ФАСТІВСЬКИЙ МІСЬКРАЙОННИЙ СУД
________________________________________________________________________________

РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

12 червня 2023 року Фастівський міськрайонний суд Київської області в складі: головуючого судді Ковалевської Л.М.,

за участі секретаря Омельчук С.А.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в порядку спрощеного позовного провадження в м. Фастів Київської області цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу, -

ВСТАНОВИВ:

18 квітня 2013 року позивач звернувся до суду з позовом до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу, мотивуючи вимоги тим, що 28 лютого 2009 року Виконкомом Сестринівської сільської ради Козятинського району Вінницької області між ним та відповідачем було зареєстровано шлюб. Від вказаного шлюбу мають малолітніх дітей: ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_2 . Крім цього, в період шлюбу, у відповідача народився син ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , батьком якого відповідач записала позивача, оскільки шлюб між ними на той час не був розірваний. Спільне подружнє життя не склалося через різні характери та погляди на життя, із-за чого у них часто виникали непорозуміння, що призвело до втрати почуттів один до одного. На даний час шлюбні відносини фактично припинені. Сторони не ведуть спільне господарство, з 2019 року проживають окремо. За таких обставин, позивач вважає, що збереження шлюбу та подальше спільне життя суперечить інтересам сім`ї сторін, примирення між сторонами не можливе. Таким чином позивач просить суд розірвати шлюб між ним та відповідачем.

Ухвалою Фастівського міськрайонного суду Київської області від 28.04.2023 відкрито провадження у справі та призначено до розгляду в порядку спрощеного позовного провадження з викликом сторін.

В судове засідання позивач не з`явився, електронною поштою на адресу суду надійшла заява від представника позивача про розгляд справи без участі їхньої участі, в зв`язку з перебуванням ОСОБА_1 в зоні бойових дій, позовні вимоги підтримують.

Відповідач в судове засідання не з`явилася, через канцелярію суду надала заяву про розгляд справи без її участі, позовні вимоги визнає, після розірвання шлюбу просила залишити їй шлюбне прізвище « ОСОБА_6 ».

Відповідно до ч. 2 ст. 247 ЦПК України, у разі неявки в судове засідання всіх учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.

Суд, дослідивши надані докази, дійшов висновку, що позов підлягає задоволенню з наступних підстав.

Судом встановлено, що 28 лютого 2009 року Виконкомом Сестринівської сільської ради Козятинського району Вінницької області зареєстровано шлюб між ОСОБА_1 та ОСОБА_7 , про що зроблений відповідний актовий запис № 1 /а.с.12/.

Від спільного подружнього життя сторони мають малолітніх дітей: ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_4 , що підтверджується свідоцтвом про народження, виданим 29.09.2009 року відділом реєстрації актів цивільного стану Фастівського міськрайонного управління юстиції Київської області /а.с.8/; ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_5 , що підтверджується свідоцтвом про народження, виданим 08.01.2014 року відділом державної реєстрації актів цивільного стану реєстраційної служби Фастівського міськрайонного управління юстиції у Київській області /а.с.7/.

Крім цього, як зазначив позивач, в період шлюбу, у відповідача, ОСОБА_2 народився син ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , що підтверджується свідоцтвом про народження, виданим 16.04.2019 року Фастівським міськрайонним відділом державної реєстрації актів цивільного стану Головного територіального управління юстиції у Київській області батьком якого, як вважає позивач, відповідач записала позивача, оскільки шлюб між ними на той час не був розірваний /а.с.6/.

Частиною третьою статті 105 Сімейного кодексу України визначено, що шлюб припиняється внаслідок його розірвання за позовом одного з подружжя на підставі рішення суду, відповідно до статті 110 цього Кодексу.

Відповідно до частини другої статті 112 Сімейного кодексу України, суд постановляє рішення про розірвання шлюбу, якщо буде встановлено, що подальше спільне життя подружжя і збереження шлюбу суперечило б інтересам одного з них, інтересам їхніх дітей, що мають істотне значення.

Як вбачається з позовної заяви, сторони не підтримують шлюбних відносин, примирення не бажають, заперечують проти подальшого збереження шлюбу.

Суд дійшов висновку, що шлюб між сторонами носить формальний характер, збереження їх сім`ї є неможливим, подальше спільне життя подружжя буде суперечити їхнім інтересам, а тому є усі підстави для розірвання шлюбу та задоволення позову.

Згідно частиною другою статті 114 Сімейного кодексу України, у разі розірвання шлюбу судом шлюб припиняється у день набрання чинності рішенням суду про розірвання шлюбу.

Відповідно до статті 113 Сімейного кодексу України, особа, яка змінила своє прізвище у зв`язку з реєстрацією шлюбу, має право після розірвання шлюбу надалі іменуватися цим прізвищем або відновити своє дошлюбне прізвище.

Відповідач просила її шлюбне прізвище « ОСОБА_6 » залишити без змін.

Враховуючи зазначене, відповідно до статей 105, 110, 112-114 Сімейного кодексу України, керуючись статями 10, 81, 258-259, 265, 268, 273, 354 Цивільного процесуального кодексу України, суд, -

УХВАЛИВ:

Позов ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу задовольнити.

Шлюб, зареєстрований 28 лютого 2009 року Виконкомом Сестринівської сільської ради Козятинського району Вінницької області між ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_6 , РНОКПП НОМЕР_1 , адреса місця проживання: АДРЕСА_1 та ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_7 , РНОКПП невідомий, проживаючої за адресою: АДРЕСА_2 , актовий запис № 1 - розірвати.

За вибором відповідача її шлюбне прізвище « ОСОБА_6 » залишити без змін.

Шлюб вважати розірваним з моменту набрання рішенням суду законної сили.

Рішення суду після набрання ним законної сили надіслати до органу державної реєстрації актів цивільного стану за місцем ухвалення рішення для внесення відомостей до Державного реєстру актів цивільного стану громадян та проставлення відмітки в актовому записі про шлюб.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги, рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Рішення може бути оскаржене до Київського апеляційного суду протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення. Учасник справи, якому повне рішення не було вручене у день його складання, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.

Суддя Л.М.Ковалевська