КИЇВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
У Х В А Л А

30 серпня 2023 року Київський апеляційний суд в складі судді судової палати з розгляду цивільних справ Олійника В.І., вирішуючи питання про відкриття апеляційного провадження за апеляційною скаргою ОСОБА_1 на ухвалу Деснянського районного суду м. Києва від 07 серпня 2023 року про відмову в прийнятті додаткового рішення у справі за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_1 про поділ майна подружжя та визнання майна приватною власністю, -

в с т а н о в и в:

У вересні 2017 року ОСОБА_2 звернулась до ОСОБА_1 із позовом про поділ майна подружжя та визнання майна приватною власністю.

У травні 2020 року до Деснянського районного суду м. Києва надійшла зустрічна позовна заява ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про поділ спільного сумісного майна подружжя, стягнення коштів за упущену вигоду, відшкодування моральної шкоди.

Ухвалою Деснянського районного суду м. Києва від 11 липня 2023 року зустрічну позовну заяву залишено без розгляду.

У липні 2023 року ОСОБА_1 звернувся до суду із заявою про ухвалення у справі додаткового рішення.

Не погоджуючись із зазначеною ухвалою ОСОБА_1 22 серпня 2023 року направив на електронну адресу Київського апеляційного суду апеляційну скаргу.

Дослідивши матеріали справи, апеляційним судом встановлено, що апеляційна скарга не відповідає вимогам п. 3 ч. 4 ст. 356 ЦПК України, а саме: до апеляційної скарги не додано документи, що підтверджують сплату судового збору у встановленому порядку і розмірі, або документи, які підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Разом з апеляційною скаргою ОСОБА_1 подав клопотання, в якому просить звільнити його від сплати судового збору, посилаючись на майновий стан.

На підтвердження скрутного майнового стану ОСОБА_1 надав довідку, видану директором ТОВ «Календула» - ОСОБА_1 про те, що за попередній календарний рік, в період від серпня 2022 року по липень 2023 року виплата по заробітній платі не здійснювалася, а його дохід становив 59 грн 59 коп.

Також апелянт долучив Відомості з Державного реєстру фізичних осіб-платників податків про джерела/суми виплачених доходів та утриманих податків станом на 21.08.2023 року, з яких вбачається, що від липня 2022 року до червня 2023 року його дохід складав 110 грн 95 коп.

Вивчивши зазначене клопотання, суд приходить до висновку, що воно не підлягає до задоволення.

Згідно із частинами першою та третьою статті 136 ЦПК України суд, враховуючи майновий стан сторони, може своєю ухвалою відстрочити або розстрочити сплату судового збору на визначений строк у порядку, передбаченому законом, але не більше як до ухвалення судового рішення у справі.

З підстав, зазначених у частині першій цієї статті, суд у порядку, передбаченому законом, може зменшити розмір належних до оплати судових витрат, пов`язаних з розглядом справи, або звільнити від їх оплати.

Відповідно до ст. 8 Закону України «Про судовий збір», який є спеціальним законом, що регламентує порядок і підстави сплати судового збору, враховуючи майновий стан сторони, суд може своєю ухвалою за її клопотанням відстрочити або розстрочити сплату судового збору на певний строк, але не довше ніж до ухвалення судового рішення у справі за таких умов: 1) розмір судового збору перевищує 5 відсотків розміру річного доходу позивача - фізичної особи за попередній календарний рік; або 2) позивачами є: а) військовослужбовці; б) батьки, які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину-інваліда, якщо інший з батьків ухиляється від сплати аліментів; в) одинокі матері (батьки), які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину-інваліда; г) члени малозабезпеченої чи багатодітної сім`ї; ґ) особа, яка діє в інтересах малолітніх чи неповнолітніх осіб та осіб, які визнані судом недієздатними чи дієздатність яких обмежена; або 3) предметом позову є захист соціальних, трудових, сімейних, житлових прав, відшкодування шкоди здоров`ю.

Суд може зменшити розмір судового збору або звільнити від його сплати на підставі, зазначеній у частині першій цієї статті.

Враховуючи зазначене, оскільки на підтвердження свого скрутного майнового стану ОСОБА_1 надав докази лише за період від липня 2022 року до липня 2023 року, а не за весь попередній календарний рік, а саме - 2022 рік, то клопотання про звільнення від сплати судового збору не підлягає до задоволення.

Враховуючи викладене, суддя-доповідач вважає, що відсутні підстави для звільнення ОСОБА_1 від сплати судового збору за подачу апеляційної скарги на ухвалу Деснянського районного суду м. Києва від 07 серпня 2023 року.

Виходячи з наведеного та відповідно до п. 9 п. 1 ч. 2 ст. 4 Закону України «Про судовий збір» №3674-VI від 08 липня 2011 року апеляційну скаргу необхідно оплатити судовим збором у розмірі 536 грн 80 коп.

Апеляційна скарга повинна бути оплачена судовим збором за такими реквізитами: рахунок отримувача: UA0026010, отримувач коштів: УК у Солом.р-ні/Соломян. р-н, код класифікації доходів бюджету: 22030101, код банку отримувача (МФО): 899998, код отримувача (код за ЄДРПОУ): 38050812‚ банк отримувача: Казначейство України (ЕАП).

Документи, що підтверджують сплату судових витрат подаються до Київського апеляційного суду в оригіналі.

Згідно ч.2 ст. 357 ЦПК України до апеляційної скарги, яка оформлена з порушенням вимог, встановлених статтею 356 цього Кодексу, застосовуються положення статті 185 цього Кодексу, тому її слід залишити без руху для усунення вказаних недоліків, а саме: надати документи, що підтверджують сплату судового збору або документи, які підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Оскільки апеляційна скарга не оплачена судовим збором, то вона не може бути призначена до розгляду в суді апеляційної інстанції і підлягає залишенню без руху для усунення вказаних недоліків.

Керуючись ст. ст. 185, 356, 357 ЦПК України, суддя, -

у х в а л и в:

Відмовити ОСОБА_1 у задоволенні клопотання про звільнення від сплати судового збору.

Апеляційну скаргу ОСОБА_1 на ухвалу Деснянського районного суду м. Києва від 07 серпня 2023 року про відмову в прийнятті додаткового рішення у справі за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_1 про поділ майна подружжя та визнання майна приватною власністю залишити без руху та надати строк для усунення недоліків, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення копії ухвали, в іншому випадку скарга вважатиметься неподаною.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя Київського

апеляційного суду В.І. Олійник