Справа № 629/2107/22
Провадження № 2/629/66/23
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

23.03.2023 року Лозівський міськрайонний суд Харківської області у складі головуючого-судді Цендри Н.В., за участю секретаря Андрієнко С.А., розглянувши у відкритому судовому засіданні у залі суду в місті Лозова Харківської області у порядку спрощеного позовного провадження цивільну справу за позовом Акціонерного товариства «Оператор газорозподільної системи «Харківгаз» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості за послуги з розподілу природного газу,-

ВСТАНОВИВ:

Представник позивача звернулася до суду з позовом до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості за послуги з розподілу природного газу, посилаючись на те, що АТ «Оператор газорозподільної системи «Харківгаз» є газорозподільним підприємством, що здійснює діяльність з розподілу природного газу у Харківській області. Між позивачем та відповідачем укладено Типовий договір розподілу природного газу, Цей договір є договором приєднання, що укладається з урахуванням вимог ст. 633, 634, 641, 642 ЦК України на невизначений строк. Фактом приєднання споживача до умов цього договору (акцептування договору) є вчинення споживачем будь-яких дій, які засвідчують його бажання укласти договір, зокрема, надання підписаної споживачем заяви-приєднання за формою, наведеною у додатку 1 (для побутових споживачів), які в установленому порядку оператор ГРМ направляє споживачу інформаційним листом за формою, наведеною у додатку 3 до цього договору, та/або сплата рахунка оператора ГРМ, та/або документально підтверджене споживання природного газу. Факт приєднання ОСОБА_1 до умов договору розподілу природного газу (акцептування) з АТ «Харківгаз» є покази лічильника природного газу зафіксованої у відомостях зняття показників лічильника газу, заява-приєднання до умов договору розподілу природного газу (для побутового споживача). Внаслідок систематичного нехтування відповідачем своїх обов`язків щодо повної та своєчасної оплати послуг з розподілу природного газу утворилася заборгованість за період з 01.12.2020 року по 31.08.2022 року у розмірі 2706,76 гривень. На підставі викладеного представник позивача просить стягнути з відповідача вищевказану заборгованість та судові витрати у розмірі 2481 гривня.

Ухвалою Лозівського міськрайонного суду Харківської області від 14 грудня 2022 року прийнято до розгляду та відкрито провадження у справі в порядку спрощеного позовного провадження.

23 лютого 2023 року, до суду надійшло клопотання про витребування інформації щодо правонаступників для залучення до участі у справі, а саме витребувати із Лозівської державної нотаріальної контори Харківської області інформацію стосовно складу спадкоємців померлої ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , яка мешкала за адресою: АДРЕСА_1 .

Ухвалою Лозівського міськрайонного суду Харківської області від 23.02.2023 року клопотанням представника позивача було задоволено та із Лозівської державної нотаріальної контори Харківської області витребувана інформація стосовно складу спадкоємців померлої ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , яка мешкала за адресою: АДРЕСА_1 .

Згідно листа Лозівської державної нотаріальної контори Харківської області від 07.03.2023 року №152/01-16, вбачається, що у матеріалах спадкової справи за №29/2023 до майна ОСОБА_1 , померлої ІНФОРМАЦІЯ_2 є вимога кредитора Акціонерного товариства «Оператора газорозподільної ситсеми «Харківгаз» в порядку ст.1281 ЦК України до спадкоємців померлої, інших заяв по справі не надходило, свідоцтва про право на спадщину не видавалися.

22 березня 2023 року представником позивача ОСОБА_2 на електронну адресу суду направлено клопотання, в якому остання просить в порядку ст. 84 ЦПК України з метою встановлення кола правонаступників для залучення до участі у даній справі, витребувати із Лозівської державної нотаріальної контори Харківської області: інформацію стосовно складу спадкоємців померлої ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 ; належним чином заведену копію спадкової справи №29/2023 відкритої щодо майна померлої ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 . Дане клопотання розглянути за відсутності представника АТ «ОГС «Харківгаз».

Представник позивача Бєловол О.О. в судове засідання не з`явилася, просила клопотання розглянути без її участі.

Відповідач ОСОБА_1 померла ІНФОРМАЦІЯ_3 , що підтверджується копією актового запису про смерть №1560 від 09.12.2022 року, складеного Лозівським відділом державної реєстрації актів цивільного стану у Лозівському районі Харківської області Східного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м.Харків).

Відповідно до ч. 2 ст. 247 ЦПК України, у разі неявки в судове засідання всіх учасників справи чи в разі якщо відповідно до положень цього Кодексу розгляд справи здійснюється судом за відсутності учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.

Дослідивши матеріали справи, судом встановлене наступне.

З копії актового запису про смерть № 15603 від 09 грудня 2022 року, наданого Лозівським відділом державної реєстрації актів цивільного стану у Лозівському районі Харківської області Східного міжрегіонального управління Міністерства юстиції вбачається, що ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_4 , померла ІНФОРМАЦІЯ_2 .

Згідно матеріалів справи, позов подано до суду 21 листопада 2022 року, тобто позов поданий після смерті відповідача.

Верховний Суду у постанові від 23 січня 2018 року у цивільній справі № 489/4072/16-ц (провадження № 61-1630св17) висловив правову позицію щодо застосування судом норм процесуального права у випадку смерті відповідача до подання позову до суду.

Відповідно до положень ст. 46 ЦПК України здатність мати цивільні процесуальні права та обов`язки сторони, третьої особи, заявника, заінтересованої особи (цивільна процесуальна правоздатність) мають усі фізичні і юридичні особи.

За змістом норми ч. 1 ст. 47 ЦПК України здатність особисто здійснювати цивільні процесуальні права та виконувати свої обов`язки в суді (цивільна процесуальна дієздатність) мають фізичні особи, які досягли повноліття, а також юридичні особи.

У ч. ч. 1, 4 ст. 25 ЦК України встановлено, що здатність мати цивільні права та обов`язки (цивільну правоздатність) мають усі фізичні особи. Цивільна правоздатність фізичної особи припиняється у момент її смерті.

Виходячи з положень ч. 1 ст. 55 ЦПК України, у разі смерті фізичної особи, припинення юридичної особи, заміни кредитора чи боржника у зобов`язанні, а також в інших випадках заміни особи у відносинах щодо яких виник спір, суд залучає до участі у справі правонаступника відповідної сторони або третьої особи на будь-якій стадії цивільного процесу.

Процесуальне правонаступництво - це заміна сторони або третьої особи у справі (правопопередника) іншою особою (правонаступником) у зв`язку з вибуттям із процесу суб`єкта спірного або встановленого рішенням суду правовідношення, за якими до правонаступника переходять усі процесуальні права та обов`язки правопопередника і він продовжує в цивільному судочинстві участь останнього.

Згідно із п. 1 ч. 1 ст. 251 ЦПК України у разі смерті фізичної особи, яка була стороною у справі, якщо спірні правовідносини допускають правонаступництво, суд зобов`язаний зупинити провадження до залучення до участі у справі правонаступника.

Таким чином, з наведеного вбачається, що вказана норма закону підлягає застосуванню виключно у разі, коли відповідач у справі на момент відкриття провадження у цивільній справі мав цивільну процесуальну дієздатність, однак помер після відкриття провадження у цивільній справі.

Тобто правонаступництво у разі смерті фізичної особи можливе в порядку ст. 55 ЦПК України шляхом залучення правонаступника лише за умови, що фізична особа померла після відкриття провадження у справі.

ЦПК України не містить норм, які б передбачали здійснення провадження у цивільних справах щодо осіб, які померли до відкриття провадження у справі.

Навпаки, ЦПК України визначає порядок процесуального правонаступництва лише у тих справах, де сторона - учасник процесу, вибула з певних причин, у тому числі й у зв`язку зі смертю після відкриття провадження у справі.

У позовному провадженні процесуальне правонаступництво відбувається в тих випадках, коли права або обов`язки одного із суб`єктів спірного матеріального правовідношення в силу тих або інших причин переходять до іншої особи, яка не брала участі у цьому процесі.

Отже, матеріальне правонаступництво тісно пов`язане з процесуальним, оскільки процесуальне правонаступництво передбачає перехід суб`єктивного права або обов`язку від однієї особи до іншої в матеріальному праві. При цьому незалежно від підстав матеріального правонаступництва, процесуальне правонаступництво допускається лише після того, як відбудеться заміна в матеріальному правовідношенні.

Залучення правонаступників особи, яка померла до відкриття провадження у справі, суперечить принципам (засадам) цивільного судочинства, є порушенням прав, свобод та інтересів третіх осіб.

Аналізуючи зазначені норми законодавства, враховуючи правову позицію Верховного Суду, слід дійти висновку, що чинним законодавством України не передбачено можливості пред`явлення позову до особи, яка на час звернення до суду померла та правоздатність якої на підставі положень ч. 4 ст. 25 ЦК України припинилася.

Відповідно до п. 7 ч. 1 ст. 255 ЦПК України суд своєю ухвалою закриває провадження у справі, якщо настала смерть фізичної особи або оголошено її померлою чи припинено юридичну особу, які були однією із сторін у справі, якщо спірні правовідносини не допускають правонаступництва.

На підставі викладеного, враховуючи, що згідно листа Лозівської державної нотаріальної контори Харківської області від 07.03.2023 року №152/01-16, у матеріалах спадкової справи за №29/2023 відносно ОСОБА_1 , померлої ІНФОРМАЦІЯ_2 є вимога кредитора Акціонерного товариства «Оператора газорозподільної системи «Харківгаз» в порядку ст.1281 ЦК України до спадкоємців померлої, інших заяв по справі не надходило, свідоцтва про право на спадщину не видавалися, а також беручи до уваги, що законодавством України не передбачено судового врегулювання спору з особою, яка на час звернення до суду померла, суд відмовляє у задоволенні клопотання представника позивача та на підставі п. 7 ч. 1 ст. 255 ЦПК України провадження по справі закриває.

Керуючись ст.ст. 42, 46-48, 55, п.7 ч.1 ст. 255, ст.ст. 259, 260 ЦПК України, суд, -

ПОСТАНОВИВ:

У задоволенні клопотання представника позивача Акціонерного товариства «Оператор газорозподільної системи «Харківгаз» Бєловол О.О. про витребування інформації щодо кола правонаступників для залучення до участі у справі - відмовити.

Провадження у цивільній справі за позовом Акціонерного товариства «Оператор газорозподільної системи «Харківгаз» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості за послуги з розподілу природного газу - закрити, у зв`язку зі смертю відповідача.

Ухвала може бути оскаржена в апеляційному порядку безпосередньо до Харківського апеляційного суду шляхом подачі апеляційної скарги в п`ятнадцятиденний строк з дня її проголошення.

Учасник справи, якому ухвала суду не була вручена у день її проголошення або складання, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження на ухвалу суду якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Суддя Наталія ЦЕНДРА