У Х В А Л А

28 серпня 2023 року м. Київ

Справа № 758/18341/21

Провадження: № 22-ц/824/12458/2023

Київський апеляційний суд у складі колегії суддів судової палати з розгляду цивільних справ: головуючого (судді-доповідача) Невідомої Т. О., суддів Кулікової С. В., Нежури В. А.,

розглянувши заяву Державного підприємства Завод «Генератор»про відвід головуючого судді Невідомої Т.О.

у с т а н о в и в:

В провадженні Київського апеляційного суду перебуває справа за апеляційною скаргою Державного підприємства Завод «Генератор» на рішення Подільського районного суду м. Києва від 08 травня 2023 року, ухвалене під головуванням судді Анохіна А.М.,у справі за позовом Державного підприємства Завод «Генератор» до ОСОБА_1 про виселення із службового житлового приміщення.

Згідно протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 01 липня 2023 року справу призначено колегії суддів у складі: головуючий (суддя-доповідач) Невідома Т. О., судді: Кулікова С.В. , Нежура В. А.

Ухвалами Київського апеляційного суду від 12 липня 2023 року відкрито провадження у справі та призначено справу до розгляду.

27 липня 2023 року ДП Завод «Генератор» направило засобами поштового зв`язку до суду заяву про відвід головуючого судді Невідомої Т.О.

Заява обґрунтована тим, що у квітні 2023 року Київським апеляційним судом розглядалась справа №758/9406/19 за апеляційною скаргою фізичної особи до Державного підприємства Завод «Генератор» з житлового питання, де у склад суду входила суддя Невідома Т.О. Під час розгляду справи вона не утримувалась від коментарів, які могли вплинути на перебіг розгляду справи та перешкоджали неупередженому розгляду справи стосовно підприємства.

Крім того, не дотримувалась незалежної позиції щодо сторін у судовій справі, не здійснювала свою судову функцію незалежно, а також надавала поради позивачеві (фізичній особі) щодо його подальших дій, які б сприяли позитивному вирішенню у суді його житлового питання.

За таких підстав заявник вважає, що є обґрунтовані причини для заявлення відводу судді-доповідачу, так як існують обставини, які свідчать про її упередженість.

Відповідно до положень ч. ч. 2-3 ст. 40 ЦПК України питання про відвід судді вирішує суд, який розглядає справу. Суд задовольняє відвід, якщо доходить висновку про його обґрунтованість. Якщо суд доходить висновку про необґрунтованість заявленого відводу і заява про такий відвід надійшла до суду за три робочі дні (або раніше) до наступного засідання, вирішення питання про відвід здійснюється суддею, який не входить до складу суду, що розглядає справу, і визначається у порядку, встановленому частиною першою статті 33 цього Кодексу. Такому судді не може бути заявлений відвід. Якщо заява про відвід судді надійшла до суду пізніше ніж за три робочі дні до наступного засідання, така заява не підлягає передачі на розгляд іншому судді, а питання про відвід судді вирішується судом, що розглядає справу.

Статтею 36 ЦПК України визначено перелік підстав відводу (самовідводу) судді і розширеному тлумаченню ця норма не підлягає.

Відповідно до п. 5 ч. 1 ст. 36 ЦПК Українисуддя не може розглядати справу і підлягає відводу (самовідводу), якщо є обставини, що викликають сумнів в неупередженості або необ`єктивності судді.

Визначення юридичного змісту оціночної категорії «безсторонній суд» зумовлює необхідність врахування суб`єктивного та об`єктивного критеріїв безсторонності. Перший з них означає, що суддя має бути суб`єктивно вільним від упередженості при розгляді справи; другий - що суддя має забезпечити достатні гарантії для усунення будь-яких обґрунтованих сумнівів щодо його неупередженості.

Аналіз практики рішень ЄСПЛ з цього питання дає можливість прийти до висновку що критерієм порушення суб`єктивної складової даного поняття, можуть бути висловлювання судді по суті правової проблеми, яка порушена у позові, у засобах масової інформації до свого головування у суді при розгляді конкретної справи; не реагування судді на расистські висловлювання; якщо головуючий у справі, у пресі вжив висловлювання, які натякали на негативну оцінку заявника, ще до того, як суд під його головуванням повинен був винести рішення у справі тощо. Конкретизуючи суб`єктивний критерій, Суд підкреслює, що поки не доведено інше, діє презумпція особистої безсторонності судді. Суб`єктивна упередженість полягає, як правило, в умисних чи необережних діях суддів перед початком чи під час судового розгляду справи

Стосовно об`єктивної неупередженості в рішеннях ЄСПЛ зазначено, що вона полягає у відсутності будь-яких законних сумнівів в тому, що її забезпечено та гарантовано судом, а для перевірки на об`єктивну неупередженість слід визначити, чи є факти, які не залежать від поведінки судді, що можуть бути встановлені та можуть змусити сумніватися у його неупередженості. Мова йде про ту довіру, яку суди повинні викликати в учасників цивільного процесу.

Об`єктивними обставинами, що можуть свідчити про упередженість суду, у практиці ЄСПЛ визнавались такі: члени суду, що мали розглядати справу, вже брали участь у ній у іншій процесуальній ролі, наприклад, прокурор, адвокат, суддя у суді нижчої інстанції тощо; суддя, що бере участь у справі про оспорювання законодавчих нормативних актів раніше висловлювався з цього приводу як консультант; наявність дискреційних повноважень у одного з суддів, що розглядають справу у колегіальному складі, участь судді у прийнятті законодавчих або підзаконних нормативних актів, на основі яких потім виноситься судове рішення тощо.

Тобто, особа, яка заявляє відвід судді, повинна довести на підставі доказів факт зацікавленості судді у розгляді справи, зважаючи на дію презумпції особистої неупередженості судді, яка діє до тих пір поки не доведено інше.

Суддя підлягає відводу (самовідводу) також за наявності обставин, встановлених статтею 37 цього Кодексу.

До складу суду не можуть входити особи, які є членами сім`ї, родичами між собою чи родичами подружжя.

Як зазначено вище, підставами які викликають сумнів в об`єктивності та неупередженості судді -доповідача Невідомої Т.О. є, на думку заявника, неетична поведінка судді в судовому засіданні при розгляді іншої справи, яка, на йогодумку, підриває довіру до суду та правосуддя в цілому.

Незгода сторони з процесуальними рішеннями судді, рішення або окрема думка судді в інших справах,висловлена публічно думка судді щодо того чи іншого юридичного питання не може бути підставою для відводу.

Дослідивши доводи заяви про відвід, заявленого судді-доповідачу Невідомій Т.О., співставивши їх з матеріалами справи у контексті положень ст. 36 ЦПК України, колегія суддів доходить висновку, що заява не містить обґрунтованих підстав,передбачених процесуальним законом вважати заявлений відвід, обґрунтованим, оскільки висловлена публічно думка судді щодо того чи іншого юридичного питання не може бути підставою для відводу.

Ураховуючи необґрунтованість заявленого відводу, питання про відвід судді-доповідача, відповідно до частини третьої статті 40 ЦПК України, підлягає передачі на розгляд судді, визначеному у порядку, встановленому частиною першою статті 33 ЦПК України.

Керуючись ст. ст. 36-37, 39-40, 368 ЦПК України, суд

У Х В А Л И В:

Справу передати до канцелярії суду для автоматизованого визначення судді у відповідності до ч. 1 ст. 33 ЦПК України.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання оскарженню в касаційному порядку не підлягає.

Головуючий Т. О. Невідома

Судді В. А. Нежура

С. В. Кулікова