Справа № 214/7008/20
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

31 серпня 2023 року Саксаганський районний суд м. Кривого Рогу Дніпропетровської області в складі:

головуючого судді Сіденка С.І.

за участю секретаря судового засідання Чаплиги О.О.,

у відсутність сторін,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Кривому Розі заяву ОСОБА_1 про виправлення описки у судовому рішенні у цивільній справі за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , треті особи, які не заявляють самостійних вимог щодо предмета спору ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , про визнання часток у спільному майні,

встановив:

рішенням суду від 17 травня 2023 року задоволено уточнені зменшені позовні вимоги ОСОБА_1 . Визначено частку ОСОБА_1 у праві спільної власності на квартиру АДРЕСА_1 як 1/6. Вирішено питання про розподіл судових витрат.

Позивач ОСОБА_1 24 серпня 2023 року звернувся до суду із заявою про виправлення описки у судовому рішенні: оскільки описова частина рішення суду містить вимоги про визначення частки по 1/6 за кожним співвласником, якою і була вимога позивача, то слід зазначити цю вимогу і в резолютивній частині рішення, що підлягає виправленню.

Протоколом автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 29.08.2023, справу розподілено на суддю Сіденка С.І.

До суду 30 серпня 2023 року надійшла заява представника заявника ОСОБА_5 про залишення заяви ОСОБА_1 про виправлення описки у судовому рішенні без розгляду у зв`язку з перебуванням головуючого у справі судді Чернової Н.В. у відпустці.

Суд, враховуючи вимоги частини першої статті 223 ЦПК України, вважає можливим розглянути справу у відсутність учасників справи на підставі наявних у справі доказів.

Дослідивши матеріали справи, суд дійшов до наступних висновків.

Звернення до суду з позовом є суб`єктивним правом заявника, гарантованим статтями 55, 124 Конституції України.

Згідно з положеннями пункту 5 частини третьої статті 2 ЦПК України однією із основних засад (принципів) цивільного судочинства є диспозитивність.

Дії та воля сторони цивільного процесу фактично визначає спрямованість процесуальної діяльності суду та її результати.

Відповідно до частини першої, третьої статті 13 ЦПК України суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках.

Учасник справи розпоряджається своїми правами щодо предмета спору на власний розсуд. Таке право мають також особи, в інтересах яких заявлено вимоги, за винятком тих осіб, які не мають процесуальної дієздатності.

Відповідно до вимог пункту 5 частини 1 статті 257 ЦПК України суд постановляє ухвалу про залишення позову без розгляду, якщо: позивач до початку розгляду справи по суті подав заяву про залишення позову без розгляду.

Залишення заяви без розгляду на підставі заяви позивача це форма закінчення розгляду справи без ухвалення рішення. Зазначена процесуальна дія це диспозитивне право позивача, передбачене нормами ЦПК України. При цьому суд не перевіряє підстави подання такої заяви.

Закріплене за позивачем право на подання заяви про залишення позову без розгляду є абсолютним і не залежить від думки інших учасників процесу. Сторони вільні розпоряджатися своїми правами на власний розсуд (постанови Верховного Суду від 10 квітня 2020 року у справі № 548/2531/18, від 05 жовтня 2021 року у справі №308/13199/17, від 04 квітня 2022 у справі № 441/1609/19).

Суд не наділений повноваженнями відмовити позивачу, який просить не розглядати його позовні вимоги по суті (постанова Верховного Суду від 03 лютого 2023 року у справі № 683/1861/19 (провадження № 61-12483св22).

Отже, саме по собі подання заяви про залишення позову без розгляду не є необґрунтованими діями позивача, так як це його диспозитивне право, передбачене нормами ЦПК України, яке не містить обмежень в його реалізації (постанова Верховного Суду від 11 січня 2022 року у справі № 449/1290/20 (провадження № 61-18698св21).

Враховуючи викладене, оскільки заява про залишення заяви про виправлення описки у судовому рішеннібез розгляду подана до початку розгляду справи по суті, з огляду на принцип диспозитивності цивільного процесу, суд вважає можливим її задовольнити, залишивши вказану заявубез розгляду та роз`яснивши заявнику, що відповідно до частини 2 статті 257 ЦПК України особа, позов якої залишено без розгляду, після усунення умов, що були підставою для залишення заяви без розгляду, має право звернутися до суду повторно.

Керуючись ст. 257 ЦПК України, суд

постановив:

залишити без розгляду заяву ОСОБА_1 про виправлення описки у судовому рішенні.

Ухвала може бути оскаржена до Дніпровського апеляційного суду через протягом п`ятнадцяти днів з дня її складення. Учасник справи, якому ухвала суду не була вручена у день її складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому ухвали суду.

Повний текст ухвали складено 31 серпня2023 року.

Суддя С.І. Сіденко