БЕРЕЗАНСЬКИЙ МІСЬКИЙ СУД КИЇВСЬКОЇ ОБЛАСТІ
Номер провадження 2/356/184/23
Справа № 356/628/23
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

30.08.23 суддя Березанського міського суду Київської області Дудар Т.В., розглянувши позовну заяву ОСОБА_1 до Березанської міської ради Київської області про визнання права власності на об`єкт самочинного будівництва та зобов`язання зареєструвати право власності,

ВСТАНОВИЛА:

До Березанського міського суду Київської області звернувся ОСОБА_1 з позовом до Березанської міської ради Київської області про визнання права власності на об`єкт самочинного будівництва та зобов`язання зареєструвати право власності.

Завданням цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави (ч. 1 ст. 2 ЦПК України).

Відповідно до ч. 1 ст. 4 ЦПК України кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів.

Згідно з ч. 1 ст. 184 ЦПК України позов пред`являється шляхом подання позовної заяви до суду першої інстанції, де вона реєструється та не пізніше наступного дня передається судді.

Цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін. Кожна сторона несе ризик настання наслідків, пов`язаних із вчиненням чи невчиненням нею процесуальних дій (ч. 1, 4 ст. 12 ЦПК України).

Згідно з положеннями частини третьої статті 13 ЦПК України учасник справи розпоряджається своїми правами щодо предмета спору на власний розсуд.

Як встановлено статтею 17 Закону України «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини» суди застосовують при розгляді справ Конвенцію та практику Суду як джерело права.

Суд застосовує при розгляді справ Конвенцію про захист прав людини і основоположних свобод 1950 року і протоколи до неї, згоду на обов`язковість яких надано Верховною Радою України, та практику Європейського суду з прав людини як джерело права (ч. 4 ст. 10 ЦПК України).

Прецедентна практика Європейського суду з прав людини виходить з того, що реалізуючи п. 1 ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод 1950 року щодо доступності правосуддя та справедливого судового розгляду кожна держава-учасниця цієї Конвенції вправі встановлювати правила судової процедури, в тому числі й процесуальні заборони і обмеження, зміст яких - не допустити судовий процес у безладний рух.

З цього приводу прецедентними є рішення Європейського суду з прав людини у справах «Осман проти Сполученого королівства» від 28 жовтня 1998 року та «Круз проти Польщі» від 19 червня 2001 року. У вказаних рішеннях зазначено, що право на суд не є абсолютним; воно може бути піддане обмеженням, дозволеним за змістом, тому що право на доступ до суду за самою своєю природою потребує врегулюванню з боку держави.

14.08.2023 Березанським міським судом Київської області винесено ухвалу про залишення позовної заяви без руху з підстав недотримання позивачем вимог ст. 175 ЦПК України.

Відповідно до п. 3 ч. 3 ст. 175 ЦПК України позовна заява повинна містити зазначення ціни позову, якщо позов підлягає грошовій оцінці.

ОСОБА_1 звернувся до суду з позовом, у якому заявив позовну вимогу майнового характеру, а саме: визнати за ним, ОСОБА_1 , право власності на самочинно збудований житловий будинок садибного типу загальною площею 109,70 кв.м з господарськими будівлями та спорудами (адреса: АДРЕСА_1 ) у відповідності з технічним паспортом на житловий будинок садибного типу від 19 липня 2022 року; та позовну вимогу немайнового характеру: зобов`язати Комунальне підприємство «Березанське міське бюро технічної інвентаризації» зареєструвати за ним, ОСОБА_1 , житловий будинок садибного типу загальною площею 109,70 кв.м з господарськими будівлями та спорудами (адреса: АДРЕСА_1 ) у відповідності з технічним паспортом на житловий будинок садибного типу від 19 липня 2022 року.

В порушення вимог п. 3 ч. 3 ст. 175 ЦПК України позовна заява не містить зазначення ціни позову, який підлягає грошовій оцінці.

Відповідно до п. 2 ч. 1 ст. 176 ЦПК України ціна позову визначається у позовах про визнання права власності на майно або його витребування - вартістю майна.

Правові засади справляння судового збору, платників, об`єкти та розміри ставок судового збору, порядок сплати, звільнення від сплати та повернення судового збору визначені Законом України «Про судовий збір».

Суд перед відкриттям (порушенням) провадження у справі, прийняттям до розгляду заяв (скарг) перевіряє зарахування судового збору до спеціального фонду Державного бюджету України (ч. 2 ст. 9 Закону України «Про судовий збір»).

Згідно з ч. 2 ст. 133 ЦПК України, розмір судового збору, порядок його сплати, повернення і звільнення від сплати встановлюються законом.

Відповідно до ч. 1 ст. 3 Закону України «Про судовий збір» судовий збір справляється за подання до суду позовної заяви та іншої заяви, передбаченої процесуальним законодавством.

Як визначено приписами ч. 1 ст. 4 Закону України « Про судовий збір», судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду.

Згідно з п. 1 ч. 2 ст. 4 Закону України «Про судовий збір» розмір ставки судового збору за подання позовної заяви майнового характеру, яка подана фізичною особою або фізичною особою підприємцем становить - 1 % ціни позову, але не менше 0,4 розміру прожиткового мінімуму на одну працездатну особу та не більше 5 розмірів прожиткового мінімуму на одну працездатну особу.

Згідно з п.п. 2 ч. 2 ст. 4 Закону України «Про судовий збір» зазначено, що за подання до суду фізичною особою позовної заяви немайнового характеру справляється судовий збір у розмірі 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

ОСОБА_1 долучив до позовної заяви квитанцію про сплату судового збору на суму 1073,60 грн.

Суду не видається можливим встановити, чи вказана сума судового збору сплачена позивачем за позовну вимогу майнового характеру (зважаючи на відсутність ціни позову), чи за позовну вимогу немайнового характеру (у разі, якщо позивач зазначає вимогу про зобов`язанння Комунального підприємства «Березанське міське бюро технічної інвентаризації» зареєструвати за ним, ОСОБА_1 , житловий будинок садибного типу, окремою позовною вимогою немайнового характеру).

Згідно з п. 12 Постанови Пленуму Верховного Суду України № 20 від 22.12.1995 року «Про судову практику у справах за позовами про захист права приватної власності» вартість спірного майна визначається за погодженням сторін, а за його відсутністю - за дійсною вартістю майна на час розгляду спору. Під дійсною вартістю розуміється грошова сума, за яку майно може бути продано в даному населеному пункті чи місцевості.

Відповідно до ч. 1 ст. 3 Закону України «Про оцінку майна, майнових прав та професійну оціночну діяльність в Україні» оцінка майна, майнових прав (далі - оцінка майна) - це процес визначення їх вартості на дату оцінки за процедурою, встановленою нормативно-правовими актами, зазначеними в статті 9 цього Закону (далі - нормативно-правові акти з оцінки майна), і є результатом практичної діяльності суб`єкта оціночної діяльності.

Так, на підтвердження вартості майна та ціни позову позивачем не було додано належних доказів.

Згідно з п. 2 ч. 3 ст. 175 ЦПК України позовна заява повинна містити повне найменування (для юридичних осіб) або ім`я (прізвище, ім`я та по батькові - для фізичних осіб) сторін та інших учасників справи, їх місцезнаходження (для юридичних осіб) або місце проживання чи перебування (для фізичних осіб), поштовий індекс, ідентифікаційний код юридичної особи в Єдиному державному реєстрі підприємств і організацій України (для юридичних осіб, зареєстрованих за законодавством України), а також реєстраційний номер облікової картки платника податків (для фізичних осіб) за його наявності або номер і серію паспорта для фізичних осіб - громадян України (якщо такі відомості позивачу відомі), відомі номери засобів зв`язку, офіційної електронної адреси та адреси електронної пошти.

Так, позивачем заявлено вимогу немайнового характеру: зобов`язати Комунальне підприємство «Березанське міське бюро технічної інвентаризації» зареєструвати за ним, ОСОБА_1 , житловий будинок садибного типу загальною площею 109,70 кв.м з господарськими будівлями та спорудами (адреса: АДРЕСА_1 ) у відповідності з технічним паспортом на житловий будинок садибного типу від 19 липня 2022 року, проте ані вступна, ані мотивувальна частина позовної заяви не містять посилання на процесуальний статус Комунального підприємства «Березанське міське бюро технічної інвентаризації».

В силу приписів ч. 1, 3 ст. 42 ЦПК України у справах позовного провадження учасниками справи є сторони, треті особи.

Сторонами в цивільному процесі є позивач і відповідач (ч. 1 ст. 48 ЦПК України).

Відтак, суду не видається можливим достеменно встановити, яким саме чином співвідноситься вказаний ОСОБА_1 склад учасників справи зі змістом викладених ним вимог та викладом обставин, якими він обґрунтовує свої вимоги; зазначенням доказів, що підтверджують вказані обставини.

Відтак, позивачу необхідно було усунути недоліки, які має позовна заява, а саме позивачу необхідно було: зазначити ціну позову, виходячи з дійсної вартості самочинно збудованого житлового будинку садибного типу загальною площею 109,70 кв.м з господарськими будівлями та спорудами (адреса: АДРЕСА_1 ) на момент звернення до суду з заявленим позовом, у разі необхідності - доплатити судовий збір, виходячи з наведеної ціни позову з урахуванням сплаченої при зверненні до суду суми судового збору, та надати оригінал квитанції; визначити процесуальний статус Комунального підприємства «Березанське міське бюро технічної інвентаризації», до якого заявлено позовну вимогу, визначивши який, відповідно до п. 2 ч. 3 ст. 175 ЦПК України, вказати повне найменування зазначеної юридичної особи, її місцезнаходження поштовий індекс, ідентифікаційний код юридичної особи в Єдиному державному реєстрі підприємств і організацій України, відомі номери засобів зв`язку, офіційної електронної адреси та адреси електронної пошти.

Суд надав позивачу десятиденний строк з дня отримання копії ухвали про залишення позовної заяви без руху для усунення недоліків.

Копію зазначеної ухвали позивач ОСОБА_1 отримав 17.08.2023, що вбачається з повідомлення про вручення рекомендованого поштового відправлення.

Жодних дій на усунення недоліків, які має позовна заява, позивачем після отримання ухвали про залишення позовної заяви без руху у визначений в ухвалі суду строк не вчинено.

Разом з тим, 29.08.2023 до канцелярії суду від ОСОБА_1 надійшла заява, датована 24.08.2023 (зареєстровано канцелярією суду 29.08.2023 за вх. № 2485), про залишення позовної заяви ОСОБА_1 до Березанської міської ради Київської області про визнання права власності на об`єкт самочинного будівництва та зобов`язання зареєструвати право власності (справа № 356/628/23) без розгляду та повернення позовної заяви й додатків позивачу за адресою: АДРЕСА_1 . У вказаній заяві позивач зазначив, що на даний час потреба в позові відпала.

Відповідно до ч. 3 ст. 185 ЦПК України якщо позивач відповідно до ухвали суду у встановлений строк виконає вимоги, визначені статтями 175 і 177 цього Кодексу, сплатить суму судового збору, позовна заява вважається поданою в день первісного її подання до суду. Якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, заява вважається неподаною і повертається позивачеві.

В силу приписів п. 3 ч. 4 ст. 185 ЦПК України крім цього, заява повертається у випадках, коли: до постановлення ухвали про відкриття провадження у справі від позивача надійшла заява про врегулювання спору або заява про відкликання позовної заяви.

Суддя повертає позовну заяву і додані до неї документи не пізніше п`яти днів з дня її надходження або з дня закінчення строку на усунення недоліків (ч. 5 ст. 185 ЦПК України).

В той же час, згідно з п. 5 ч. 1 ст. 257 ЦПК України суд постановляє ухвалу про залишення позову без розгляду, якщо: позивач до початку розгляду справи по суті подав заяву про залишення позову без розгляду.

З огляду на стадійність цивільного процесу, зважаючи на те, що провадження у цивільній справі за позовом ОСОБА_1 до Березанської міської ради Київської області про визнання права власності на об`єкт самочинного будівництва та зобов`язання зареєструвати право власності, не відкрито (з огляду на ч. 1 ст. 185 ЦПК України), заява позивача ОСОБА_1 про залишення позовної заяви без розгляду не підлягає задоволенню.

Позивач ОСОБА_1 наданими процесуальними правами не скористався, станом на 30.08.2023 виявлені судом недоліки позовної заяви не усунув, тому наявні підстави для повернення позовної заяви позивачу.

Разом з тим, суд дійшов висновку про наявність правових підстав для визнання позовної заяви неподаною та повернення її позивачеві на підставі ч. 3, 5 ст. 185 ЦПК України.

Як наголошує у своїх рішеннях Європейський суд з прав людини, сторона, яка задіяна в процесі судового розгляду, зобов`язана добросовісно користуватися належними їй процесуальними правами та неухильно виконувати процесуальні обов`язки.

На підставі викладеного, керуючись ст. 12, 175-177, 185, 187, 258-259, 260-261, 353-355 ЦПК України, суддя

УХВАЛИЛА:

Позовну заяву ОСОБА_1 до Березанської міської ради Київської області про визнання права власності на об`єкт самочинного будівництва та зобов`язання зареєструвати право власності,- визнати неподаною та повернути позивачу разом з доданими до неї документами.

Повернення позовної заяви не перешкоджає повторному зверненню із заявою до суду, якщо перестануть існувати обставини, що стали підставою для повернення заяви.

Апеляційну скаргу на ухвалу суду може бути подано протягом 15 (п`ятнадцяти) днів з дня її складення до Київського апеляційного суду.

Учасник справи, якому ухвала суду не була вручена у день її складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження: на ухвалу суду - якщо апеляційна скарга подана протягом 15 (п`ятнадцяти) днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Суддя Т. В. Дудар