Провадження №2-з/369/48/23
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

01.09.2023 року м. Київ

Суддя Києво-Святошинського районного суду Київської області Пінкевич Н.С., вивчивши матеріали заяви ОСОБА_1 , заінтересовані особи Товариство з обмеженою відповідальністю «Завод готових сніданків «Аеро-Зет», Державне підприємство «Сетам», приватний виконавець Валявський Олександр Анатолійович про застосування заходів забезпечення позову, -

В С Т А Н О В И В:

У серпні 2022 року ОСОБА_1 звернувся до Києво-Святошинського районного суду Київської області із заявою про застосування заходів забезпечення позову. Просив суд накласти арешт на майно, що було предметом електронних торгів, проведених 21.08.2023 року, за реєстраційним номером лоту 532225, оформлених протокол №593609 проведення електронного аукціону (торгів), а саме об`єкт незавершеного будівництва (багатоквартирного житлового будинку), загальною площею 1344,2 кв. та земельна ділянка, площею 0,101 га, К/Н :03:006:0032, за адресою АДРЕСА_1 . Заборонити відповідачам, їх посадовим особам, та/або будь-яким третім особам вчиняти дії з оформлення результатів електронних торгів, проведених в 21.08.2023 року за реєстраційним номером лоту 532225, оформлених протоколом №593609, проведення електронного аукціону. Свою заяву мотивував тим, що ним готується позовна заява до ТОВ «ЗАВОД ГОТОВИХ СНІДАНКІВ «АЕРО-ЗЕТ», Державного підприємства «СЕТАМ», приватного виконавця Валявського О.А. про визнання недійсними результатів електронних торгів.

Вказав, що рішенням Тиврівського районного суду Вінницької області від 15.11.2022 року у справі № 145/751/22 стягнуто з ОСОБА_1 на користь ОСОБА_2 борг за попереднім договором в сумі 409 600,00 гривень, 3 % річних в сумі 10 200,00 гривень, інфляційні втрати в сумі 68 195,00 гривень, моральна шкода в сумі 10 000, 00 гривень та судовий збір в сумі 3 798,28 гривень.

08.02.2023 року приватним виконавцем Валявським О.А. на підставі виконавчого листа у справі № 145/751/22, виданого 18.01.2023 року Тиврійським районним судом Вінницької області

відкрито виконавче провадження № 70982148.

Заявником було подано апеляційну скаргу на рішення суду, натомість 14.08.2023 року ОСОБА_1 стало відомо про те, що приватним виконавцем у межах виконавчого провадження №70982148 оголошено аукціон з продажу майна боржника.

18.08.2023 року ухвалою Вінницького апеляційного суду у цивільній справі № 145/751/22 відкрито провадження.

20.08.2023 року заявником на адресу приватного виконавця Валявського О.А. направлено заяву про зупинення виконавчого провадження №70982148 та вжиття невідкладних дій щодо скасування призначеного аукціону на 21.08.2023 року о 09:00 год. з продажу майна ОСОБА_1 .

Також 20.08.2023 року заявником було направлено заяву на електронну адресу ДП «Сетам» щодо зупинення та не проведення 21.08.2023 року аукціону з продажу майна.

Згідно протоколу №593609 переможцем аукціону стало ТОВ «ЗГС «АЕРО-ЗЕТ», яке має сплатити на рахунок продавця визначені в протоколі №593609 суми до 04.09.2023 року.

22.08.20023 року позивачем направлено ТОВ «ЗГС «АЕРО-ЗЕТ» заяву щодо не здійснення оплати за майно, і утримання від підписання договору купівлі-продажу придбаного 21.08.2023 року на аукціоні майна у виконавчому провадженні № 70982148.

Натомість виконавче провадження № 70982148 приватним виконавцем Валявським О.А. зупинене лише 22.08.2023 року після проведення електронного аукціону з продажу майна заявника.

Вважає, що спірне майно є його власністю і предметом позову буде визнання права власності на майно, яке було предметом продажу на аукціоні. Відтак у заявника є обґрунтовані підстави вважати, що невжиття заходів забезпечення позову може ускладнити та унеможливити виконання рішення суду.

Дослідивши матеріали справи, суд вважає, що заяву слід залишити без задоволення, з огляду на наступне.

Відповідно до частини другої статті 149 ЦПК України забезпечення позову допускається на будь-якій стадії розгляду справи, якщо невжиття таких заходів може істотно ускладнити чи унеможливити виконання рішення суду або ефективний захист, або поновлення порушених чи оспорюваних прав або інтересів позивача.

Метою забезпечення позову є вжиття судом, у провадженні якого знаходиться справа, заходів щодо охорони матеріально-правових інтересів позивача від можливих недобросовісних дій із боку відповідача з тим, щоб забезпечити позивачу реальне та ефективне виконання судового рішення, якщо воно буде прийняте на користь позивача, в тому числі задля попередження потенційних труднощів у подальшому виконанні такого рішення.

Забезпечення позову по суті - це обмеження суб`єктивних прав, свобод та інтересів відповідача або пов`язаних із ним інших осіб в інтересах забезпечення реалізації в майбутньому актів правосуддя і задоволених вимог позивача (заявника).

Інститут забезпечення позову являє собою сукупність встановлених законом заходів, що вживаються судом за клопотанням осіб, які беруть участь у справі, якщо у них існують побоювання, що виконання ухваленого у справі рішення виявиться у майбутньому утрудненим чи неможливим.

Отже, умовою застосування заходів забезпечення позову є достатньо обґрунтоване припущення, що невжиття таких заходів може утруднити або унеможливити виконання рішення по суті позовних вимог.

Відповідно до роз`яснень, викладених у Постанові Пленуму Верховного суду України «Про практику застосування судами цивільного процесуального законодавства при розгляді справ про забезпечення позову» № 9 від 22 лютого 2006 року, розглядаючи заяву про забезпечення позову, суд (суддя) має з урахуванням доказів, наданих позивачем на підтвердження своїх вимог, пересвідчитися, зокрема, в тому, що між сторонами дійсно виник спір та існує реальна загроза невиконання чи утруднення виконання можливого рішення суду про задоволення позову; з`ясувати обсяг позовних вимог, дані про особу відповідача, а також відповідність виду забезпечення позову, який просить застосувати особа, котра звернулася з такою заявою, позовним вимогам. Вирішуючи питання про забезпечення позову, суд має брати до уваги інтереси не тільки позивача, а й інших осіб, права яких можуть бути порушені у зв`язку із застосуванням відповідних заходів.

Заходи забезпечення позову застосовуються для того, щоб гарантувати виконання можливого рішення суду і повинні застосовуватися лише у разі необхідності, оскільки безпідставне звернення до даних дій може спричинити порушення прав та законних інтересів інших осіб, чи учасників процесу. Метою забезпечення позову є вжиття судом, у провадженні якого знаходиться справа, заходів щодо охорони матеріально-правових інтересів позивача від можливих недобросовісних дій із боку відповідача з тим, щоб забезпечити позивачу реальне та ефективне виконання судового рішення, якщо воно буде прийняте на користь позивача, в тому числі задля попередження потенційних труднощів у подальшому виконанні такого рішення.

Отже, при поданні заяви про забезпечення позову не достатньо послатись на диспозицію відповідної норми процесуального права. Заява повинна бути належним чином мотивована, а її доводи - підтверджені. Не може бути задоволено клопотання про забезпечення позову, якщо заявник не мотивував, що невжиття заходів забезпечення позову призведе до наслідків, передбачених цим Кодексом.

У статті 150 ЦПК України встановлені види забезпечення позову, зокрема накладення арешту на майно та (або) грошові кошти, що належать або підлягають передачі або сплаті відповідачеві і знаходяться у нього чи в інших осіб, заборона вчиняти певні дії. Відповідно до частини третьої статті 150 ЦПК України види забезпечення позову мають бути співмірними із заявленими позивачем вимогами.

Відповідно до частини четвертої статті 263 ЦПК України при виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин суд враховує висновки щодо застосування відповідних норм права, викладені в постановах Верховного Суду.

У постанові Великої Палати Верховного Суду від 12 лютого 2020 року у справі № 381/4019/18 (провадження № 14-729цс19) вказано, що: «співмірність передбачає співвідношення судом негативних наслідків від вжиття заходів забезпечення позову з тими негативними наслідками, які можуть настати внаслідок невжиття цих заходів, з урахуванням відповідності права чи законного інтересу, за захистом яких заявник звертається до суду, вартості майна, на яке він заявляє клопотання накласти арешт, чи майнових наслідків заборони відповідачу здійснювати певні дії. Заходи забезпечення позову застосовуються для того, щоб гарантувати виконання можливого рішення суду і повинні застосовуватися лише в разі необхідності, оскільки безпідставне звернення до таких дій може спричинити порушення прав та законних інтересів інших осіб чи учасників процесу. Розглядаючи заяву про забезпечення позову, суд має з урахуванням доказів, наданих позивачем на підтвердження своїх вимог, пересвідчитися, зокрема, в тому, що між сторонами дійсно виник спір та існує реальна загроза невиконання чи утруднення виконання можливого рішення суду про задоволення позову; з`ясувати обсяг позовних вимог, дані про особу відповідача, а також відповідність виду забезпечення позову, який просить застосувати особа, котра звернулася з такою заявою, позовним вимогам. […] Вирішуючи питання про забезпечення позову, суд повинен співвідносити негативні наслідки від вжиття заходів забезпечення позову з тими негативними наслідками, які можуть настати внаслідок невжиття цих заходів. […] Необхідність застосування заходів забезпечення випливає з фактичних обставин справи, які свідчать про наявність підстав вважати, що незастосування цього заходу призведе до утруднення чи унеможливлення виконання рішення суду в разі задоволення позову».

У постанові Великої Палати Верховного Суду від 15 вересня 2020 року в справі № 753/22860/17 (провадження № 14-88цс20) зазначено, що «умовою застосування заходів забезпечення позову є достатньо обґрунтоване припущення, що невжиття таких заходів може істотно ускладнити чи унеможливити виконання рішення суду або ефективний захист або поновлення порушених чи оспорюваних прав або інтересів позивача. Гарантії справедливого суду діють не тільки під час розгляду справи, але й під час виконання судового рішення. Зокрема тому, розглядаючи заяву про забезпечення позову, суд повинен врахувати, що вжиття відповідних заходів може забезпечити належне виконання рішення про задоволення позову у разі ухвалення цього рішення, а їх невжиття, - навпаки, ускладнити або навіть унеможливити таке виконання. Конкретний захід забезпечення позову буде домірним позовній вимозі, якщо при його застосуванні забезпечується: збалансованість інтересів сторін та інших учасників судового процесу під час вирішення спору; можливість ефективного захисту або поновлення порушених чи оспорюваних прав або інтересів позивача без порушення або безпідставного обмеження прав та охоронюваних інтересів інших учасників справи чи осіб, що не є її учасниками; можливість виконання судового рішення у разі задоволення вимог, які є ефективними способами захисту порушених чи оспорюваних прав або інтересів позивача».

Предметом майбутнього позову з яким заявник планує звернутися до суду буде визнання недійсним результатів електронних торгів, тобто позовні вимоги будуть мати немайновий характер.

А тому в разі задоволення позову рішення суду не підлягатиме примусовому виконанню, а тому суд дійшов висновку про відсутність підстав вважати, що незабезпечення позову в обраний спосіб ускладнить чи унеможливить виконання рішення суду. Отже, такі заходи забезпечення позову не відповідають змісту порушеного, на думку заявника, права, та не будуть спів мірними із заявленими вимогами.

Аналогічний правовий висновок міститься у постанові Верховного Суду від 24 лютого 2021 року у справі № 755/5333/20.

Заборона вчиняти дії з оформлення результатів електронних торгів, проведених 21.08.2023 року за реєстраційним номером лоту 532225, оформлених протоколом 593609, проведення електронного аукціону, також не є тим видом забезпечення позову, який є необхідним для забезпечення виконання рішення за заявленими позовними вимогами немайнового характеру в цій справі.

За таких обставин, суд не вбачає підстав для задоволення заяви про забезпечення позову.

Керуючись статтями 149-153, 258, 260 ЦПК України, -

ПОСТАНОВИВ:

У задоволенні заява ОСОБА_1 , заінтересовані особи Товариство з обмеженою відповідальністю «Завод готових сніданків «Аеро-Зет», Державне підприємство «Сетам», приватний виконавець Валявський Олександр Анатолійович про застосування заходів забезпечення позову відмовити.

Копію ухвали невідкладно направити заявнику.

Ухвала може бути оскаржена до Київського апеляційного суду через Києво-Святошинський районний суд Київської області шляхом подання апеляційної скарги на ухвалу суду протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення.

Учасник справи, якому ухвала суду не була вручена у день її проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Суддя Наталія ПІНКЕВИЧ