Справа № 296/8384/23
У Х В А Л А

Іменем України

29 серпня 2023 рокум. Житомир

Суддя Корольовського районного суду м. Житомира Драч Ю.І. ознайомившись з матеріалами цивільної справи за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 про визнання шлюбу припиненим, встановлення факту проживання однією сім`єю чоловіка та жінки без реєстрації шлюбу

ВСТАНОВИВ:

ОСОБА_1 звернулась до суду із вказаним позовом в якому просить суд встановити факт окремого проживання та фактичного припинення шлюбних відносин між ОСОБА_4 та ОСОБА_2 , а також встановити факт проживання однією сім`єю померлого ОСОБА_4 та ОСОБА_1 з 01.01.2004 по 15.09.2021. Зазначає, що встановлення вказаних фактів їй необхідно для реалізації спадкових прав, оскільки після смерті ОСОБА_4 відкрилась спадщина, яка складається, зокрема з автомобіля та житлового будинку за адресою: АДРЕСА_1 .

Суддя, ознайомившись з позовною заявою та доданими до неї матеріалами вважає за необхідне зазначити наступне.

Пункт 2)постанови пленуму ВСУ за №7 від 30.05.2008 року «Про судову практику у справах по спадкування» передбачає, якщо виникнення права на спадкування залежить від доведення певних фактів, особа може звернутися в суд із заявою про встановлення цих фактів, яка, у разі відсутності спору, розглядається за правилами окремого провадження. Зокрема, у такому порядку суди повинні розглядати заяви про встановлення родинних відносин із спадкодавцем, проживання з ним однією сім`єю, постійного проживання разом із спадкодавцем на час відкриття спадщини, прийняття спадщини, яка відкрилася ІНФОРМАЦІЯ_4 , тощо.

Місцем відкриття спадщини визнається останнє місце проживання спадкодавця, а якщо місце проживання спадкодавця невідоме, місцем відкриття спадщини є місцезнаходження нерухомого майна або основної його частини, а за відсутності нерухомого майна - місцезнаходження основної частини рухомого майна (ч.1, ч.2 ст.1221 Цивільного кодексу України).

Згідно з ч. 4ст. 263ЦПК України при виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин суд враховує висновки щодо застосування норм права, викладені в постановах Верховного Суду.

Згідно пункту 42 Постанови Пленуму Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ від 01.03.2013 року №3 «Про деякі питання юрисдикції загальних судів та визначення підсудності цивільних справ», виключну підсудність встановлено для позовів, що виникають із приводу нерухомого майна (частина перша статті 114 ЦПК). Згідно з положеннями статті 181 ЦК до нерухомого майна належать: земельні ділянки, а також об`єкти, розташовані на них, переміщення яких є неможливим без їх знецінення та зміни їх призначення. Наприклад, це позови про право власності на таке майно; про право володіння і користування ним (стаття 358 ЦК); про поділ нерухомого майна, що є у спільній частковій власності та виділ частки із цього майна (статті 364, 367 ЦК); про поділ нерухомого майна, що є у спільній сумісній власності та виділ частки із цього майна (статті 370, 372 ЦК); про право користування нерухомим майном (визначення порядку користування ним); про право, яке виникло із договору найму жилого приміщення, оренди тощо; про визнання правочину з нерухомістю недійсним; про звернення стягнення на нерухоме майно - предмет іпотеки чи застави; розірвання договору оренди землі; стягнення орендної плати, якщо спір виник з приводу нерухомого майна; про усунення від права на спадкування та визначення додаткового строку для прийняття спадщини.

У постанові від 09 вересня 2020 року у справі N 910/6644/18 Верховний Суд дійшов висновку про те, що виключна підсудність застосовується до тих позовів, вимоги за якими стосуються нерухомого майна як безпосередньо, так і опосередковано, а спір може стосуватися як правового режиму нерухомого майна, так і інших прав та обов`язків, що пов`язані із нерухомим майном.

У постанові від 16 лютого 2021 року у справі N 911/2390/18 Велика Палата ВС визначила, що словосполучення "з приводу нерухомого майна" у ч. 3ст. 30 ЦПК України необхідно розуміти таким чином, що правила виключної підсудності поширюються на будь-які спори, які стосуються прав та обов`язків, що пов`язані з нерухомим майном. У таких спорах нерухоме майно не обов`язково виступає як безпосередній об`єкт спірних правовідносин.

Позиція Великої Палати ВС ґрунтується, зокрема, на висновку про те, що, враховуючи аналіз змін у законодавчому регулюванні та лексичне тлумачення поняття, виключна підсудність справ застосовується до відповідних правовідносин загалом, а не щодо їх окремих складових.

Зі змісту позовної заяви, вбачається, що підставою звернення до суду із вказаним позовом є реалізація спадкових прав позивачки з приводу спадкового нерухомого майна житлового будинку за адресою: АДРЕСА_1 в порядку спадкування після смерті ОСОБА_4 .

Отже, суддя, приходить до висновку про необхідність направлення вищевказаної цивільної справи за підсудністю, застосовуючи положення норми частини першої статті 30 ЦПК України,

Статтею 125 Конституції України передбачено, що судоустрій в Україні будується за принципами територіальності та спеціалізації і визначається законом.

Аналогічні положення закріплені в частині 1статті 17 Закону України «Про судоустрій і статус суддів».

Відповідно до ч. 16 ст. 28 ЦПК України, позивач має право на вибір між кількома судами, яким згідно з цією статтею підсудна справа, за винятком виключної підсудності, встановленої статтею 30 цього Кодексу.

Згідно з частиною першою статті 30 ЦПК України позови, що виникають з приводу нерухомого майна, пред`являються за місцезнаходженням майна або основної його частини.

Нерухоме майно, знаходиться за адресою: АДРЕСА_1 .

Враховуючи викладене, цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 про визнання шлюбу припиненим, встановлення факту проживання однією сім`єю чоловіка та жінки без реєстрації шлюбу необхідно передати за підсудністю до Житомирського районного суду Житомирської області (вулиця Покровська, 90, Житомир, Житомирська область, 10001).

Відповідно до п. 1 ч. 1 ст. 31 ЦПК України, суд передає справу на розгляд іншому суду, якщо справа належить до юрисдикції (підсудності) іншого суду.

Згідно з ч. 3 ст.31ЦПК України передача справи на розгляд іншого суду за встановленою цим Кодексом підсудністю з підстави, передбаченої пунктом 1 частини першої цієї статті, здійснюється на підставі ухвали суду не пізніше п`яти днів після закінчення строку на її оскарження, а в разі подання скарги - не пізніше п`яти днів після залишення її без задоволення.

Спори між судами про підсудність, відповідно до ст. 32 ЦПК України, не допускаються.

На підставі викладеного та керуючись ст. ст. 30, 31, 32, 187, 260, 353, 378 ЦПК України, -

УХВАЛИВ:

Матеріали цивільної справи № 296/8384/23 за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 про визнання шлюбу припиненим, встановлення факту проживання однією сім`єю чоловіка та жінки без реєстрації шлюбу - передати за підсудністю на розгляд до Житомирського районного суду Житомирської області (вулиця Покровська, 90, Житомир, Житомирська область, 10001).

Ухвала може бути оскаржена до Житомирського апеляційного суду шляхом подання апеляційної скарги протягом п`ятнадцяти днів з дня її складення.

Учасник справи, якому ухвала суду не була вручена у день її складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження ухвали суду, якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

У разі подання апеляційної скарги ухвала, якщо її не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Апеляційна скарга на ухвалу суду подається до Житомирського апеляційного суду протягом п`ятнадцяти днів з дня її підписання.

Учасник справи, якому ухвала суду не була вручена у день її складення, має право на поновлення пропущеного строку на її апеляційне оскарження, якщо апеляційну скаргу було подано протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Суддя Ю. І. Драч