Справа № 361/9703/21
Провадження № 2/361/718/23
БРОВАРСЬКИЙ МІСЬКРАЙОННИЙ СУД КИЇВСЬКОЇ ОБЛАСТІ
УХВАЛА

30 травня 2023 року м. Бровари

Броварський міськрайонний суд Київської області у складі:

головуючого судді: Петришин Н.М.

за участю секретаря: Мищенко С.Л.,

при розгляді у підготовчому судовому засіданні цивільної справи за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про поділ майна подружжя та за зустрічним позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_1 про поділ майна подружжя, -

в с т а н о в и в :

У провадженні Броварського міськрайонного суду перебуває вищевказана цивільна справа за позовом ОСОБА_1 та за зустрічним позовом ОСОБА_2 .

У судовому засіданні представник відповідача адвокат Чуніхін О.М. подав заяву про витребування доказів та надання доступу спеціалісту з оцінки до приміщення. Заява мотивована тим, що у зустрічному позові ставиться питання щодо визнання за ОСОБА_2 право власності на 1/2 частку не введеного в експлуатацію будинку, та на 1/2 земельну ділянки № :01:005:0111, площею 0,039 га, за адресою: АДРЕСА_1 . ОСОБА_2 не має доступу до даного будинку і документи на об`єкт знаходяться у Позивачки, тому з метою проведення спеціалістом експертного дослідження вартості спірного об`єкту, заявник на підставі ст. 118 ЦПК України просить зобов`язати позивачку вчинити дії, а саме: надати копію технічного паспорту на спірне домоволодіння, а також надати безперешкодне обстеження домоволодіння спеціалістом будинку для визначення його вартості.

У судовому засіданні представник позивача адвокат Масловський І.А. заперечував проти задоволення клопотання, зазначивши, що позивачка уже неодноразово пояснювала суду, що не вчиняла дій щодо виготовлення технічного паспорту на спірне будівництво, тому й не може надати такі документи.

З`ясувавши позицію сторін, перевіривши матеріали справи, суд встановив такі факти та дійшов наступних висновків.

Відповідно до ч. 1 ст. 4 ЦПК України кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів.

Згідно із ч. ч. 1, 2 ст. 76 ЦПК України доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. Ці дані встановлюються такими засобами:1)письмовими, речовими і електронними доказами; 2)висновками експертів; 3)показаннями свідків.

У ч. ч. 1, 4 ст. 84 ЦПК України передбачено, що учасник справи, у разі неможливості самостійно надати докази, вправі подати клопотання про витребування доказів судом. Суд може витребувати докази також до подання позову як захід забезпечення доказів у порядку, встановленому статтями 116 118 цього Кодексу.

Згідно із ч. 1 ст. 116 ЦПК України суд за заявою учасника справи або особи, яка може набути статусу позивача, має забезпечити докази, якщо є підстави припускати, що засіб доказування може бути втрачений або збирання або подання відповідних доказів стане згодом неможливим чи утрудненим.

За змістом ч. ч. 2, 3 ст. 116 ЦПК України способами забезпечення судом доказів є допит свідків, призначення експертизи, витребування та (або) огляд доказів, у тому числі за їх місцезнаходженням, заборона вчиняти певні дії щодо доказів та зобов`язання вчинити певні дії щодо доказів. У необхідних випадках судом можуть бути застосовані інші способи забезпечення доказів, визначені судом. Заява про забезпечення доказів може бути подана до суду як до, так і після подання позовної заяви.

Аналіз наведених норм дає підстави для висновку, що учасник справи у заяві про забезпечення доказу (доказів) зобов`язаний вказати підставу або сукупність підстав, передбачених у ч. 1 ст. 116 ЦПК України, а також вказати конкретний доказ, подання якого стане неможливим чи утрудненим та/або засіб доказування, який може бути втрачений. При цьому, при вирішенні питання про докази і способи доказування слід брати до уваги приписи закону про належність доказів, які мають відноситись до предмету доказування в даній справі, для цього виходити із заявлених позовних вимог (предмета і підстав позову), не виходячи за їх межі.

При розгляді заяви про забезпечення доказів, суд враховує, що ЦПК України встановлено спосіб реалізації учасником справи його права на подання доказів шляхом подання доказів та подання клопотань, що стосуються збирання доказів, у звичайний спосіб, який передбачає розгляд таких клопотань у черговому порядку в підготовчому засіданні.

Натомість спосіб забезпечення доказів у порядку ст. 116 ЦПК України обумовлюється необхідністю вжиття невідкладного заходу, тобто такого, який має бути вжитий більш терміново, ніж у звичайний спосіб подання доказів (саме у зв`язку з цим встановлені скорочені строки і особливий порядок розгляду такої заяви). Тому, крім іншого, для розгляду заяви про забезпечення доказу заявник має обґрунтувати необхідність такої терміновості.

Суд також враховує, що забезпечення доказу є заходом упереджувальним, тобто таким, який вживається з метою запобігти псуванню, знищенню певного конкретного доказу чи способу доказування, або упередити таке псування чи знищення доказу, до того, як учасник справи його зможе подати суду; або таким, що вживається з метою запобігти виникненню обставин, які зроблять неможливим отримання чи дослідження доказу у майбутньому, якщо такий захід не вжити терміново і дочасно.

Всупереч вимогам ст. 116 ЦПК України заявник не вказав конкретно одну або сукупність підстав, з передбачених у ч. 1 ст. 116 ЦПК України, за якою він просить забезпечити конкретний доказ, не вказав у заяві і не обґрунтував в судовому засіданні, який засіб доказування може бути втрачений у разі незабезпечення доказу, і якого саме, або подання якого доказу у подальшому стане неможливим або утрудненим, оскільки забезпечення доступу експертам (спеціалістам) до об`єкта дослідження вирішується в інший процесуальний спосіб, крім того, це не є забезпеченням доказу в розумінні ст. 116 ЦПК України.

Представник ОСОБА_2 адвокат Чуніхін О.М. у заяві підстав необхідністі вжиття невідкладного заходу, тобто такого, який має бути вжитий більш терміново, ніж у звичайний спосіб подання доказів не зазначив, а посилання на те, що має намір здійснити оцінку спірного майна у зв`язку з чим є необхідність проведення обстеження об`єкта нерухомості, не є достатнім аргументом для терміновості вирішення даного питання в порядку ст. 116 ЦПК України.

Таким чином, заявник не обґрунтував наявності підстав, передбачених у ч. 1 ст.116 ЦПК України, зокрема наявності підстав припускати, що у разі незабезпечення доказів засіб доказування може бути втрачений або, що подання відповідного доказу стане неможливим чи утрудненим; не вказав конкретні докази, які слід забезпечити і не заявив такі докази у даній справі в порядку і строки, які визначені законом і встановлені судом з цього приводу; не довів належності вказаного доказу до предмета доказування у даній справі.

Враховуючи вище наведене, з урахуванням позовних та зустрічних вимог, ураховуючи приписи закону щодо порядку подання доказів та їх належності, щодо забезпечення доказів, виходячи з того, що такий захід як забезпечення доказу має бути доцільним і необхідним, та що саме заявник має довести підстави для його застосування, суд вважає, що заява відповідача на вимогах закону не ґрунтується, тому підстави для її задоволення відсутні.

Клопотання в частині зобов`язання позивача надати копію технічного паспорта на спірне домоволодіння також не підлягає задоволенню, оскільки відповідачем не доведено тих обставин, що вказаний доказ знаходиться у позивачки ОСОБА_1 .

На підставі викладеного, керуючись ст. ст. 4, 5, 76, 84, 116 118, 259, 260 ЦПК України, суд

у х в а л и в :

У задоволенні клопотання представника відповідача адвоката Чуніхіна О.М. відмовити.

Ухвала набирає законної сили негайно після її проголошення.

Ухвала за змістом статті 353 ЦПК України оскарженню в апеляційному порядку не підлягає. Заперечення на ухвали, що не підлягають оскарженню окремо від рішення суду, включаються до апеляційної скарги на рішення суду.

Суддя Н.М. Петришин