про судовий збір» розмір ставки судового збору із позовних заяв майнового характеру становить 1 відсоток ціни позову, але не менше 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб та не більше 5 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Відповідно до п.9 ч.1 ст.176 ЦПК України ціна позову визначається у позовах про право власності на нерухоме майно, що належить фізичним особам на праві приватної власності, - дійсною вартістю нерухомого майна.

Згідно ч.2 ст. 176 ЦПК України якщо визначена позивачем ціна позову вочевидь не відповідає дійсній вартості спірного майна або на момент пред`явлення позову встановити точну його ціну неможливо, розмір судового збору попередньо визначає суд з наступним стягненням недоплаченого або з поверненням переплаченого судового збору відповідно до ціни позову, встановленої судом при вирішенні справи.

Враховуючи те, що позивачем до позову надано неактуальний звіт про оцінку майна, який було складено ще 2019 року та зважаючи на те, що зміст позовних вимог стосується визнання права власності на квартиру, яка знаходиться в місті Києві, суд приходить до висновку про необхідність визначення розміру судового збору, за вимогу майнового характеру, за ставкою у 5 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що складає 13 420,00 грн.

Також, у порушення абз. 2 ч. 1 ст. 177 ЦПК України позивачем не додано до позовної заяви доказу надсилання листом з описом вкладення іншим учасникам справи копій поданих до суду документів.

Дані обставини перешкоджають вирішенню питання про відкриття провадження у справі.

Відповідно до ст. 185 ЦПК України, якщо позовна заява подана без додержання вимог, передбачених ст. 177 ЦПК України несплачено судовий збір, вона підлягає залишенню без руху з наданням строку для усунення недоліків, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

Таким чином, позовна заява ОСОБА_1 підлягає залишенню без руху з наданням позивачеві строку на усунення недоліків.

Керуючись ст.ст.175, 177, 185 ЦПК України, суддя, -

УХВАЛИВ:

У задоволенні клопотання позивача ОСОБА_1 про зменшення розміру судового збору - відмовити.

Позовну заяву ОСОБА_1 , яка діє в своїх інтересах та в інтересах малолітнього ОСОБА_2 , до Київської міської ради, треті особи: Житлово-будівельний кооператив "МЕТРОБУДІВНИК-3", Шістнадцята київська нотаріальна контора, про визнання права власності на квартиру в порядку спадкування - залишити без руху та надати строк для усунення її недоліків, який не може перевищувати п`яти днів з дня отримання позивачем даної ухвали.

Копію ухвали направити позивачу.

Розяснити, що якщо у визначений строк недоліки не будуть усунені, позовна заява на підставі ч. 3 ст. 185 ЦПК України буде вважаться неподаною та повернута позивачу.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя В.Л. Котвицький