Ухвала

12 червня 2023 року

місто Київ

справа № 127/25459/22

провадження № 61-8480ск23

Верховний Суд, який діє у складі судді Першої судової палати Касаційного цивільного суду Погрібного С. О., вирішуючи питання про відкриття касаційного провадження за касаційною скаргою ОСОБА_1

на ухвалу Вінницького апеляційного суду від 06 квітня 2023 року

у справі за заявою ОСОБА_1 про встановлення факту, що має юридичне значення,

ВСТАНОВИВ:

ОСОБА_1 05 червня 2023 року із використанням засобів поштового зв`язку направив до Верховного Суду касаційну скаргу, у якій просить скасувати ухвалу Вінницького апеляційного суду від 06 квітня 2023 року, справу передати на новий розгляд до суду апеляційної інстанції.

Заявник подав касаційну скаргу без додержання вимог процесуального закону, чинного на момент звернення з нею.

Провадження в цивільних справах здійснюється відповідно до законів, чинних на час вчинення окремих процесуальних дій, розгляду і вирішення справи (частина третя статті 3 ЦПК України).

І. Щодо форми і змісту касаційної скарги, визначених статтею 392 ЦПК України

Згідно із частиною третьою статті 392 ЦПК України касаційна скарга підписується особою, яка її подає, або представником такої особи. До касаційної скарги, поданої представником, повинна бути додана довіреність або інший документ, що посвідчує повноваження представника.

З метою вирішення питання про відкриття касаційного провадження структура касаційної скарги має містити обов`язкові елементи (реквізити), зокрема підпис особи, яка звертається зі скаргою до суду, який має бути розміщений наприкінці касаційної скарги - після викладу її змісту, фіналізуючи його.

Подібні правила є загальноприйнятими, узгоджуються з усталеним викладом звернення у діловому мовленні, а також таке підписання документів передбачене ДСТУ 4163:2020 «Уніфікована система організаційно-розпорядчої документації. Вимоги до оформлення документів» (далі - ДСТУ 4163:2020).

Верховний Суд врахував, що надпис, наявний у лівому верхньому куті титульної сторінки касаційної скарги, за своєю суттю є візуванням документів (яке здійснює не автор документа), а не їх підписанням (ДСТУ 4163:2020).

Виклад касаційної скарги ОСОБА_1 здійснено на чотирьох сторінках, підпис заявника розміщено у лівому верхньому куті її першої сторінки до початку викладу її змісту, що не дозволяє зробити однозначний висновок про те, що зміст та вимоги касаційної скарги вчинені та підтримуються цією особою.

Тож заявнику потрібно подати нову редакцію касаційної скарги, яка за загально прийнятною формою та змістом має відповідати вимогам щодо оформлення такого роду процесуальних звернень, бути посвідчена власноручним підписом заявника, застосованим після викладу основного тексту скарги.

ІІ. Щодо дотримання строків звернення з касаційною скаргою

Касаційна скарга на судове рішення подається протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення, або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення (частина перша статті 390 ЦПК України).

Учасник справи, якому повне судове рішення не було вручено у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на касаційне оскарження, якщо касаційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому такого судового рішення (частина друга статті 390 ЦПК України).

Відповідно до частини третьої статті 390 ЦПК України строк на касаційне оскарження може бути також поновлений в разі пропуску з інших поважних причин, крім випадків, зазначених у частині третій статті 394 цього Кодексу.

Згідно з частиною третьою статті 393 ЦПК України касаційна скарга залишається без руху у випадку, якщо вона подана після закінчення строків, установлених статтею 390 цього Кодексу, і особа, яка її подала, не порушує питання про поновлення цього строку, або якщо підстави, наведені нею у заяві, визнані неповажними.

Суд виходить з того, що підстави пропуску процесуального строку можуть бути визнані поважними, у тому випадку, коли таке недотримання строку касаційного оскарження зумовлене, зокрема, діями (бездіяльністю) суду апеляційної інстанції, а так само наявністю інших об`єктивних перешкод, які безумовно перешкоджали скаржникові своєчасно звернутися з такою скаргою.

Оскаржувана ухвала суду апеляційної інстанції постановлена 06 квітня 2023 року, касаційна скарга подана заявником 05 червня 2023 року, отже із пропуском строку на касаційне оскарження рішення суду апеляційної інстанції.

У касаційній скарзі заявник не просив поновити строк на касаційне оскарження ухвали Вінницького апеляційного суду від 06 квітня 2023 року, до касаційної скарги не додав клопотання про поновлення пропущеного строку на подання касаційної скарги із зазначенням поважних причин такого пропуску.

Верховний Суд наголошує, що вирішення питання про поновлення процесуальних строків можливо виключно за відповідним клопотанням учасника справи, тож без подання заявником такого клопотання Суд не може з власної ініціативи вирішувати процесуальне питання поновлення пропущеного строку.

За наведених обставин заявник має подати обґрунтоване клопотання із наведенням поважних причини пропуску процесуального строку.

Оскільки до відкриття касаційного провадження Верховний Суд позбавлений можливості здійснити перевірку своєчасності направлення судом апеляційної інстанції засобами поштового зв`язку копії оскаржуваного рішення або доказів отримання цього рішення, відповідні докази мають бути надані заявником до суду касаційної інстанції, зокрема, у виді довідки суду першої або апеляційної інстанції про те, що в матеріалах справи немає доказів своєчасного направлення апеляційним судом копії оскаржуваного рішення поштовим зв`язком або про вручення заявнику копії судового рішення у приміщенні суду, а так само про направлення електронної копії судового рішення на електронну скриньку заявника.

Тож Верховний Суд визначив, що ОСОБА_1 має подати до Верховного Суду обґрунтоване клопотання про поновлення строку на касаційне оскарження судових рішень у справі із наведенням поважних причини пропуску процесуального строкута надати докази на їх підтвердження.

ІІІ. Щодо сплати судового збору під час подання касаційної скарги

Згідно зі статтею 3 Закону України «Про судовий збір» судовий збір справляється за подання до суду апеляційної і касаційної скарг на судові рішення, заяви про перегляд судового рішення у зв`язку з нововиявленими обставинами, заяви про скасування рішення третейського суду, заяви про видачу виконавчого документа на примусове виконання рішення третейського суду та заяви про перегляд судових рішень Верховним Судом України.

Відповідно до статті 4 Закону України «Про судовий збір» за подання касаційної скарги справляється судовий збір, який відповідно до підпункту 7 пункту 1 частини другої цієї статті становить 200 відсотків ставки, що підлягала сплаті при поданні позовної заяви, іншої заяви і скарги в розмірі оспорюваної суми.

За змістом рішень судів першої та апеляційної інстанцій ОСОБА_1 у 2022 році звернувся до суду із заявою про встановлення факту, що має юридичне значення.

Відповідно до підпункту 4 пункту 1 частини другої статті 4 Закону України «Про судовий збір» ставки судового збору за подання фізичною особою до суду заяви у справах окремого провадження; заяви про забезпечення доказів або позову; заяви про перегляд заочного рішення; заяви про скасування рішення третейського суду (міжнародного комерційного арбітражу); заяви про видачу виконавчого документа на примусове виконання рішення третейського суду (міжнародного комерційного арбітражу); заяви про видачу виконавчого документа на підставі рішення іноземного суду; заяви про роз`яснення судового рішення, які подано; заяви про сприяння третейському суду (міжнародному комерційному арбітражу) в отриманні доказів встановлюються у розмірі 0, 2 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Згідно зі статтею 7 Закону України «Про Державний бюджет України на 2022 рік» прожитковий мінімум для працездатних осіб на одну працездатну особу в розрахунку на місяць з 01 січня 2022 року становив 2 481, 00 грн (на момент подання позову).

Оскільки сума судового збору за подання заяви у справах окремого провадження, з якою звернулася у 2022 році фізична особа у цій справі, становить 0,2 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб (496, 20 грн), відповідно за подання касаційної скарги підлягає сплаті судовий збір у розмірі 992, 40 грн (496, 20 х 200 %).

Судовий збір за подання касаційної скарги до Верховного Суду має бути перераховано або внесено до ГУК у м. Києві/Печерс. р-н/22030102, , банк отримувача: Казначейство України (ЕАП), рахунок отримувача: UA0026007, ККДБ: 22030102 «Судовий збір (Верховний Суд, 055)».

Порядок сплати судового збору визначено статтею 6 Закону України «Про судовий збір». На підтвердження сплати судового збору потрібно суду надати документ, що підтверджує його сплату або документи, що підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Згідно з вимогами частини другої статті 393 ЦПК України у разі, якщо касаційна скарга оформлена з порушенням вимог, визначених статтею 392 цього Кодексу, застосовуються положення статті 185 цього Кодексу, про що суддею постановляється відповідна ухвала.

Суд роз`яснює, якщо заявник не усуне недоліки поданої касаційної скарги у строк, встановлений судом, така скарга вважатиметься неподаною і буде повернута цій особі (частина друга статті 393, частина третя статті 185 ЦПК України).

Керуючись статтями 185, 392, 393 ЦПК України, Верховний Суд

УХВАЛИВ:

Касаційну скаргу ОСОБА_1 на ухвалу Вінницького апеляційного суду від 06 квітня 2023 року у справі за заявою ОСОБА_1 про встановлення факту, що має юридичне значення, залишити без руху.

Надати для усунення зазначених недоліків строк тривалістю в десять дніввід моменту отримання копії цієї ухвали суду.

У разі невиконання у встановлений строк цієї ухвали касаційні скарги вважатимуться неподаними та будуть повернуті заявникам.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя С. О. Погрібний