Справа № 523/5006/21
Провадження №2/523/1250/23
Р І Ш Е Н Н Я

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"05" червня 2023 р. м.Одеса

Суворовський районний суд м. Одеси у складі:

головуючого судді Кисельова В.К.,

при секретарі судового засідання Дзюба Г.І.

за участю представника відповідача Шевцова А.В.

представника третьої особи Науменко О.В.

представника третьої особи Піроженко В.М.

розглянувши у відкритому судовому засіданні цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до Приватного виконавця виконавчого округу Одеської області Колечко Д.М., Державного підприємства «Сетам», ОСОБА_2 , треті особи: приватний нотаріус Одеського міського нотаріального округу Чапський Артем Едуардович, Акціонерне товариство «Райффайзен Банк», Департамент надання адміністративних послуг Одеської міської Ради, Орган опіки та піклування Суворовської районної адміністрації Одеської міської Ради

про визнання недійсними та скасування електронних торгів, протоколу ведення електронних торгів, акту про реалізацію предмета іпотеки, визнання недійними та скасування свідоцтва про придбання майна з прилюдних торгів у межах ВП 63449179,-

ВСТАНОВИВ:

Підстави заявлених позовних вимог.

В березні 2021р. ОСОБА_1 звернулась з позовом до Приватного виконавця виконавчого округу Одеської області Колечко Д.М., Державного підприємства «Сетам», Акціонерного товариства «Райффайзен Банк», треті особи: приватний нотаріус Одеського міського нотаріального округу Чапський Артем Едуардович, ОСОБА_2 про визнання недійсними та скасування електронних торгів, протоколу ведення електронних торгів, акту про реалізацію предмета іпотеки, визнання недійними та скасування свідоцтва про придбання майна з прилюдних торгів у межах ВП 63449179.

В обґрунтування поданих позовних вимог позивачка посилалась на наступні обставини. Так 07 червня 2007р. між позивачкою ОСОБА_3 та Акціонерним поштово-пенсійним банком Аваль, який змінив найменування на Публічне акціонерне товариство «Райффайзен Банк Аваль» (надалі- AT «Райффайзен Банк Аваль або Банк) було укладено Кредитний договір № 014/0043/74/76133 (надалі - Договір). За вказаним Договором, позивачці було надано кредит у вигляді невідновлювалюваної кредитної лінії (надалі- кредит) з лімітом 131300 (Сто тридцять одна тисяч триста) доларів США (п.1.1. Договору).

18 лютого 2014 року заочним судовим рішенням Суворовського районного суду м. Одеси (суддя Шепітко І.Г.) у цивільній справі №523/19897/13-ц з позивачки ОСОБА_4 та її поручителя - ОСОБА_5 в солідарному порядку стягнуто на користь AT «Райффайзен Банк Аваль» заборгованість у загальній сумі - 163072,73 (Сто шістдесят три тисячі сімдесят два) дол. США, що за курсом НБУ на час винесення рішення становило 1303440 (Один мільйон триста три тисячі чотириста сорок) гривень 00 копійок, з яких 1168244 (Один мільйон сто шістдесят вісім тисяч двісті сорок чотири) гривні, 01 копійка - заборгованість за кредитом, 74820 (Сімдесят чотири тисячі вісімсот двадцять) гривень, 95 коп. - заборгованість за відсотками, та 60375 (Шістдесят тисяч триста сімдесят п`ять) гривень, 37 коп. - пеня за прострочення кредиту та відсотків, а також стягнуто у рівних частках судові втрати у сумі 3441,00 грн.

Позивачка стверджує, що про існування вищевказаного судового провадження їй не було відомо.

На даний час на примусовому виконанні у приватного виконавця виконавчого округу Одеської області Колечко Дмитра Миколайовича знаходиться виконавчий лист, виданий Суворовським районним судом м. Одеси 23.04.2014 року, та відкрито виконавче провадження з виконання цього судового рішення ВП №63449179. Приватним виконавцем Колечко Д.М. у межах цього виконавчого провадження здійснюється стягнення на заробітну плату позивачки.

Пунктом 2.1 Кредитного договору зазначено, що кредитні кошти призначені для використання на споживчі цілі та сплату комісій Банку за цим Договором. Таким чином, вказаний кредит відноситься до споживчого і має всі ознаки споживчого кредитування.

Об`єктом кредитування згідно Розділу 2 Договору «Об`єкт кредитування по Договору» є приватний будинок та земельна ділянка за адресою: АДРЕСА_1 .

Саме цей об`єкт нерухомості - житловий будинок, після оформлення Договору купівлі-продажу за кредитні кошти і його реєстрації у Державному реєстрі речових прав на нерухоме майно, і став забезпеченням зобов'язань Позичальника за Кредитним договором.

Про передачу житлового будинку, який належить позивачці на праві власності на підставі Договору купівлі-продажу, посвідченого Білоусовою Н.В., приватним нотаріусом Одеського міського нотаріального округу 07 червня 2007 року та зареєстрованого у реєстрі під № 3116, Зареєстрованого в електронному реєстрі права власності на нерухоме майно 08.06.2007 року, у забезпечення вимог Іпотекодавця - AT «Райффайзен Банк Аваль», що витікають з Кредитного договору свідчить укладений Іпотечний договір, посвідчений Білоусовою Н.В., приватним нотаріусом Одеського міського нотаріального округу 11 червня 2007 року та зареєстрованого у реєстрі під № 3177, .

Судом видано виконавчий лист щодо стягнення заборгованості з ОСОБА_4 та ОСОБА_5 в солідарному порядку на користь AT «Райффайзен Банк Аваль» заборгованості у загальній сумі - 163072,73 (Сто шістдесят три тисячі сімдесят два) дол. CША.

Приватним виконавцем Колечко Д.М. винесено постанову про відкриття виконавчого провадження (ВП № 63449179) від 29 жовтня 2020 року, яку, як стверджує позивачка, вона до даного часу не отримала.

Позивачці після відвідування відділення AT «Райффайзен Банк Аваль» стало відомо, що з метою врегулювання залишку заборгованості по кредиту, шляхом внесення певної суми боргу та списання залишку заборгованості з подальшою сплатою відповідних податків у державний бюджет України, Приватним виконавцем Колечко Д.М. прийнято рішення про примусове відчуження майна, яке було арештоване у межах ВІЇ № 63449179 і яке є іпотечним майном.

Позивачка стверджує, що вона 26 лютого 2021 року звернулась з офіційними заявами до AT «Райффайзен Банк Аваль» та Приватного Виконавця Колечко Д.М. про незгоду з реалізацією майна та відсутність дозволу Власника житлового будинку, який планується реалізувати на електронних торгах, організованих ДП «СЕТАМ».

Отже, з метою отримання інформації, позивачка звернулась безпосередньо до Приватного виконавця Колечко Д.М. із заявою про надання їй інформації яким документом було змінено рішення Суворовського суду м. Одеси, яке вона отримала лише у лютому місяці 2021 року, а також на якій підставі відбувається примусова реалізація житлового будинку, який належить позивачці на праві власності, і який є іпотечним майном.

Однак до даного часу відповіді від Приватного виконавця Колечко Д.М. не отримано, та документа про примусове стягнення на предмет іпотеки, яким є майно боржника - ОСОБА_4 вона не отримала.

З сайту Державного підприємства «СЕТАМ», який проводить електронні торги, 03 березня 2021 року позивачці стало відомо що, Приватний виконавець Колечко Д.М. передав нерухоме майно - житловий будинок АДРЕСА_1 , на реалізацію ДГІ «СЕТАМ» за лотом 464991.

З інформації, викладеної на сайті з реалізації нерухомого майна ДГІ «СЕТАМ», позивачці стало відомо і те, що Приватним виконавцем ОСОБА_6 для електронних торгів була надана недостовірна інформація про характеристики об`єкта нерухомості, який виставлявся на торги.

Позивачка стверджує, що у заяві від 26 лютого 2021 року, яка нею була скерована на ім`я Банку та Приватного виконавця вона висловлювала свою незгоду з реалізацією нерухомого майна, та ненадання дозволу на її відчуження. Окрім того, позивачка зазначала і те, що цей об`єкт нерухомості - є житловим будинком, та у цьому житловому будинку зареєстровані і проживають, позивачка, та члени моєї родини - шість осіб, серед яких є дві неповнолітні особи.

За твердженням позивачки, приватному виконавцю Колечко Д.М. цей факт було відомо, оскільки вона раніше надавала Приватному виконавцю Колечко Д.М. довідку про склад сім`ї та зареєстрованих у цьому житловому будинку осіб раніше, але незаконно всупереч існуючих документів Приватний виконавець Колечко Д.М. надав заявку до ДП «СЕТАМ» з недостовірною інформацією, приховавши те, що у житловому будинку проживають та зареєстровані шість осіб, серед яких є двоє неповнолітніх.

У характеристиках лоту на продаж житлового будинку по АДРЕСА_1 , які розміщені на офіційному сайті ДІЇ «СЕТАМ» вказано, що зареєстрованих осіб у цьому будинку немає.

З огляду на вищенаведене, інформація яка надавалась на електронні торги не є достовірною та не відповідає дійсним обставинам, і спростовується Довідкою, складеною 05 березня 2021 року OCОH KM «Крива Балка» про склад сім`ї, зареєстрованих та проживаючих в будинку АДРЕСА_1 .

Позивачка приходить до висновку, що Приватний виконавець Колечко Д.М. уникнув обов`язку звернення до суду за отриманням рішення з цього питання, чи до органів опіки та піклування відносно надання дозволу на реалізацію житла в якому проживають та зареєстровані неповнолітні особи.

Отже, з огляду на вищенаведене, та враховуючи, те, що органи опіки та піклування не надавали своєї згоди на реалізацію житла, де мешкають та зареєстровані неповнолітні діти за вказаною адресою, і до заявки на реалізацію майна не було додано відповідне рішення суду чи дозвіл органу опіки і піклування, вважає, що електронні торги були проведені на підставі недостовірної інформації, а тому є незаконними і не можуть породжувати юридичні наслідки.

Таким чином, під час проведення електронних торгів з продажу майна, яке є іпотечним майном, з номером лота 464991 03 березня 2021 року, ґрунтується на інформації, яка має ознаки недостовірної, а тому під час реалізації нерухомого майна переданого на реалізацію ДП «СЕТАМ» була подана заявка на реалізацію арештованого майна, яка не відповідає вимогам Порядку реалізації арештованого майна, затвердженого Наказом Міністерства юстиції України від 29 вересня 2016 року № 2831/5.

Зокрема, надана недостовірна інформація про те, що немає осіб, які проживають та зареєстровані у цьому житловому будинку, у тому числі дві неповнолітні особи 2008 року народження та 2015 року народження, а з чого витікає, що до неї не долучено копію дозволу органу опіки та піклування або відповідне рішення суду, так як у зазначеному житловому будинку зареєстровані дві неповнолітні дитини - ОСОБА_7 ІНФОРМАЦІЯ_1 , та ОСОБА_8 ІНФОРМАЦІЯ_2 .

Позивачка вважає, що Приватний виконавець при здійсненні примусової реалізації арештованого житлового будинку, в якій зареєстроване місце проживання двох дітей, зобов`язаний попередньо отримати відповідний дозвіл від органів опіки, відповідно до «Інструкції з організації примусового виконання рішень», затвердженої Наказом Міністерства юстиції України №512/5 від 02.04.2012р. та Порядку реалізації арештованого майна, затвердженого наказом Міністерства юстиції України №2831/5 від 29.09.2016р.

Однак, Приватний виконавець звернув стягнення на житловий будинок Позивача та передав її на примусову реалізацію без спроби отримання зазначеного дозволу з органів опіки.

Крім того, під час надання для реалізації майна на електронні торги Приватним виконавцем не враховане те, боржниця ОСОБА_4 не має у власності іншого нерухомого майна, вказане підтверджується наданою інформацією, а тому на ці правовідносини поширюються положення Закону України «Про мораторій на стягнення майна громадян України, наданого як забезпечення кредитів в іноземній валюті».

За твердженням позивачки, її діти також, як і інші члени родини мають тільки цей житловий будинок у якості житла.

16 липня 2020 року Верховна Рада України дбаючи про права громадян і в тому числі захищаючи права неповнолітніх осіб прийняла Закон України "Про внесення змін до деяких законодавчих актів щодо мораторію на стягнення майна громадян України, наданого як забезпечення кредитів в іноземній валюті", який набрав чинності 08 жовтня 2020 року, і яким було продовжено дію мораторію на стягнення майна громадян України, наданого як забезпечення кредитів в іноземній валюті до 01 січня 2022 року.

Отже прийнятий Верховною Радою України закон унеможливив протягом дії цього Закону не лише звернення стягнення на іпотечне майно, яке підпадає під ознаки мораторійного, але і на будь-яке інше майно, належне боржникові. Так, пунктом 2 частини 1 Закону України "Про внесення змін до деяких законодавчих актів щодо мораторію на стягнення майна, громадян України, наданого як забезпечення кредитів в іноземній валюті" зазначено, що крім майна/майнових прав, зазначених в пункті 1 цього Закону, не може бути примусово відчужене без згоди власника інше майно (майнові права), в тому числі, за договорами застави/іпотеки або відповідно до кредитного договору.

Законом України "Про внесення змін до деяких законодавчих актів щодо мораторію на стягнення майна громадян України, наданого як забезпечення кредитів в іноземній валюті", пункт 1 викладено в такій редакції: "1. Протягом дії цього Закону:

1) не може бути примусово звернено стягнення (відчужене без згоди власника) на майно, яке віднесене до об`єктів житлового фонду (далі - нерухоме житлове майно), об`єкт незавершеного житлового будівництва, майнові права на нього, що є предметом іпотеки згідно із статтею 5 Закону України "Про іпотеку", якщо таке майно/об`єкт незавершеного житлового будівництва/майнові права виступають як забезпечення виконання зобов`язань фізичної особи (позичальника або "майнового поручителя) за кредитами, наданими йому кредитними установами - резидентами України в іноземній валюті, та за умови, що:

-таке нерухоме житлове майно використовується як місце постійного проживання позичальника/майнового поручителя або є об`єктом незавершеного житлового будівництва, за умови, що у позичальника або майнового поручителя у власності немає іншого нерухомого житлового майна; або

-таке нерухоме житлове майно придбавалося за кредитні кошти і при цьому умовами кредитного договору передбачена заборона реєстрації місця проживання позичальника або майнового поручителя за адресою знаходження нерухомого житлового майна, за умови, що у позичальника або майнового поручителя у власності немає іншого нерухомого житлового майна;

-загальна площа такого нерухомого житлового майна (об`єкта незавершеного житлового будівництва) не перевищує 140 квадратних метрів для квартири та 250 квадратних метрів для житлового будинку;

2)не може бути примусово стягнуте (відчужене без згоди власника) інше майно (майнові права), яке відповідно до законодавства або кредитного договору підлягає стягненню з позичальника, зазначеного у підпункті 1 цього пункту, за недостатності коштів, одержаних стягувачем від реалізації (переоцінки) предмета застави (іпотеки);

3)кредитна установа не має права відступити (відчужити) на користь (у власність) іншої особи свої права вимоги до позичальників за кредитами забезпеченням за якими виступає майно/майнові права, зазначені у підпункті 1 цього пункту";

Таким чином, майно, яке було неправомірно виставлене для реалізації на електронних торгах в ДП «СЕТАМ» відповідає всім умовам, заявленим законодавцем у якості заборони на примусову реалізацію цього майна до 01 січня 2022 року.

Передачу житлового будинку АДРЕСА_1 , на примусову реалізацію Приватний виконавець Колечко Д.М. мотивує посиланням на ч. 1 ст. 48 Закону України «Про виконавче провадження». Але під час реалізації іпотечного майна з огляду на специфіку предмета реалізації, а саме заставленого майна, слід керуватись саме вимогами ст. 51 Закону України «Про виконавче провадження», так як частиною 7 цієї статті чітко визначені особливості реалізації майна яке є предметом іпотеки.

Частиною 7 статті 51 Закону України «Про виконавче провадження» занотовано, що «примусове звернення стягнення на предмет іпотеки здійснюється виконавцем з урахуванням положень Закону України «Про іпотеку»».

Виконавче провадження - це сукупність дій органів і посадових осіб, зазначених у Законі України „Про виконавче провадження", спрямованих на примусове виконання рішень судів та інших органів (посадових осіб), які здійснюються на підставах, у спосіб та в межах повноважень, визначених цим Законом , іншими нормативно-правовими актами, виданими відповідно до цього Закону та інших законів, а також рішеннями, що відповідно до цього Закону підлягають примусовому виконанню.

Статтею 52 Закону України „Про виконавче провадження" передбачено, що стягнення на заставлене майно в порядку примусового виконання допускається за виконавчими документами для задоволення вимог стягувача - заставодержателя . За постановою державного виконавця про стягнення виконавчого збору, винесеної у виконавчому провадженні про звернення стягнення на заставлене майно, стягнення звертається на вільне від застави майно боржника.

У відповідності до Закону України «Про іпотеку» який є спеціальним Законом що регулює відносини щодо майна, яке перебуває у іпотеці, а саме: статтею 33 цього Закону встановлено, що «підставою для звернення стягнення на предмет іпотеки є невиконання або неналежного виконання боржником, основного зобов`язання іпотекодержатель вправі задовольнити свої вимоги за основним зобов`язанням шляхом звернення стягнення на предмет іпотеки, якщо інше не передбачено законом».

Також, цією статтею 33 Закону України «Про іпотеку» надано вичерпний перелік підстав за яких здійснюється звернення стягнення на предмет іпотеки.

Такими підставами законодавець визнав рішення суду, виконавчого напису нотаріуса або згідно з договором про задоволення вимог іпотекодержателя.

Рішення суду було винесено у межах заявлених Банком вимог щодо стягнення заборгованості за кредитним договором, що підтверджується резолютивною частиною заочного рішення Суворовського районного суду м. Одеси від 18.02.2014 року по справі №52-3/19897/13-ц.

Приватний виконавець Колечко Д.М. не використав своє право на звернення до суду із заявою про зміну способу чи порядку реалізації рішення суду.

Але, Верховним Судом було зроблено висновок, що виконання рішення суду про звернення стягнення на іпотечне майно в рахунок заборгованості фактично змінює рішення суду по суті та спосіб захисту, передбачений статтею 16 ЦК України, а тому така зміна способу виконання рішення суду є незаконною. До аналогічного висновку дійшов Верховний Суд у Постанові від 10.06.2019 у справі № 350/426/16-ц.

Позивачка також посилається на те, що Протокол проведення електронних торгів №528271 від 03.03.3021 року торгів як таких, що змінюють початкову ціну і мають на меті конкурентні засади не відбувся, з огляду на те, що об`єкт нерухомості був придбаний одним з трьох учасників електронних торгів, оскільки всі інші не були допущені до торгів в силу несплати ними гарантійного внеску.

Ні якого проведення електронних торгів не відбувалось, оскільки жоден з трьох учасників електронних торгів не запропонував ціну вище стартової ціни, і два інших учасника торгів по суті не здійснювали участі у цих торгах, а житловий будинок фактично був придбаний Покупцем, визнаним «Переможцем», який запропонував найвищу ціну. Як вбачається з цього Протоколу ні хто із учасників торгів ні яку ціну не пропонував, і фактично нерухоме майно було продану за стартовою - номінальною ціною, що більш притаманно договору купівлі-продажу за ціною, запропонованою Приватним виконавцем. Продаж трьох поверхового житлового будинку по АДРЕСА_1 , загальною площею 224,8 кв.м. з господарським спорудами було вчинено всього за ціною комунальної квартири, а саме: 725 430 грн. (Сімсот двадцять п`ят тисяч чотириста тридцять гривень, 00 кой.)

Позивачка також стверджує, що із звітом суб`єкта оціночної діяльності про визначення такої явно заниженої відносно до ринкових цін на нерухомість, ціни на житловий будинок, який реалізовувався, вона не була ознайомлена і тому не мала можливості його оскарження раніше.

Про оціночну вартість іпотечного майна позивачці стало відомо тільки з сайту ДП «СЕТАМ» 03 березня 2021 року.

За думкою позивачки, ціна була явно занижена з метою продажу цього лоту конкретній особі, яка нібито придбала майно на «аукціоні» за фіксованою ціною, яка була заявлена номінальною.

Із Протоколу №528271 проведення електронних торгів від 03.03.2021 року вбачається, що ні якого аукціону не відбувалось, всупереч притаманності певних умов для здійснення аукціону.

Отже як вбачається із документів, які зафіксували тільки трьох учасників електронних торгів, всі інші не були допущені до аукціону, ні якого аукціону не відбувалось, і сам принцип змагальності дотриманий не був, також і встановлена помилково «переможцем» аукціону третя особа - ОСОБА_2 не запропонувала ні якої найвищої цини, а фактично придбала нерухомість за номінальної стартовою ціною не надавши свою цінову пропозицію, так як крок аукціону встановлений 14 508, 60 грн., що явно ставить під сумнів нібито проведений ДП «СЕТАМ» аукціон. А об`єкт нерухомості був придбаний переможцем торгів не за найвищою ціновою пропозицією, а за стартовою ціною.

З огляду на зазначене вище, вважаю, що Приватний виконавець Колечко Д.М. самочинно всупереч вимог ст. 435 ЩІК України змінив спосіб виконання рішення суду, звернувши стягнення на предмет іпотеки в інтересах Кредитора - Банка, чим порушив норми ст. 435 ЦПК України та 16 ЦК України.

Враховуючи наведене вище, можливо зробити висновок, що електронні торги, які відбулись на підставі недостовірної інформації, тобто без урахування реєстрації в житловому будинку, який підлягав реалізації, шести осіб, двоє з яких є неповнолітніми особами і відповідно за відсутності дозволу органу опіки та піклування або рішення суду щодо можливості реалізації цього майна, у спосіб, який не був передбачений рішенням суду, як способу захисту прав, обраному AT «Райффайзен Банк Аваль» під час звернення у 2013 році до Суворовського районного суду м. Одеси, та під час дії Закону України «Про мораторій на стягнення майна громадян України, наданого як забезпечення кредитів в іноземній валюті» та Закону України "Про внесення змін до деяких законодавчих актів щодо мораторію на стягнення майна громадян України, наданого як забезпечення кредитів в іноземній валюті" (п.2 ч. 1), за відсутності згоди ОСОБА_1 , як власника нерухомості, і тому не можуть вважатись законними. А отже, і всі документи, які були виготовлені та оформлені за наслідком електронних торгів, які були проведено фактично номінально, не можуть вважатись правомірними і підлягають скасуванню.

Такими документами, які були оформлені за наслідком проведення електронних торгів, призначених на 03 березня 2021 року є Протокол проведення електронних торгів №528271 за номером лота 464991 від 03.03.2021 року, Акт про реалізацію предмета іпотеки, складеного 10.03.2021 року Приватним виконавцем виконавчого Одеського округу Колечко Д.М. у виконавчому провадженні №63449179, щодо реалізації лоту № 464991 (який не надсилався на адресу Боржника і у Позивала відсутній його текст), та Свідоцтва про придбання майна з прилюдних торгів від 11.03.2021 за реєстраційним №492, видане приватним нотаріусом Одеського міського нотаріального округу Чапським А.Е. переможцю торгів - ОСОБА_2 (щодо придбання предмета іпотеки - житлового будинку загальною площею 224,8 кв.м. за місцезнаходженням: АДРЕСА_1 ). Недійсність електронних торгів та їх скасування є підставою для визнання недійсними і всіх оформлених документів за наслідком проведення цих торгів, а саме: Акту приватного виконавця про реалізацію предмета іпотеки та Свідоцтва про придбання майна з прилюдних торгів.

В позовній заяві позивачка посилається на те, що при проведенні електронних торгів було порушено чинне законодавство, а саме відсутність доказів повідомлення позивача про оцінку майна, повідомлення про час та дату проведення електронних торгів, порушення порядку оголошення про проведення торгів.

Порядок, підстави та правила проведення електронних торгів визначенні Законом України «Про виконавче провадження» та затвердженого Наказом Міністерства юстиції України від 22.12.2015 року «Порядку реалізації арештованого майна шляхом проведення електронних торгів», з урахуванням положень Закону України «Про іпотеку» щодо іпотечного майна.

Порядком реалізації передбачені певні правила проведення електронних торгів, а саме: по-перше, правила, які визначають процедуру підготовки, проведення торгів (опубліковування інформаційного повідомлення певного змісту про реалізацію нерухомого майна; направлення письмового повідомлення державному виконавцю, стягувачу та боржнику про дату, час, проведення прилюдних торгів, а також стартову ціну реалізації майна); по-друге, правила, регулюють сам порядок проведення електронних торгів: по-третє, ті правила, які стосуються оформлення кінцевих результатів торгів.

Таким чином, виходячи з аналізу правової природи процедури реалізації майна електронних торгах, яка полягає в продажу майна, тобто в забезпеченні переходу власності на майно боржника, на яке звернено стягнення, до покупця - учасника електронних торгів та враховуючи особливості, передбачені законодавством щодо проведення електронних торгів, складання за результатами їх проведення протоколу та акту про проведення електронних торгів є оформленням договірних відносин купівлі-продажу майна на тронних торгах, а відтак є правочином.

Такий висновок узгоджується й з нормами :т. 650, 655, 656 ч.4 ЦК Украйни, відносять до договорів купівлі-продажу процедуру електронних торгів, результатом яких є видача нотаріусом свідоцтва про придбання майна з електронних торгів на підставі складеного та затвердженого в установленому порядку акта державного виконавця про проведені торги стаття 34 Закону України «Про нотаріат».

Враховуючи те, що відчуження майна з електронних торгів відноситься до угод купівлі-продажу, така угода може визнаватись недійсною в судовому порядку з підстав недодержання в момент її вчинення вимог, які встановлені ч.ч.1-3 та 6 ст.203 ЦК Україні (ч.1 ст.215 цього Кодексу).

При цьому підставою для визнання електронних торгів недійсними є порушення встановлених законодавством правил проведення торгів, визначених Порядком реалізації.

До правил проведення торгів належать норми трьох видів: - ті, які визначають процедуру підготовки проведення торгів; - ті, які регулюють порядок їх проведення; - ті, які стосуються оформлення кінцевих результатів торгів.

До порушення правил підготовки торгів слід віднести порушення порядку письмового повідомлення боржника (абз.4 п.3 Розділ VII Порядку реалізації): не пізніше дня публікації повідомлення про проведення електронних торгів у засобах масової інформації ДП «СЕТАМ» (Організатор) письмово повідомляє державного виконавця, іпотекодавця, іпотекодержателя та всіх осіб, що мають зареєстровані у встановленому законом порядку права та вимоги на предмет іпотеки, про день та час проведення електронних торгів та про початкову ціну продажу майна.

В матеріалах виконавчого провадження вбачається відсутність доказів, що підтверджують надсилання ДП «СЕТАМ» позивачу такого повідомлення. Законодавець, визнаючи боржника найбільш зацікавленим у належному проведенні електронних торгів і продажу майна за найвищу ціну, закріпив за ним право брати участь в електронних торгах.

Таким чином, боржник, який не був повідомлений про час електронних торгів, може скористатися правом ініціювати визнання торгів недійсними навіть, якщо відсутні інші порушення, а виручених коштів достатньо для погашення боргу.

Одночасно ця інформація має бути розміщена в засобах масової інформації.

Реалізація предмета іпотеки здійснюється відповідно до вимог цього Порядку з урахуванням особливостей, визначених цим пунктом та Законом України «Про іпотеку».

Електронні торги з реалізації предмета іпотеки проводяться в двомісячний строк з дня вдержання Організатором заявки державного виконавця на реалізацію арештованого майна.

Організатор зобов`язаний не пізніше ніж за п`ятнадцять днів до початку проведення електронних торгів з реалізації предмета іпотеки опублікувати принаймні у двох місцевих (за місцем розташування предмета іпотеки) друкованих засобах масової інформації повідомлення про проведення електронних торгів. У повідомленні зазначаються інформація про дату і час проведення електронних торгів, опис предмета іпотеки, що підлягає продажу, місце, де можна отримати додаткову інформацію про умови проведення електронних торгів, та інша необхідна інформація.

Однак в супереч ст.43 ЗУ «Про іпотеку» оголошення про проведення електронних торгів не були розміщенні у друкованих ЗМІ м.Одеса та Одеської області.

Окрім іншого вищевказані порушення обмежили кількість учасників торгів та вплинули на формування продажної ціни лота, а тому мають бути визнані суттєвими підставами для визнання прилюдних торгів недійсними.

Цивільно-правовими наслідками визнання недійсним укладеного на торгах договору відповідно до ч.1 ст.216 ЦК є реституція-повернення сторін договору до первісного стану.

В такому разі відчужене майно повертається організатору торгів для повторної організації і проведення торгів.

Враховуючи наведені вище аргументи, стосовно підтвердження незаконності виставлення Приватним виконавцем Колечко Д.М. на електронні торги - житлового будинку, на підставі недостовірної інформації і всупереч вимог Порядку реалізації арештованого майна, затвердженого Наказом Міністерства юстиції України від 29 вересня 2016 року № 2831/5 до заявки на електронні торги не була надана згода органу опіки та піклування або відповідне рішення суду, у період дії мораторію на реалізацію іпотечного майна, яке було придбане за валютні кошти, та шляхом противоправного поза межами процесуального кодексу зміни способу виконання рішення Суворовського районного суду міста Одеси, з грубим порушенням ст. 51 Закону України «Про виконавче провадження», та з метою уникнення звернення до суду з заявою про зміну способу виконання рішення суду, тобто угода, до якої також віднесено документи, якими оформлюється результат електронних торгів, а саме Протокол електронних торгів, Акт, складений Приватним підприємцем ОСОБА_6 від 1.0 березня 2021 року, Свідоцтво про придбання майна з прилюдних торгів №492 від 11.03.2021 року є такими, що суперечать законодавству України, та у відповідності до ч. 1 ст. 203 ЦК України, є недійсними, та підлягають скасуванню.

На підставі викладеного, позивачка первісно просила:

1.Визнати недійсними та скасувати електронні торги, з продажу майна, яке є іпотечним майном, з номером лота 464991 03 березня 2021 року щодо реалізації житлового будинку АДРЕСА_1 у межах Виконавчого провадження 63449179;

2.Визнати недійсним та скасувати Протокол №528271 проведення електронних торгів, проведених ДП «СЕТАМ» від 03.03.2021 року, щодо реалізації іпотечного майна з номером лота 464991 по реалізації житлового будинку АДРЕСА_1 у межах Виконавчого провадження 63449179;

3.Визнати недійсним та скасувати Акт про проведення електронних торгів від 10.03.2021 року, складений Приватним виконавцем виконавчого Одеського округу Колечко Д.М. у виконавчому провадженні №63449179 щодо реалізації лоту № 464991 щодо реалізації житлового будинку АДРЕСА_1 у межах Виконавчого провадження 63449179;

4.Визнати недійсним та скасувати Свідоцтво про придбання майна з прилюдних торгів від 11.03.2021 за реєстраційним №492, видане приватним нотаріусом Одеського міського нотаріального округу Чапським А.Е. переможцю торгів - ОСОБА_9 (щодо придбання предмету іпотеки - житлового будинку загальною площею 224,8 кв.м. за місцезнаходженням: АДРЕСА_1 ), у межах виконавчого провадження №63449179 та скасувати державну реєстрацію права власності на житловий будинок АДРЕСА_1 , зареєстроване за ОСОБА_2 приватним нотаріусом ОMHO Чапським А.Е. 11.03.2021 року з видачею Витягу про державну реєстрацію від 11.03.2021 року - № 247728217 в Державному реєстрі речових прав на нерухоме майно про реєстрацію права власності. . (Т.1, а.с. 6-19)

25 квітня 2022р. від позивачка надійшла про заява про уточнення позовних вимог, в яких вона просила задовольнити позовні вимоги щодо:

визнання недійсними та скасування електронних торгів, з продажу майна, яке є іпотечним майном з номером лота 464991 від 03 березня 2021 року щодо реалізації житлового будинку АДРЕСА_1 у межах Виконавчого провадження 63449179;

визнання недійсним та скасування Протоколу №528271 проведення електронних торгів, проведених ДП «СЕТАМ» від 03.03.2021року, щодо реалізації іпотечного майна з номером лота 464991 по реалізації житлового будинку АДРЕСА_1 у межах Виконавчого провадження 63449179;

визнання недійсним та скасування Акту про проведення електронних торгів від 10.03.2021 року, складений Приватним виконавцем виконавчого Одеського округу Колечко Д.М. у виконавчому провадженні №63449179 щодо реалізації лоту № 464991 щодо реалізації житлового будинку АДРЕСА_1 у межах Виконавчого провадження 63449179;

визнання недійсним та скасування Свідоцтва про придбання майна з прилюдних торгів від 11.03.2021 за реєстраційним №492, видане приватним нотаріусом Одеського міського нотаріального округу Чапським А.Е. переможцю торгів - ОСОБА_2 (щодо придбання предмету іпотеки - житлового будинку загальною площею 224,8 кв.м. за місцезнаходженням: АДРЕСА_1 ), у межах виконавчого провадження №63449179

скасування державної реєстрації права власності на житловий будинок АДРЕСА_1 , зареєстроване за ОСОБА_2 приватним нотаріусом ОМНО Чапським А.Е. 11.03.2021 року з видачею Витягу про державну реєстрацію від 11.03.2021 року № 247728217 в Державному реєстрі речових прав на нерухоме майно про реєстрацію права власності, що є підставою для проведення державної реєстрації припинення права власності ОСОБА_2 (РНОКПП: НОМЕР_1 , зареєстрованої за адресою: АДРЕСА_2 ) на житловий будинок загальною площею 224,8 кв.м. житловою площею - 94,5 кв.м., за адресою: АДРЕСА_1 ): (РНОНМ: НОМЕР_2 )». (Т.4, а.с. 111-114)

Рух справи та процесуальні дії суду.

24.03.2021р. ОСОБА_1 звернулась з позовом до Приватного виконавця виконавчого округу Одеської області Колечко Д.М., Державного підприємства «Сетам», Акціонерного товариства «Райффайзен Банк», треті особи: приватний нотаріус Одеського міського нотаріального округу Чапський Артем Едуардович, ОСОБА_2 .

про визнання недійсними та скасування електронних торгів, протоколу ведення електронних торгів, акту про реалізацію предмета іпотеки, визнання недійними та скасування свідоцтва про придбання майна з прилюдних торгів у межах ВП 63449179.

Одночасно в позовній заяві позивачка просила витребувати докази, а саме:у приватного виконавця виконавчого округу одеської області Колечка Дмитра Миколайовича належним чином засвідчені копії матеріалів виконавчого провадження ВП №63449179 для огляду у судовому засіданні;

з Державного підприємства «СЕТАМ» належним чином посвідчену копію Акта про проведення електронних торгів від 10.03.2021 року, складений приватним виконавцем виконавчого Одеського округу Колечко Д.М. у виконавчому провадженні №63449179 для доручення до матеріалів справи та докази направлення цього Акту Боржнику ОСОБА_1 і докази отримання нею цього Акту та документи, які свідчать про повідомлення ДП «СЕТАМ» про майбутні електронні торги у печатних засобах масової інформації з наданням копій цих повідомлень у відповідних печатних ЗМІ.

Позивачем разом з позовною заявою надано заяву про забезпечення позову, відповідно до якої просить суд: накласти арешт на домоволодіння, яке складається з житлового будинку під літерою «А», житловою площею 94, 5 кв.м., загальною площею - 224,8 кв.м., сараю літ. «В», літньої кухні - «Б», огорожі 1-3, мостіння -І, розташованого на земельній ділянці площею 434 кв.м., за фактичним використанням, за адресою: АДРЕСА_1 , яке на час звернення до суду належить на праві власності ОСОБА_2 , та заборонити ОСОБА_2 та іншим особам вчиняти буд-які дії щодо вказаного домоволодіння до винесення рішення за цією справою. (Т.1, а.с. 79-82)

Ухвалою суду від 29.03.2021р. позову заяву позовну заяву ОСОБА_4 було залишено без руху, оскільки до поданої заяви не надано копії позовної заяви та копії всіх документів, що додаються до неї, відповідно до кількості відповідачів і третіх осіб. (Т.1, а.с. 96)

29.03.2021р. та 01.03.2021р. до суду від представника третьої особи ОСОБА_2 адвоката Павлишина А.І., надійшло заперечення про клопотання ОСОБА_1 про забезпечення позову. (Т.1., а.с. 97-132)

09 квітня 2021р. від ОСОБА_1 надійшла заява щодо виконання ухвали суду від 29.03.2021р. про залишення позову без руху. (Т.1, а.с. 133-134)

Ухвалою суду від 12.04.2021р. було відкрито загальне провадження по справі та призначено підготовче судове засідання на 22 липня 2021р. (Т.1, а.с. 136-137)

Ухвалою суду 12.04.2021р. було задоволено клопотання ОСОБА_1 про витребування доказів та витребувано з Державного підприємства «СЕТАМ» належним чином посвідчену копію Акта про проведення електронних торгів від 10.03.2021 року, складений приватним виконавцем виконавчого Одеського округу Колечко Д.М. у виконавчому провадженні №63449179 для доручення до матеріалів справи та докази направлення цього Акту Боржнику ОСОБА_1 і докази отримання нею цього Акту та документи, які свідчать про повідомлення ДП «СЕТАМ» про майбутні електронні торги у печатних засобах масової інформації з наданням копій цих повідомлень у відповідних печатних ЗМІ. (Т.1, а.с. 143)

Ухвалою суду від 12.04.2021р. було задоволено клопотання ОСОБА_1 про забезпечення позову, яким

1.Накладено арешт на домоволодіння, яке складається з житлового будинку під літерою «А», житловою площею 94, 5 кв.м., загальною площею - 224,8 кв.м., сараю літ. «В», літньої кухні - «Б», огорожі 1-3, мостіння -І, розташованого на земельній ділянці площею 434 кв.м., за фактичним використанням, за адресою: АДРЕСА_1 .

2. Заборонено ОСОБА_2 та іншим особам вчиняти буд-які дії щодо домоволодіння за адресою: АДРЕСА_3 до вирішення справи по суті.

3. Застосувати зустрічне забезпечення позову та визначено ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , ІПН НОМЕР_3 , розмір зустрічного забезпечення у сумі 5000 (п`ять тисяч) гривень та зобов`язати ОСОБА_4 сплатити вказану суму на депозитний рахунок суду ( Банк Отримувача: ДКСУ, м. Київ, код отримувача (ЄДРПОУ): 26302945, код Банку отримувача (МФО): 820172, № рахунку: UA0005435) у строк, що не перевищує десяти днів з дня постановлення ухвали про забезпечення позову. (Т.1, а.с. 139-141)

21 квітня 2021р. до суду надійшло клопотання ОСОБА_1 в якому вона просила замінити неналежного відповідача - Акціонерного товариства «Райффайзен Банк» на належного ОСОБА_2 . (Т.1., а.с. 147-149)

21 квітня 2021р. до суду надійшло клопотання ОСОБА_1 в якому вона просила залучити до участі в справі Орган опіки та піклування Суворовської районної адміністрації Одеської міської Ради. (Т.1., а.с. 150-151)

21 квітня 2021р. до суду надійшло клопотання ОСОБА_1 в якому вона просила приєднати до матеріалів справи квитанцію про сплату коштів за зустрічне забезпечення. (Т.1, а.с. 152-154)

21 квітня 2021р. до суду надійшло клопотання ОСОБА_1 в якому вона просила долучити до матеріалів справи відповідь Служби у справах дітей Одеської міської Ради. (Т.1, а.с. 155-156)

21 квітня 2021р. до суду надійшло клопотання ОСОБА_1 в якому вона просила витребувати докази по справі. (Т.1, а.с. 164-166)

27 квітня 2021р. до суду надійшло клопотання ОСОБА_1 в якому вона просила витребувати у ОСОБА_2 копію документа про перерахування коштів у розмірі 689158 грн. 50 коп. за придбання житлового будинку на торгах. (Т.1, а.с. 168-170)

18 травня 2021р. від представника третьої особи ОСОБА_2 адвоката Павлишина А.І., надійшло клопотання в якому він просив зобов`язати ОСОБА_1 доплати судовий збір у розмірі 6436 гривень 30 копійок за позову вимогу майнового характеру. (Т.1, а.с. 177-180)

13 липня 2021р. від Акціонерного товариства «Райффайзен Банк» надійшли письмові пояснення по справі. (Т.1, а.с. 203-210)

21.07.2021р. до суду надійшло клопотання ОСОБА_1 в якому вона просила провести розгляд справи, який призначений на 22.07.2021р без її участі. (Т.1, а.с. 211-212)

21.07.2021р. від представника третьої особи ОСОБА_2 адвоката Павлишина А.І., надійшло клопотання в якому він просив викликати в якості свідка ОСОБА_10 (Т.1, а.с. 213-214).

21.07.2021р. від представника третьої особи ОСОБА_2 адвоката Павлишина А.І., надійшло клопотання в якому він просив вжити заходів забезпечення судових витрат та зобов`язати ОСОБА_1 внести на депозитний рахунок суду суму у розмірі 27000 гривень для забезпечення можливого відшкодування ОСОБА_2 витрат на професійну правничу допомогу. (Т.1., а.с. 215-218)

21.07.2021р. від представника третьої особи ОСОБА_2 адвоката Павлишина А.І., надійшло клопотання в якому він просив забезпечити відшкодування збитків ОСОБА_2 , що можуть бути спричинені забезпеченням позову, відповідно до ухвали суду від 12.04.2021р. шляхом внесення на депозитний рахунок суду коштів у розмірі 73000 гривень. (Т.1, а.с. 219-224)

21.07.2021р. від ОСОБА_2 надійшов відзив по справі, в якому вона відмовити у задоволенні позовних вимог у повному обсязі. (Т.1, а.с. 232-Т.2., а.с. 50)

22 липня 2021р. в судове засідання сторони не з`явились, у зв`язку з чим, розгляд справи було перенесено на 03.08.2021р. о 11.20. (Т.2, а.с. 67)

03.08.2021р. від представника третьої особи ОСОБА_2 адвоката Павлишина А.І., надійшло клопотання в якому він просив викликати в якості свідків ОСОБА_11 , ОСОБА_12 , ОСОБА_13 . (Т.2, а.с. 73-74)

03.08.2021р. від ОСОБА_1 надійшло клопотання про зупинення провадження по справі, в якому вона просила зупинити розгляд справи до набрання рішенням законної сили по справі №523/4666/21 за скаргою ОСОБА_1 на дії приватного виконавця виконавчого округу Одеської області Колечка Дмитра Миколайовича, за участю Акціонерного товариства «Райффайзен Банк» та ОСОБА_2 (Т.2, а.с. 75-79)

03.08.2021р. відбулось підготовче судове засідання по справі, в якому прийняв участь представника третьої особи ОСОБА_2 адвокат Павлишин А.І..

Ухвалою суду від 03.08.2021р. (Т.2, а.с. 105-107) суд задовольнив раніше подані клопотання ОСОБА_1 та ухвалив:

1.Замінити неналежного відповідача по справі АТ «Райффайзен Банк Аваль» на належного ОСОБА_2 .

2.Змінити процесуальний статус АТ «Райффайзен Банк Аваль» з відповідача на третю особу, яка не заявляє самостійні вимоги щодо предмету спору на стороні відповідача.

3.Залучити до участі в справі для надання висновку Орган опіки та піклування Суворовської районної адміністрації Одеської міської Ради.

4.Витребувати з Державного підприємства «СЕТАМ» Міністерства юстиції України належним чином завірені копії документів щодо проведення 03 березня 2021 року електронних торгів: лот № 464991, з реалізації належного на праві власності ОСОБА_4 житлового будинку АДРЕСА_1 .

5. Витребувати у приватного нотаріуса Одеського міського нотаріального округу Чапського Артема Едуардовича належним чином завірену копію нотаріального провадження по видачі 11 березня 2021 року ОСОБА_2 свідоцтва про придбання нерухомого майна з прилюдних торгів (серія НМС та номер 987710), зареєстрованого в реєстрі за номером АДРЕСА_4 , загальною площею 224, 8 кв.м., житловою площею 94,5 кв.м. та вчинення державної реєстрації права власносте за ОСОБА_2 , індексний номер: 247728217 від 11 березня 2021 року 12:47:00, на житловий будинок АДРЕСА_5 .

6. Витребувати з приватного виконавця Виконавчого округу Одеської області Колечка Дмитра Миколайовича належним чином посвідчену копію Акта про проведення електронних торгів від 10.03.2021 року, складеного приватним виконавцем виконавчого Одеського округу Колечко Д.М. у виконавчому провадженні №63449179 для додання до матеріалів справи та докази направлення цього Акту Боржнику - ОСОБА_1 і докази отримання нею цього Акту.

7. Відкласти розгляд клопотання щодо витребування ОСОБА_2 засвідчену копію документів, який підтверджує перерахування коштів у сумі 689158 грн. 50 коп. за придбання житлового будинку АДРЕСА_1 на електронних торгах, які відбулись 03 березня 2021р., а також запропонувати ОСОБА_2 надати вищевказані документи для огляду.

8. Приєднати до матеріалів справи копію квитанції від 21.04.2021р. № ПН 1064.

9. Приєднати до матеріалів справи копію відповіді з Служби у справах дітей Одеської міської Ради від 24.03.2021р. №08/3933, а також доказів відправлення листів. (Т.2, а.с. 105-107)

Отже судом були вирішені клопотання ОСОБА_1 , які були подані 21.04.2021р.

щодо заміни неналежного відповідача - Акціонерного товариства «Райффайзен Банк» на належного ОСОБА_2 . (Т.1., а.с. 147-149),

щодо залучення до участі в справі Орган опіки та піклування Суворовської районної адміністрації Одеської міської Ради. (Т.1., а.с. 150-151)

щодо приєднання до матеріалів справи квитанції про сплату коштів за зустрічне забезпечення. (Т.1, а.с. 152-154)

щодо доручення до матеріалів справи відповіді Служби у справах дітей Одеської міської Ради. (Т.1, а.с. 155-156)

щодо витребування доказів по справі. (Т.1, а.с. 164-166)

Наступне судове засідання було призначено на 12 серпня 2021р. о 14.40. (Т.2, а.с. 101-103)

10 серпня 2021р. від ОСОБА_1 надійшла заява про розгляд її клопотання про зупинення провадження по справі. (Т.2, а.с. 112-113)

11 серпня 2021р. та 16.08.2021 від приватного виконавця Колечко Д.М. на виконання ухвали суду від 03.08.2021р. надійшла копія Акта про проведення електронних торгів від 10.03.2021 року, складеного приватним виконавцем виконавчого Одеського округу Колечко Д.М. у виконавчому провадженні №63449179 копія заяви від 01.03.2021р. про ознайомлення з матеріалами виконавчого провадження. (Т.2, а.с. 117-125, а.с. 151-156)

12 серпня 2021р. від представника відповідача ОСОБА_2 - адвоката Павлишина А.І., надійшли заперечення на клопотання ОСОБА_1 про зупинення провадження по справі. (Т.2, а.с. 126-130)

12 серпня 2021р. від представника Акціонерного товариства «Райффайзен Банк» надійшли заперечення на клопотання ОСОБА_1 про зупинення провадження по справі. (Т.2, а.с. 131-132)

12 серпня 2021р. відбулось чергове підготовче судове засідання на якому були присутні представник відповідача ОСОБА_2 - адвокат Павлишина А.І., представник третьої особи Акціонерного товариства «Райффайзен Банк» Мога В.Ю. та в процесі розгляду справи було оголошено перерву до 09.09.2021р. у зв`язку з неявкою позивачки по справі. (Т.2, а.с. 143-144)

16.08.2021р. до суду надійшло повідомлення від ДП «Сетам» від 11.08.2021р. в якому вони повідомили про неможливість виконання ухвали суду від 03.08.2021р. щодо надання копій документів щодо проведення 03 березня 2021 року електронних торгів: лот № 464991, з реалізації належного на праві власності ОСОБА_4 житлового будинку АДРЕСА_1 , оскільки такі документи надавались ДП «Сетам» приватним виконавцем Колечко Д.М. у електронному вигляді. (Т.2, а.с. 148-149)

16.08.2021р. до суду від ДП «Сетам» надійшли копії документів на виконання ухвали суду від 12.04.2021р., а саме копії супровідного листа від 18.03.2021р. щодо направлення ОСОБА_1 копії акта про реалізацію предмета іпотеки, копії оголошень про проведення електронних торгів з продажу предмету іпотеки (газета Одеські вісті від 10.02.2022р. та Чорноморські новини від 11-13 лютого 2021р.). (Т.2, а.с. 161-168)

16.08.2021р. від приватного нотаріуса Одеського міського нотаріального округу Чапського Артема Едуардовича надішли документи, які були витребувані ухвалою суду від 03.08.2021р., а саме копія акта про реалізацію предмета іпотеки від 10.03.2021р., копію постанови про зміну назви сторони виконавчого провадження від 20.11.2020р., копію паспорту ОСОБА_2 (Т.2, а.с. 169-175)

26.08.2021р. від приватного виконавця виконавчого округу Одеської області Колечка Д.М. надійшов відзив по справі з копіями виконавчого провадження. (Т.3, а.с. 1-138)

28.08.2021р. від ДП «Сетам» надійшов відзив по справі. (Т.3, а.с. 139-148)

08.09.2021р. від ОСОБА_1 надійшла заява, в якій просила зобов`язати представника третьої особи Акціонерного товариства «Райффайзен Банк» надати розбірливу копію письмових пояснень на позовну заяву. (Т.3, а.с. 149-150)

08.09.2021р. від ОСОБА_1 надійшло заперечення на клопотання представника ОСОБА_2 адвоката Павлишина А.І. про зустрічне зобов`язання. (Т.3., а.с. 160-194)

09.09.2021р. від ОСОБА_1 надійшли письмові пояснення щодо необхідності зупинення провадження по справі. (Т.3, а.с. 197-119)

09.09.2021р. від ОСОБА_1 надійшло клопотання про витребування доказів по справі, в якому вона просила зобов`язати Акціонерне товариство «Райффайзен Банк» надати до суду документи, які підтверджують списання коштів 05.03.2021р. з карткового рахунку ОСОБА_2 на користь приватного виконавця Колечка Д.М. грошових коштів, а також надати до суду посвідчену копію виписки по картковому рахунку ОСОБА_2 на 05.03.2021р., який підтверджує списання коштів на користь приватного виконавця Колечка Д.М. (Т.3, а.с.206- 208)

09.09.2021р. від ОСОБА_1 надійшло клопотання про витребування доказів по справі, в якому вона просила зобов`язати Орган опіки та піклування Суворовської районної адміністрації ОМР з метою захисту інтересів малолітньої ОСОБА_14 ІНФОРМАЦІЯ_1 та неповнолітнього ОСОБА_8 , ІНФОРМАЦІЯ_2 перевірити факти її проживання у будинку АДРЕСА_1 та можливості її проживання в містах іншого тимчасового перебування, надати висновок щодо можливості відчуження житлового будинку АДРЕСА_1 . (Т.2, а.с. 215-216)

09 вересня 2021р. відбулось чергове підготовче судове засідання на якому був присутній представника відповідачки ОСОБА_2 - адвокат Павлишин А.І., представник приватного виконавця Колечка Д.М. Зауліна О.Г., представник Акціонерного товариства «Райффайзен Банк» Мога В.Ю., в процесі розгляду справи судом оголошено перерву до 13.09.2021р. (Т.3, а.с. 227-230)

Ухвалою суду від 09 вересня 2021р. позовну заяву ОСОБА_1 до Приватного виконавця виконавчого округу Одеської області Колечко Д.М., Державного підприємства «Сетам», ОСОБА_2 , треті особи: приватний нотаріус Одеського міського нотаріального округу Чапський Артем Едуардович, Акціонерного товариства «Райффайзен Банк»

в частині скасування державної реєстрації права власності на житловий будинок АДРЕСА_1 , зареєстроване за ОСОБА_2 приватним нотаріусом ОМНО Чапським А.Е. 11.03.2021 року з видачею Витягу про державну реєстрацію від 11.03.2021 року № 247728217 в Державному у реєстрі речових прав на нерухоме майно про реєстрацію права власності залишено без руху, а також повідомлено ОСОБА_1 про необхідність в строк який не може перевищувати 10 днів з дня отримання ухвали усунути вказані недоліки, а саме доплатити судовий збір у розмірі 6346,30 копійок. (Т.3, а.с. 231-233)

13.09.2021р. від ОСОБА_1 надійшло заперечення на заяву про виклик свідків, які були подані представником відповідачки ОСОБА_2 адвокатом Павлишиним А.І.. (Т.3, а.с. 236-241).

13.09.2021р. від представника Акціонерного товариства «Райффайзен Банк» Мога В.Ю. надійшло клопотання про розгляд справи за його відсутністю. (Т.3, а.с. 150)

13.09.2021р. від представника Акціонерного товариства «Райффайзен Банк» Мога В.Ю. надійшло клопотання про приєднання до матеріалів справи копії Статуту Акціонерного товариства «Райффайзен Банк», копії виписки є ЄДРПОУ.

13.09.2021р. судове засідання не відбулось у зв`язку з неявкою сторін, а тому розгляд справи було призначено на 02.12.2021р. о 14.30. (Т.4, а.с. 27)

15.09.2021р. від ОСОБА_1 надійшла відповідь на відзив представника відповідачки ОСОБА_2 - адвоката Павлишина А.І.. (Т.4, а.с. 29-42)

01.12.2021р. від ОСОБА_1 надійшла заява, в якому вона повідомляла про оголошення перерви в Одеському апеляційному суду щодо розгляду її заяви. (Т.4, а.с. 63)

02 грудня 2021р. відбулось чергове підготовче судове засідання на якому був присутній представника відповідачки ОСОБА_2 - адвокат Павлишин А.І., представник Акціонерного товариства «Райффайзен Банк» Мога В.Ю., в процесі розгляду справи судом оголошено перерву до 06.12.2021р. у зв`язку з неявкою позивачки ОСОБА_1 та відсутністю відомостей щодо вручення її ухвали суду від 09 вересня 2021р. щодо залишення позовних вимог без руху (Т.4, а.с.66-67)

06.12.2021р. судове засідання не відбулось у зв`язку з неявкою сторін, а тому розгляд справи було призначено на 15.02.2022р. о 09.20. (Т.4, а.с. 71)

15 лютого 2022р. відбулось чергове підготовче судове засідання на якому був присутній представника відповідачки ОСОБА_2 - адвокат Павлишин А.І., представник Акціонерного товариства «Райффайзен Банк» Мога В.Ю., в процесі розгляду справи судом оголошено перерву до 03.03.2022р. о 10.00 у зв`язку з неявкою позивачки ОСОБА_1 та відсутністю відомостей щодо вручення її ухвали суду від 09 вересня 2021р. щодо залишення позовних вимог без руху (Т.4, а.с.78-79)

03.03.2022р. та 11.03.2022р. до суду надійшли заява від ОСОБА_1 щодо проведення розгляду справи, яке призначене на 03.03.2022р. на 14.03.2022р. без її участі. (Т.4,а.с. 84)

Судові засідання, які були призначені на 03.03.2022р. на 14.03.2022р. не відбулись у зв`язку з воєнним станом та наказом В.о. голови суду від 28.02.2022р. (а.с. 85)

25.04.2022р. від ОСОБА_1 надійшло клопотання про витребування доказів. (Т.4, а.с.95-98)

25.04.2022р. від ОСОБА_1 надійшла заява про уточнення позовних вимог. (Т.4,а.с.111-114)

Ухвалою суду від 27.04.2022р. позовні вимоги ОСОБА_1 до Приватного виконавця виконавчого округу Одеської області Колечко Д.М., Державного підприємства «Сетам», ОСОБА_2 , треті особи: приватний нотаріус Одеського міського нотаріального округу Чапський Артем Едуардович, Акціонерного товариства «Райффайзен Банк»

в частині скасування державної реєстрації права власності на житловий будинок АДРЕСА_1 , зареєстроване за ОСОБА_2 приватним нотаріусом ОМНО Чапським А.Е. 11.03.2021 року з видачею Витягу про державну реєстрацію від 11.03.2021 року № 247728217 в Державному у реєстрі речових прав на нерухоме майно про реєстрацію права власності, що є підставою для проведення державної реєстрації припинення права власності ОСОБА_2 (РНОКПП: НОМЕР_1 , зареєстрованої за адресою: АДРЕСА_2 ) на житловий будинок загальною площею 224,8 кв.м. житловою площею - 94,5 кв.м., за адресою: АДРЕСА_1 ): (РНОНМ: НОМЕР_2 )». залишено без руху, а також повідомлено ОСОБА_1 про необхідність в строк який не може перевищувати 10 днів з дня отримання ухвали усунути вказані недоліки, а саме доплатити судовий збір у розмірі 6346,30 копійок. (Т.4, а.с. 128-129)

Ухвалою суду від 27.04.2022р. клопотання ОСОБА_1 про витребування доказів -залишено без задоволення. (Т.4, а.с.131-132)

05 травня 2022р. від ОСОБА_1 надійшла заява про приєднання до матеріалів справи квитанції про сплату судового збору у розмірі 6346,30 копійок (Т.4., а.с. 134-136)

13 травня 2022р. до суду надійшло клопотання ОСОБА_1 про забезпечення доказів. (Т.4,а.с. 140-145)

Ухвалою суду від 16.05.2022р. судом було вирішено:

1.Вважати виконаними ОСОБА_1 вимоги ухвал суду від 09 вересня 2021р. та 27.04.2022р..

2.Прийняти до розгляду по суті змінену редакцію позовних вимог ОСОБА_1 до Приватного виконавця виконавчого округу Одеської області Колечко Д.М., Державного підприємства «Сетам», ОСОБА_2 , треті особи: приватний нотаріус Одеського міського нотаріального округу Чапський Артем Едуардович, Акціонерного товариства «Райффайзен Банк» щодо

визнання недійсними та скасування електронних торгів, з продажу майна, яке є іпотечним майном з номером лота 464991 від 03 березня 2021 року щодо реалізації житлового будинку АДРЕСА_1 у межах Виконавчого провадження 63449179;

визнання недійсним та скасування Протоколу №528271 проведення електронних торгів, проведених ДП «СЕТАМ» від 03.03.2021року, щодо реалізації іпотечного майна з номером лота 464991 по реалізації житлового будинку АДРЕСА_1 у межах Виконавчого провадження 63449179;

визнання недійсним та скасування Акту про проведення електронних торгів від 10.03.2021 року, складений Приватним виконавцем виконавчого Одеського округу Колечко Д.М. у виконавчому провадженні №63449179 щодо реалізації лоту № 464991 щодо реалізації житлового будинку АДРЕСА_1 у межах Виконавчого провадження 63449179;

визнання недійсним та скасування Свідоцтва про придбання майна з прилюдних торгів від 11.03.2021 за реєстраційним №492, видане приватним нотаріусом Одеського міського нотаріального округу Чапським А.Е. переможцю торгів - ОСОБА_2 (щодо придбання предмету іпотеки - житлового будинку загальною площею 224,8 кв.м. за місцезнаходженням: АДРЕСА_1 ), у межах виконавчого провадження №63449179

скасування державної реєстрації права власності на житловий будинок АДРЕСА_1 , зареєстроване за ОСОБА_15 приватним нотаріусом ОМНО Чапським А.Е. 11.03.2021 року з видачею Витягу про державну реєстрацію від 11.03.2021 року № 247728217 в Державному реєстрі речових прав на нерухоме майно про реєстрацію права власності, що є підставою для проведення державної реєстрації припинення права власності ОСОБА_2 (РНОКПП: НОМЕР_1 , зареєстрованої за адресою: АДРЕСА_2 ) на житловий будинок загальною площею 224,8 кв.м. житловою площею - 94,5 кв.м., за адресою: АДРЕСА_1 ): (РНОНМ: НОМЕР_2 )».

Ухвалою суду від 03.06.2022р. було вирішено

клопотання представника ОСОБА_2 адвоката Павлишина А.І. щодо зобов`язання ОСОБА_1 (РНОКПП: НОМЕР_3 ) здійснити зустрічне забезпечення та внести на депозитний рахунок Суворовського районного суду міста Одеси грошові кошти у розмірі 73 000,0 (сімдесят три тисячі) гривень в якості відшкодування збитків ОСОБА_2 , пов`язаних з забезпеченням позову, накладеним ухвалою Суворовського районного суду міста Одеси від 12.04.2021 по справі №523/5006/21;

клопотання представника ОСОБА_2 адвоката Павлишина А.І. щодо зобов`язання ОСОБА_1 (РНОКПП: НОМЕР_3 ) внести на депозитний рахунок Суворовського районного суду міста Одеси грошову суму у розмірі 27 000,00 (двадцять сім тисяч) гривень 00 копійок для забезпечення можливого від шкодування витрат ОСОБА_2 (РНОКПП НОМЕР_1 ; адреса місця реєстрації АДРЕСА_2 ) на професійну правничу допомогу у зв`язку з розглядом цивільної справи №523/5006/21.

- залишити без задоволення.

Ухвалою суду від 03.06.2022р. було задоволено клопотання адвоката Павлишина А.І., який представляє інтереси ОСОБА_2 про виклик свідків ОСОБА_10 , ОСОБА_11 , ОСОБА_12 , ОСОБА_13 . (Т.4, а.с. 177)

Ухвалою суду від 03.06.2022р. було відмовлено у задоволенні клопотання ОСОБА_1 про зупинення провадження по справі. (Т.4, а.с. 178)

Ухвалою суду від 03.06.2022р. було задоволено клопотання ОСОБА_1 та витребувано з Акціонерного товариства «Райффайзен Банк» відомості щодо підтвердження здійснення операції:

квитанція про оплату, номер квитанції: 80571400 Інтернет- Банкінг, від 05.03.2021р., платник ОСОБА_2 , код платника: НОМЕР_1 , щодо перерахування на отримувача: ОСОБА_6 , код отримувача: НОМЕР_4 , банк отримувача АБ «Укргазбанк», IBAN: НОМЕР_5 суми коштів розмірі 689158 грн. 50 копійок за придбання на СЕТАМ прот. №528271 від 03.03.2021р., лот №464991.

шляхом надання завіреної копії квитанції (іншого документу) щодо підтвердження перерахування коштів розмірі 689158 грн. 50 копійок

платник ОСОБА_2 , код платника: НОМЕР_1 , банк платника АТ Райффайзен Банк»

отримувач: ОСОБА_6 , код отримувача: НОМЕР_4 , банк отримувача АБ «Укргазбанк», IBAN: НОМЕР_5 . (Т.4, а.с. 179)

Ухвалою суду від 03.06.2022р. з метою захисту інтересів неповнолітніх ОСОБА_14 ІНФОРМАЦІЯ_1 та ОСОБА_8 ІНФОРМАЦІЯ_2 , залучити для надання висновку по справі - Орган опіки та піклування Суворовської районної адміністрації Одеської міської Ради. (Т.4, а.с. 180)

Ухвалою суду від 03.06.2022р. клопотання ОСОБА_1 про забезпечення доказів задоволено частково. Зобов`язати Акціонерне товариство «Райффайзен Банк» (Код , місцезнаходження якого: м. Київ, вул. Лескова, 9) надати в суд

- Витяг з журналу обліку вхідної кореспонденції ДП «СЕТАМ» за 2021 рік з відміткою про отримання кореспонденції від ДП «СЕТАМ» спільно з копією Акту про реалізацію предмета іпотеки від 10.03.2021 року складеного Приватним виконавцем виконавчого Одеського округу Колечко Д.М. у виконавчому провадженні №63449179, якщо такий направлявся саме ДП «Сетам».

- копію Акту про реалізацію предмета іпотеки від 10.03.2021 року складеного Приватним виконавцем виконавчого Одеського округу Колечко Д.М. у виконавчому провадженні №63449179, який було надіслано на адресу Стягувача АТ «Райффайзен Банк», а також повідомити, саме з якої організації його було отримано та яким чином посвідчено (нотаріально, або відповідним органом посадовою особою).

3. У задоволенні інших вимог у клопотанні про забезпечення доказів - відмовлено. (Т.4., а.с. 180-182)

Ухвалою суду від 14.09.2022р. судом було задоволено клопотання позивачки та витребувано з Державного підприємства «СЕТАМ» (Код СДРПОУ 39958500, адреса місцезнаходження: м. Київ, вул. Стрілецька, 4-6) посвідчений Витяг з таблиці обліку вихідної кореспонденції ДП «СЕТАМ» за 2021 рік з відміткою про дату та реєстраційний номер вихідної кореспонденції щодо скерування поштою Акту про реалізацію предмета іпотеки від 10.03.2021 року складеного Приватним виконавцем виконавчого Одеського округу Колечко Д.М. у виконавчому провадженні №63449179 на адресу ОСОБА_1 ( АДРЕСА_1 ). (Т.5, а.с. 92)

Ухвалою суду від 14.09.2022р. судом було задоволено клопотання ОСОБА_1 , а також ОСОБА_2 про приєднання доказів та долучено в якості доказів копію довідок про реєстрацію малолітніх осіб - ОСОБА_14 , ІНФОРМАЦІЯ_1 та ОСОБА_8 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , копію постанови Одеського апеляційного суду від 25.08.2022р. по справі №523/4666/21, копію витягу з державного реєстру актів цивільного стану, копію витягу з державного реєстру обтяжень рухомого майна. (Т.5, а.с. 93)

Ухвалою суду від 19.09.2022р. судом було витребувано у Департаменту надання адміністративних послуг Одеської міської ради:

-інформацію про дату, коли Департаментом надання адміністративних послуг Одеської міської ради було внесено відомості про зареєстрованих, що відображені в Довідці №СЗ-112856- ф/л від 26.07.2022 та Довідці № СЗ-112887-ф/л від 26.07.2022;

-інформацію про особу (осіб), за зверненням якої (яких) Департаментом надання адміністративних послуг Одеської міської ради було внесено відомості про зареєстрованих, що відображені в Довідці №СЗ-112856-ф/л від 26.07.2022 та Довідці № СЗ-112887-ф/л від 26.07.2022 та зазначити дату такого звернення;

- інформацію про особу (осіб), за зверненням якої (яких) Департаментом надання адміністративних послуг Одеської міської ради було видано Довідку №СЗ-112856-ф/л від 26.07.2022 та Довідку № СЗ-112887-ф/л від 26.07.2022 та зазначити дату такого звернення. (Т.5, а.с. 100)

28 вересня 2022р. до суду надійшла відповідь на ухвалу суду. (Т.5, а.с. 104-112)

Ухвалою суду від 02.12.2022р. судом було витребувано у Департаменту надання адміністративних послуг Одеської міської ради інформацію про дату, коли Департамент надання адміністративних послуг Одеської міської ради отримав відомості (коли Департаменту стало відомо) про зареєстрованих за адресою: АДРЕСА_1 , які відображені в: Довідці №СЗ-112856-ф/л від 26.07.2022; Довідці № СЗ-112887-ф/л від 26.07.2022; Довідці № Ч3-144493-ф/л від 17.09.2022; Довідці № ЧЗ-144485-ф/л від 17.09.2022; Довідці №ЧЗ-144500-ф/л від 17.09.2022. (Т.5, а.с. 210-211)

Ухвалою суду від 23.01.2023р. судом було поновлення ОСОБА_1 строк для подання доказів по справі, а також залучено до матеріалів справі отримані судом 19.01.2023р. докази від ОСОБА_1 (Т.6, а.с. 72)

Ухвалою суду від 23.01.2023р. судом було залучено до участі в справі в якості третьої особи яка не заявляє самостійні вимоги щодо предмету спору на стороні відповідача Департамент надання адміністративних послуг Одеської міської Ради. (Т.6, а.с. 73)

Ухвалою суду від 14.03.2023р. судом вирішено:

Клопотання представника відповідача ОСОБА_2 - адвоката Шевцова А.В. щодо часткове скасування заходів забезпечення позову, про заміну заходи забезпечення позову залишити без задоволення.

Задовольнити клопотання представника відповідача ОСОБА_2 - адвоката Шевцова А.В. про огляд доказів на місці.

Призначити судове засідання щодо огляду будинку АДРЕСА_1 за участю сторін. Дату засідання узгодити в процесі розгляду справи по суті.

Викликати в судове засідання свідка ОСОБА_16 . (Т.1, а.с. 154)

Ухвалою суду від 14.03.2023р. судом призначено судовий розгляд справи по суті на 11.04.2023р. о 14.30 (резервна дата 25.04.2023р. о 14.00) в залі судових засідань № 21, в приміщенні Суворовського районного суду м. Одеси, за адресою м. Одеса, вул. Чорноморського козацтва, 68. (Т.6, а.с. 155)

Ухвалою суду від 11.04.2023р. клопотання ОСОБА_1 про виправлення описки в ухвалі суду від 15.03.2023р., про зобов`язання представника відповідача ОСОБА_17 надіслати її копій клопотань, які були подані 15.02.2023р. та поновлення строку щодо подачу своїх міркування з приводу поданих клопотань, про залучення в якості співвідповідача ОСОБА_17 залишено без задоволення у повному обсязі. (Т.6, а.с. 212-213)

05 травня 2023р. судом було здійснено огляд доказів на місці.

05 червня 2023р. судом розглянуто справу по суті.

Позиція сторін,подані відзиви та письмові пояснення сторін.

Представник Акціонерного товариства «Райффайзен Банк» подав до суду письмові пояснення по справі, в яких просив залишити позовні вимоги без задоволення, оскільки торги були проведені без порушень. (Т.1, а.с. 203-207).

ОСОБА_2 подала до суду відзив на позовні вимоги, в яких просила залишити позовні вимоги без задоволення, посилаючись на безпідставність даних вимог. У відзиві вона посилається, що проведені торги з продажу будинку, який належав позивачці були проведені без порушень вимог законодавства. Вона сплатила всі необхідні платежі за придбання лоту, а тому вона є добросовісним набувачем. Відповідачка вважає, що позовна заява є спробою позивачки уникнути відповідальність за порушення грошового зобов`язання. Окрім того, перед безпосереднім продажем будинку на електронному аукціоні, будинок АДРЕСА_1 був оглянутий. При цьому, його демонстрував родич позивачки ОСОБА_18 . В даному будинку діти не проживали та будинок підготовлений до продажу, оскільки були відсутні меблі, ліжка, або інші іграшки дітей. За думкою відповідачки, позивачка фактично зловживає своїми правами як боржника у виконавчому проваджені, оскільки їй було достовірно відомо про продаж будинку, а подальші її дії лише свідчать про створення перешкод новим власникам користуватись будинком. (Т.1, а.с. 232-250, Т.2, а.с. 1-52)

ДП «Сетам» надав до суду відзив по справі, в якому позовні вимоги просив залишити без задоволення, посилаючись на те, що жодних порушень зі сторони ДП «Сетам», як організатора електронних торгів під час продажу на електронному аукціоні будинку АДРЕСА_1 не було. Позивачкою не були оскаржені дії приватного виконавця щодо оцінки майна, окрім того, сама поведінка позивачка є суперечливою, оскільки вона своїми діями фактично погодилась на звернення стягнення на іпотечне майно, а після цього намагається довести безпідставність дій приватного виконавця щодо даного стягнення. Відповідач також посилається, що відсутність дозволу органу опіки та піклування під час реалізації майна, не є безумовною підставою для визнання торгів недійсними, оскільки позивачкою не доведено порушень прав дітей. (Т.3, а.с. 147)

Пояснення сторін в судовому засіданні

Позивачка ОСОБА_1 в жодне судове засідання не з`явилась, незважаючи не те, що позивачці було достовірно відомо про рух розгляду справи, про дати призначення розгляду справи до розгляду. Участь позивачці у розгляді справи обмежувалась поданням до суду клопотаннь з процесуальних питань, а також заяв про розгляд справи без її участі. Однак вищевказана пасивна позиція позивача не надала суду можливості встановити всі обставини справи, на які вона посилалась як на підставу заявлених позовних вимог, а також встановити думку позивачці щодо вирішення клопотань інших осіб, які приймають участь у справи.

З цього приводу необхідно зазначити наступне.

Згідно з ч. 1 ст. 13 ЦПК України суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках.

Європейський суд з прав людини дотримується позиції, що проявляти ініціативу щодо своєчасного розгляду справи повинен саме позивач. Так, в рішенні від 7 липня 1989 року у справі «Юніон Аліментаріа проти Іспанії» він зазначив, що заявник зобов`язаний демонструвати готовність брати участь на всіх етапах розгляду, що стосуються безпосередньо його, утримуватися від використання прийомів, які пов`язані із зволіканням у розгляді справи, а також максимально використовувати всі засоби внутрішнього законодавства для прискорення процедури слухання.

Також суд звертає увагу на те, що Європейський суд з прав людини в рішенні від 16 лютого 2017 року у справі «Каракуця проти України» наголошує на тому, що сторона, яка задіяна в ході судового розгляду, зобов`язана з розумним інтервалом часу сама цікавитися провадженням у її справі, добросовісно користуватися належними їй процесуальними правами та неухильно виконувати процесуальні обов`язки.

У рішеннях від 28 жовтня 1998 у справі «Осман проти Сполученого королівства» та від 19 червня 2001 року у справі «Креуз проти Польщі» Європейський суд з прав роз`яснив, що реалізуючи пункт 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод щодо доступності правосуддя, держави-учасниці цієї Конвенції вправі встановлювати правила судової процедури, в тому числі й процесуальні заборони й обмеження, зміст яких полягає в запобіганні безладного руху в судовому процесі. Вказаними рішеннями ЄСПЛ визначено, що сторона, яка задіяна в ході судового розгляду справи, зобов`язана з розумним інтервалом часу сама цікавитися провадженням у її справі, добросовісно користуватися належними їй процесуальними правами та неухильно виконувати процесуальні обов`язки.

На підставі викладеного, на підставі аналізу поданих заяв позивачки, суд приходить до висновку, що позивачка позовні вимоги підтримала у повному обсязі, а також справу просила розглянути у її відсутність.

В судовому засіданні представник відповідачки ОСОБА_2 - адвокат Шевцов А.В. просив відмовити у задоволенні позову у повному обсязі, посилаючись на обставини, які викладені у відзиві на позов. Окрім того, адвокат Шевцов А.В. в судовому засіданні пояснив, що саме позивачка ОСОБА_1 ініціювала продаж належного його будинку АДРЕСА_1 у рахунок погашення боргів перед банком АТ «Райффайзен Банк», подавши до приватного виконавця відповідну заяву. Окрім того, перед безпосереднім продажем будинку на електронному аукціоні, він особисто був у будинку АДРЕСА_1 , який йому демонстрував родич позивачки ОСОБА_18 . В даному будинку діти не проживали та будинок підготовлений до продажу, оскільки були відсутні меблі, ліжка, або інші іграшки дітей. За думкою представника відповідача, позивачка фактично зловживає своїми правами як боржника у виконавчому проваджені, оскільки їй було достовірно відомо про продаж будинку, а подальші її діє лише свідчать про створення перешкод новим власникам користуватись будинком.

Представник третьої особи АТ «Райффайзен Банк» - Науменко О.В. просила відмовити у задоволенні позовних вимог, посилаючись на їх безпідставність. В процесі розгляду справи вона пояснила, що позивачка ОСОБА_1 не виконала свої зобов`язання за кредитним договором, у зв`язку з чим, банк був вимушений звернутись до суду. Після ухвалення рішення про стягнення заборгованості з позивачки заборгованості на користь Банку, ОСОБА_1 рішення суду не виконала, заборгованість не погашена.

Представник третьої особи Департаменту надання адміністративних послуг Одеської міської Ради - Піроженко В.М. просила ухвалити рішення на розсуду суду. Вона також визнала факт, що дійсно Департаментом надання адміністративних послуг Одеської міської Ради було видано довідку на запит приватного виконавця Колечко Д.М., в якому було зазначено, що у будинку АДРЕСА_1 не було зареєстровано фізичних осіб. Вищевказані дії Департаменту вона пояснила тим, що відповідно до програмного забезпечення у будинку « АДРЕСА_1 були зареєстровані фізичні особи, а будинку за позначенням «11-Б», фізичні особи не були зареєстровані. Отже саме наявність тире між нумерацію будинку та відповідної літерою призвели до видачі даної довідки.

Приватний виконавець виконавчого округу Одеської області Колечко Д.М. в процесі розгляду справи пояснив, що у нього наявне виконавче провадження щодо стягнення з ОСОБА_1 на користь Акціонерного товариства «Райффайзен Банк» заборгованості, відповідно до виконавчого листа, який було видано Суворовським районним судом м. Одеси. В процесі виконавчих дій від відповідачки ОСОБА_1 надійшла заява, в якій вона просила звернути стягнення на належний їй будинок АДРЕСА_1 у рахунок погашення боргів перед банком АТ «Райффайзен Банк». Перед передачею документів до Державного підприємства «Сетам», ним було направлено запит до Департаменту надання адміністративних послуг Одеської міської Ради з метою отримання даних про реєстрацію осіб у будинку АДРЕСА_1 , та на його запит надійшла відповідь, що в будинку ніхто не зареєстрований. Він також пояснив, що всі дії пов`язані з продажем на електронних торгах будинку АДРЕСА_1 були вчиненні відповідно до вимог чинного законодавства, а тому позовні вимоги є необґрунтованими.

Представники Державного підприємства «Сетам» в судове засідання не з`явились, про розгляд справи були повідомлені належним чином, згідно поданого клопотання просили справу розглянути у їх відсутність. Відповідно по поданого відзиву позовні вимоги просили залишити без задоволення.

Представники Органу опіки та піклування Суворовської районної адміністрації Одеської міської Ради в судове засідання не з`явились, про розгляд справи були повідомлені належним чином.

Приватний нотаріус Одеського міського нотаріального округу Чапський Артем Едуардович, в судове засідання не з`явився, про розгляд справи був повідомлений належним чином.

Судом встановлені наступні обставини справи та відповідні правовідносини.

Судом встановлено, що 07.06.2007 між ОСОБА_4 та АТ «Райффайзен Банк Аваль» було укладено кредитний договір № 014/0043/74/76133, згідно з яким було надано кредит у вигляді не відновлювальної кредитної лінії у розмірі 131 300,0 доларів США (сто тридцять одна тисяча триста доларів США) (т. 1 а.с. 22-27).

Об`єктом кредитування, згідно розділу 2 кредитного договору, є приватний будинок та земельна ділянка за адресою: АДРЕСА_1 . (Т.1, а.с. 23)

З метою забезпечення виконання зобов`язань за кредитним договором 11.06.2007 сторонами було укладено договір іпотеки, посвідчений приватним нотаріусом Одеського міського нотаріального округу Білоусовою Н.В. за реєстровим номером: 3177, згідно якого придбаний ОСОБА_4 , на підставі договору купівлі-продажу від 07.06.2007, житловий будинок за адресою: АДРЕСА_1 було передано в іпотеку АТ «Райффайзен Банк Аваль» (т.1 а.с. 33-36).

Заочним рішенням Суворовського районного суду міста Одеси у справі №523/19897/13ц від 18.02.2014 позовні вимоги АТ «Райффайзен Банк Аваль» задоволено, стягнуто в солідарному порядку з ОСОБА_4 та ОСОБА_5 заборгованість за вказаними кредитним договором у загальному розмірі 163 072,73 доларів США (сто шістдесят три тисячі сімдесят два долари США сімдесят три центи), що за курсом НБУ на момент винесення рішення становило 1 303 440,0 гривень (один мільйон триста три тисячі чотириста сорок гривень нуль копійок) та судові витрати у загальному розмірі 3 441,0 гривень (три тисячі чотириста сорок одну гривню нуль копійок).(Т. 2 а.с.5-6).

ОСОБА_1 посилається на те, що їй нічого не було відомо про існування заочного рішення Суворовського районного суду міста Одеси у справі №523/19897/13ц від 18.02.2014р.

Однак вищевказаний факт спростовується наявністю відомостей у виконавчому провадженні щодо ознайомлення ОСОБА_1 з даним провадженням.

23 квітня 2014р. Суворовським районним судом м.Одеси було видано виконавчий лист про стягнення з ОСОБА_4 та ОСОБА_5 на користь АТ «Райффайзен Банк Аваль» заборгованості. (Т.3, а.с. 21-22)

Приватним виконавцем виконавчого округу Одеської області Колечко Дмитром Миколайовичем було винесено постанову про відкриття виконавчого провадження ВП №58322821.

26.04.2019р. ОСОБА_1 звернулась до приватного виконавця із заявою у якій просила з метою задоволення інтересів стягувача звернути стягнення на предмет іпотеки, а саме, житловий будинок, що знаходиться за адресою: АДРЕСА_1 (ділі - «спірне майно»). Додатково боржниця повідомляла, що у будинку окрім неї зареєстровані та мешкають її родичі: батько 1958 р.н., брат 1985 р.н., та її донька 2000 р.н. Довідки про зареєстрованих до заяви не додано. (Т.3, а.с. 11)

В подальшому у рамках виконавчого провадження №58322821 спірне майно було описано, оцінено та виставлено на реалізацію.

Перші торги першого круга, призначені на 27.08.2019 за ціною 1 518 626,00 грн. не відбулись за відсутністю Попиту (https://setam.net.ua/auction/367156). у зв`язку з чим було проведено уцінку та призначено другі торги першого кругу на 09.10.2019 за ціною 1 214 900,80 (https://setam .net.ua/auction/375193). які також не відбулись за відсутністю попиту. На 20.11.2019 було призначено треті торги за ціною 1 063 038,20 грн., сформованої у наслідок уцінки, які також не відбулись з причин відсутності попиту (https://setam.net.ua/auction/383516).

У наступному виконавчий лист було повернуто, про що наявна відповідна відмітка на зворотному боці виконавчого листа виконавчого листа №523/19897/13-ц, виданого Суворовським районним судом м. Одеса 23.04.2014 року, яким встановлено стягнути з ОСОБА_4 на користь AT «Райффайзен Банк Аваль» борг у розмірі 1 303 440,00 гривень та судові витрати у розмірі 3 441,00 грн. (Т.3, а.с. 21-22)

19.10.2020р. виконавчий лист №523/19897/13-ц., виданий Суворовським районним судом м. Одеса 23.04.2014 року, яким встановлено стягнути з ОСОБА_4 на користь AT «Райффайзен Банк Аваль» борг у розмірі 1 303 440,00 гривень та судові витрати у розмірі 3 441,00 грн. був повторно пред`явлений на виконання. (Т.3, а.с. 23-24)

29.10.2020 приватним виконавцем виконавчого округу Одеської області Колечко Дмитром Миколайовичем було винесено постанову про відкриття виконавчого провадження № 63449179 зі стягнення з ОСОБА_4 на користь АТ «Райффайзен Банк Аваль» заборгованості за кредитним договором № 014/0043/74/76133 від 07.06.2007 у загальному розмірі 1 303 440,0 гривень та судових витрат у загальному розмірі 3 441,0 гривень (т.3 а.с.32-33).

Вищевказана постанова була отримана ОСОБА_1 09.11.2020р. (Т.3, а.с. 30)

29.10.2020 приватним виконавцем виконавчого округу Одеської області Колечком Дмитром Миколайовичем було винесено постанову про арешт коштів боржника, якою накладено арешт на грошові кошти всіх видів валют та банківських металів ОСОБА_4 на суму 1440569, 10 гривень (Т.3 а.с.35-57). Згідно з наявних в матеріалах судової справи відповідей банківських установ вбачається, що у боржника відсутні рахунки та кошти, на які можливо звернути стягнення. (Т.3, а.с. 38-48)

Відповідно до інформаційних довідок № 230230526 та № 230232217 від 29.10.2020 , які перебувають у виконавчому провадженні, за ОСОБА_4 зареєстровано право власності на домоволодіння за адресою: АДРЕСА_1 .

13.11.2020 на адресу приватного виконавця надійшла заява від ОСОБА_1 із клопотанням про розблокування зарплатного рахунку, відкритого у ПАТ «Банк Восток» у результаті чого 13.11.2020 приватним виконавцем було винесено постанову про зняття арешту з вказаного боржницею рахунку. (Т.3, а.с. 82,85)

14.12.2020 у відповідь на звернення приватного виконавця від 23.11.2020р. із Департаменту надання адміністративних послуг було отримано довідку П1-265234 ю/л щодо зареєстрованих у будинку АДРЕСА_1 . Відповідно до вказаної довідки у спірному будинку жодної особи зареєстровано не було. (Т.3, а.с. 87)

В судовому засіданні Представник третьої особи Департаменту надання адміністративних послуг Одеської міської Ради - Піроженко В.М. також визнала факт, що дійсно Департаментом надання адміністративних послуг Одеської міської Ради було видано довідку на запит приватного виконавця Колечко Д.М., в якому було зазначено, що у будинку АДРЕСА_1 не було зареєстровано фізичних осіб. Вищевказані дії Департаменту вона пояснила тим, що відповідно до програмного забезпечення у будинку « АДРЕСА_1 були зареєстровані фізичні особи, а будинку за позначенням «11-Б», фізичні особи не були зареєстровані. Отже саме наявність тире між нумерацію будинку та відповідної літерою призвели до видачі даної довідки.

З листа Департаменту надання адміністративних послуг Одеської міської Ради №1059ел/01-09 від 27.09.2022р. убачається, що згідно з обліковими даними Департаменту за адресою АДРЕСА_1 , місце проживання ОСОБА_14 , ІНФОРМАЦІЯ_4 значиться зареєстрованим з 28 травня 2016р., однак надати інформацію щодо документів, які стали підставою для реєстрації неможливо, оскільки вони були знищені. (Т.5,а.с. 117-118)

Згідно з обліковими даними Департаменту, за адресою: АДРЕСА_3 місце проживання ОСОБА_8 , ІНФОРМАЦІЯ_5 значиться зареєстрованим з 14 червня 2013р.. Однак дана реєстрація місця проживання була проведена Головним Управління ДМС України в Одеській області, архівні справи не передавались. (Т.6, а.с. 116-118)

З матеріалів справи також убачається, що Департаментом надання адміністративних послуг Одеської міської Ради 17.09.2022р. була видана довідка Ч3-144493-ф/л від 17.09.2022р. з якої убачається, що ОСОБА_14 , ІНФОРМАЦІЯ_4 значиться зареєстрованим з 28 травня 2016р.,за адресою: АДРЕСА_3 .(Т.5, а.с.167)

Позивачкою також надана копія домової книги по будинку за адресою: АДРЕСА_1 , з якої убачається, що ОСОБА_14 , ІНФОРМАЦІЯ_4 значиться зареєстрованим з 28 травня 2016р, а також дана реєстрація була здійснена Департаментом надання адміністративних послуг Одеської міської Ради. (Т.6, а.с. 48-49)

Листом від 19.12.2022р. №1497ел/01-09 Департаментом надання адміністративних послуг Одеської міської Ради також повідомив Департаменту інформація про місце проживання ОСОБА_8 , ІНФОРМАЦІЯ_5 у будинку АДРЕСА_1 стала відома лише з 22.07.2022р., тобто після надання будинкової книги на вищевказаний будинок. (Т.5, а.с. 231)

Отже в судовому засіданні дійсно встановлено, що станом на 03.03.2021р. у будинку АДРЕСА_1 були зареєстровані малолітня ОСОБА_14 , ІНФОРМАЦІЯ_4 , а також малолітній ОСОБА_8 , ІНФОРМАЦІЯ_5

В контексті дослідження судом наявності порушення прав малолітніх та інших осіб, при передачі будинку на по АДРЕСА_1 на реалізацію, суд також вважає за необхідне зазначити, що в заяві ОСОБА_4 від 26.04.2019 не вказано, що в будинку проживають чи зареєстровані неповнолітні особи.

За таких обставин, слід дійти висновку, що маючи відомості про проживаючих в будинку лише повнолітніх осіб, які надані боржником-власником будинку та отримавши відповіді від Департаменту надання адміністративних послуг Одеської міської ради про відсутність зареєстрованих осіб за адресою: АДРЕСА_1 , у приватного виконавця не було підстав до звернення за отриманням дозволу до органу опіки та піклування.

Також судом було досліджено наданий представником ОСОБА_2 електронний доказ: відео-файли з відеозаписом огляду домоволодіння за адресою: АДРЕСА_1 , які містяться на компакт-диску DVD-R (Т.2, а.с. 24)

Зі змісту вказаних відео-файлів судом встановлено, що: відеозапис проводився в світлу пору доби на території домоволодіння, зовнішній та внутрішній вигляд якого відповідає фотографіям розміщеним в оголошенні про проведення торгів ДП «СЕТАМ»; при проведенні зйомки, крім особи, яка здійснює відеозапис, присутні дві особи, одна з яких розповідає про характеристики будинку, відповідає на запитання; особі, яка проводить відеозапис ніхто не заважав та не заперечував; в оглянутих кімнатах відсутні спальні ліжка, меблі.

Необхідно відзначити, що в процесі розгляду даної справи були здійснено огляд доказів на місці, а саме огляд стану будинку АДРЕСА_1 . В процесі огляду було з`ясовано, що в будинку ніхто не проживає, наявні залишки речей, які складені у поліетиленові пакети. В оглянутих кімнатах відсутні спальні ліжка, меблі.

Судом встановлено, що стан будинку АДРЕСА_1 , який зафіксований у відеозапису огляду домоволодіння за адресою: АДРЕСА_1 , які містяться на компакт-диску DVD-R , тобто, який був здійснений до продажу будинку на електронних торгах практично відповідає стану будинку, який був оглянутий судом під час огляду доказів на місці, тобто 05.05.2023р..

На підставі викладеного, суд приходить до висновку, що посилання позивачки на те, що будинок АДРЕСА_1 був єдиним місцем проживання її сім`ї та неповнолітніх осіб не відповідає дійсності, оскільки стан будинку, кількість меблів та речей лише свідчать про те, що будинок не використовувався для проживання, а фактично був підготовлений до продажу.

Суд надаючи правову оцінку спірним правовідносинам, суд виходить із наступного.

Частиною першою статті 15 Цивільного кодексу України (надалі - ЦК України) визначено право кожної особи на захист свого цивільного права у разі його порушення, невизнання або оспорювання.

З урахуванням цих норм правом на звернення до суду за захистом наділена особа в разі порушення, невизнання або оспорювання саме її прав, свобод чи інтересів, а також у разі звернення до суду органів і осіб, уповноважених захищати права, свободи та інтереси інших осіб або державні та суспільні інтереси.

Суд повинен установити, чи були порушені, невизнані або оспорені права, свободи чи інтереси цих осіб, і залежно від установленого вирішити питання про задоволення позовних вимог або відмову в їх задоволенні.

Згідно із ч. 2 ст. 16, ч. 1 ст. 215 ЦК України, одним із способів захисту порушеного права є визнання недійсним правочину.

Виходячи з аналізу правової природи процедури реалізації майна на прилюдних торгах, яка полягає в продажі майна, тобто в забезпеченні переходу права власності на майно боржника, на яке звернуто стягнення, до покупця - учасника прилюдних торгів, та враховуючи особливості, передбачені законодавством щодо проведення прилюдних торгів, складання за результатами їх проведення акту проведення прилюдних торгів, є оформленням договірних відносин купівлі-продажу майна на публічних торгах, тобто є правочином, який може визнаватися недійсним у судовому порядку.

Наведене узгоджується з нормами ч. 4 ст. 656 ЦК України, за якою до договору купівлі-продажу на біржах, аукціонах (публічних торгах) застосовуються загальні положення про купівлю-продаж, якщо інше не встановлено законом про ці види договорів купівлі-продажу або не випливає з їхньої суті.

Таким чином, правова природа продажу майна з публічних торгів дає підстави для можливості визнання торгів недійсними за правилами визнання недійсними правочинів, зокрема, на підставі норм цивільного законодавства (статей 203, 215 ЦК України) про недійсність правочину як такого, що не відповідає вимогам закону, у разі невиконання вимог щодо процедури, порядку проведення торгів.

Частиною 1 ст. 215 ЦК України передбачено, що підставою недійсності правочину є недодержання в момент вчинення правочину стороною (сторонами) вимог, які встановлені частинами першою - третьою, п`ятою та шостою статті 203 цього Кодексу, зокрема, зміст правочину не може суперечити цьому Кодексу, іншим актам цивільного законодавства, а також інтересам держави і суспільства, його моральним засадам; особа, яка вчиняє правочин, повинна мати необхідний обсяг цивільної дієздатності; волевиявлення учасника правочину має бути вільним і відповідати його внутрішній волі; правочин має бути спрямований на реальне настання правових наслідків, що обумовлені ним.

Відповідно до частини третьої статті 215 ЦК України, якщо недійсність правочину прямо не встановлена законом, але одна із сторін або інша заінтересована особа заперечує його дійсність на підставах, встановлених законом, такий правочин може бути визнаний судом недійсним (оспорюваний правочин).

Для визнання електронних торгів недійсними на підставі ч. 1 ст. 203 ЦК України, окрім недотримання вимог тієї чи іншої норми цивільного законодавства, слід встановити, чи мало це наслідком порушення суб`єктивного права особи, яка оспорює правочин.

Так, саме до такого висновку дійшов Верховний Суд у складі колегії суддів третьої судової палати Касаційного цивільного суду у постанові від 24.09.2020 у справі №372/3161/18, згідно із якою «підставою для пред`явлення позову про визнання прилюдних торгів недійсними є наявність порушення норм закону при проведенні торгів водночас із порушенням прав і законних інтересів особи, яка їх оспорює».

Таким чином, для встановлення того, чи підлягає позовна заява задоволенню, слід перевірити, по-перше, чи допущено порушення закону в процесі проведення електронних торгів, а по-друге, чи призвело таке порушення, у разі його існування, до порушення прав позивачів та (або) їх малолітніх дітей. При цьому позов підлягає задоволенню виключно за умови сукупного існування обох описаних вище обставин.

Відповідно до ч. 1 ст. 61 Закону України «Про виконавче провадження» реалізація арештованого майна (крім майна, вилученого з цивільного обороту, обмежено оборотоздатного майна та майна, зазначеного у частині восьмій статті 56 цього Закону) здійснюється шляхом проведення електронних аукціонів або за фіксованою ціною.

Наказом Міністерства юстиції України від 02.04.2012 №512/5, що зареєстрований в Міністерстві юстиції України 02.04.2012 за №489/20802, затверджено Інструкцію з організації примусового виконання рішень, яка визначає окремі питання організації виконання судових рішень і рішень інших органів (посадових осіб), що відповідно до Закону підлягають примусовому виконанню (надалі - Інструкція).

Пунктом 2 Інструкції визначено, що примусове виконання рішень, передбачених статтею 3 Закону, здійснюють державні виконавці та приватні виконавці (крім рішень, передбачених частиною другою статті 5 Закону).

Розділ VIІI Інструкції (у редакції, чинній на момент виникнення спірних правовідносин) регламентує порядок звернення стягнення на майно боржника, в тому числі і на нерухоме.

У разі передачі на реалізацію нерухомого майна, право власності на яке або право користування яким мають діти, необхідний попередній дозвіл органів опіки та піклування, що надається відповідно до закону. Якщо такий дозвіл не надано, виконавець продовжує виконання рішення за рахунок іншого майна боржника, а в разі відсутності такого майна повертає виконавчий документ стягувачу із підстави, передбаченої п. 9 ч. 1 ст. 37 Закону (п. 30 Розділу VIІI Інструкції).

Як встановлено ч. 1 та 3 ст. 12 Закону України «Про основи соціального захисту бездомних осіб і безпритульних дітей» держава охороняє і захищає права та інтереси дітей під час вчинення правочинів щодо нерухомого майна. Органи опіки та піклування здійснюють контроль за дотриманням батьками та особами, які їх замінюють, житлових прав і охоронюваних законом інтересів дітей відповідно до закону.

Відповідно до ч. 3 ст. 17 Закону України «Про охорону дитинства» батьки або особи, які їх замінюють, не мають права без дозволу органу опіки та піклування вчиняти правочини щодо нерухомого майна, право власності на яке належить дитині, а у випадках, визначених законом, - також щодо нерухомого майна, право користування яким належить дитині, відмовлятися від належних дитині майнових прав, зобов`язуватися від імені дитини порукою чи видавати письмові зобов`язання.

Статтею 177 Сімейного Кодексу України (надалі СК України) передбачено, що батьки малолітньої дитини не мають права без дозволу органу опіки та піклування вчиняти такі правочини щодо її майнових прав як укладення договорів, які підлягають нотаріальному посвідченню та (або) державній реєстрації, щодо майна, власником (співвласником) та/або користувачем якого є дитина. Дозвіл на вчинення правочинів щодо нерухомого майна дитини надається органом опіки та піклування після перевірки, що проводиться протягом одного місяця, і лише в разі гарантування збереження права дитини на житло.

Системний аналіз ст. 12 Закону України «Про основи соціального захисту бездомних осіб і безпритульних дітей», ст. 17 Закону України «Про охорону дитинства» та ст. 177 СК України дає підстави для висновку про те, що попередній дозвіл органу опіки та піклування при відчуженні нерухомого майна, право власності на яке або право користування яким, в разі використання його як житла, має дитина, надається лише в разі, коли власниками відчужуваного майна є батьки або особи, які їх замінюють, а також коли останні укладають угоди від імені неповнолітніх.

Так, за змістом цитованої вище ст. 177 СК України дбати про збереження та використання майна дитини в її інтересах - це обов`язок батьків, а додаткові засоби контролю з боку держави, передбачені статями 17, 18 Закону України «Про охорону дитинства», статтею 12 Закону України «Про основи соціального захисту бездомних осіб і безпритульних дітей», покликані забезпечити належне виконання саме батьками своїх обов`язків.

Верховний Суд у постанові від 08.06.2021 у справі №607/8145/18, посилаючись на правові висновки Верховного Суду, викладені у постановах від 06.05.2019 у справі №639/5828/15-ц, від 06.11.2019 у справі № 346/432/16-ц та від 19.06.2019 у справі №695/2714/15-ц, зазначив, що чинним законодавством не передбачено обмежень при реалізації права власника на розпорядження майном в залежності від того чи мають право на користування ним інші особи, зокрема, малолітні діти, якщо власник не є їх батьком (матір`ю) або ж особою, яка замінює останніх.

Ця ж позиція послідовно застосовується судами та була повторена Великою Палатою Верховного Суду у постанові від 26.10.2021, справа №755/12052/19 (пункт 96), Верховним Судом у складі колегії суддів Третьої Судової палати Касаційного цивільного суду у постанові від 09.02.2022; справа №335/4107/15.

Тобто, виключно на батьків як законних представників дитини покладено обов`язок діяти в її інтересах та вживати необхідних заходів з метою максимального забезпечення прав та інтересів дитини, тоді як такий обов`язок не може перекладатися на інших осіб, зокрема у цій конкретній справі - на АТ «Райффайзен Банк» (стягувача у виконавчому провадженні ВП №) шляхом обмеження його можливості задовольнити свої вимоги на одержанням присуджених їй згідно із судовим рішенням грошових коштів у порядку звернення стягнення на частку нерухомого майна боржника.

З метою забезпечення виконання зобов`язань за кредитним договором 11.06.2007 сторонами було укладено договір іпотеки, посвідчений приватним нотаріусом Одеського міського нотаріального округу Білоусовою Н.В. за реєстровим номером: 3177, згідно якого придбаний ОСОБА_4 , на підставі договору купівлі-продажу від 07.06.2007, житловий будинок за адресою: АДРЕСА_1 було передано в іпотеку АТ «Райффайзен Банк Аваль» (т.1 а.с. 33-36).

Згідно п. 2.1.8 Договору Іпотекодавець засвідчує, що внаслідок укладення та підписання цього договору не буде порушено прав та законних інтересів осіб, які повинні утримуватися за законом чи за договором, у тому числі малолітніх, неповнолітніх, непрацездатних дітей, яким за законом мають право користуватись зазначеним в договору домоволодінням;

Пунктом. 4.1.10 договору Іпотекодавець зобов`язаний не реєструвати в квартирі, що є предметом іпотеки будь-яких третіх осіб, протягом дії договору. (Т.1, а.с. 35)

В судовому засіданні встановлено, станом на час укладення договору іпотеки, а саме 11.06.2007р. неповнолітні особи в будинку АДРЕСА_1 не були зареєстровані.

Згідно довідки від 05.03.2021р. в будинку по АДРЕСА_1 зареєстровано шість осіб, а саме:

- ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_3 (власник) з 25.04.2007; ОСОБА_10 , ІНФОРМАЦІЯ_6 (батько) з 25.04.2007; ОСОБА_13 , ІНФОРМАЦІЯ_7 (брат) з 22.06.2007; ОСОБА_8 ІНФОРМАЦІЯ_2 (син) з 14.06.2013; ОСОБА_14 , ІНФОРМАЦІЯ_1 (племінниця) з 28.05.2015; ОСОБА_11 , ІНФОРМАЦІЯ_8 (донька) дата реєстрації не зазначена.

Отже в порушення п. 4.1.10 договору іпотеки ОСОБА_1 , як власник будинку та Іпотекодавець, безпідставно надала дозвіл на реєстрацію в будинку по АДРЕСА_1 ОСОБА_8 , ІНФОРМАЦІЯ_2 та ОСОБА_14 , ІНФОРМАЦІЯ_1 .

Суд вважає, що право користування жилим приміщенням у будинку АДРЕСА_1 неповнолітнього ОСОБА_8 , ІНФОРМАЦІЯ_2 відповідно до положень ст. 29 ЦК України, пов`язане з правом ОСОБА_1 , яка була власницею будинку.

Судом встановлено, що дійсно орган опіки та піклування Суворовської районної адміністрації Одеської міської Ради, а також служба у справах дітей Одеської міської Ради не розглядали питання щодо надання дозволу на відчуження будинку АДРЕСА_1 з урахування проживання в будинку неповнолітнього ОСОБА_8 , ІНФОРМАЦІЯ_2 та ОСОБА_14 ІНФОРМАЦІЯ_1 , що підтверджується листами №ЗПУ 03-09/24 від в 18.03.2021р. та № 08/3933 від 24.03.2021р. (Т.1, а.с.68, 158)

Отже, враховуючи той факт, що ОСОБА_1 як законний представник неповнолітнього ОСОБА_8 , ІНФОРМАЦІЯ_2 надала згоду на реалізацію будинку, то вона погодилась фактично на зміну місця проживання дитини.

Суд при ухваленні рішення враховує також правовий висновок Верховного Суду у справі №444/580/17 від 28.05.2021р., а саме, «що підставою для визнання недійсним правочину щодо майна, право на яке має дитина, за позовом його батьків є не сам по собі факт відсутності попереднього дозволу органу опіки і піклування на укладення такого договору, а порушення в результаті його укладення майнових прав дитини». Таким чином, системний аналіз наведених норм свідчить про те, що: дбати про збереження та використання майна дитини в її інтересах - обов`язок батьків; сама по собі відсутність попереднього дозволу органу опіки та піклування не є безумовною підставою для визнання недійсним правочину щодо нерухомого майна, право користування яким мають діти. Судами встановлено, що реєстрація малолітніх осіб … у спірному житловому приміщенні, належному на праві власності їх бабі, відбулася після початку вчинення державним виконавцем підготовчих дій з метою реалізації арештованого майна у примусовому порядку, а реєстрація малолітньої … після передачі зазначеного майна на реалізацію, що може свідчити про те, що неповнолітні діти були зареєстровані власником такого майна з метою утруднення виконання судового рішення про стягнення заборгованості.

Матеріали справи не містять доказів того, що боржник повідомляла державного виконавця про факт реєстрації у належному їй житловому будинку малолітніх дітей. Тобто, на момент вчинення державним виконавцем підготовчих дій щодо передачі арештованого майна боржника на примусову реалізацію у державного виконавця були відсутні відомості про те, що у спірному житловому будинку зареєстровані малолітні особи.

Наведене, у свою чергу, не дає підстав для висновку про порушення державним виконавцем пункту 28 розділу VIII Інструкції з організації примусового виконання рішень.

Окрім того, ОСОБА_1 , який було достовірно відомо про надання заявки на реалізацію майна приватним виконавцем 29.01.2021р., однак вона не надала виконавцю доказів реєстрації неповнолітніх осіб у будинку.

Щодо інших підстав недійсності торгів, на які посилається позивачка.

Відповідно до ч. 1, 8 ст. 48 ЗУ «Про виконавче провадження» звернення стягнення на майно боржника полягає в його арешті, вилученні (списанні коштів з рахунків) та примусовій реалізації. Про звернення стягнення на майно боржника виконавець виносить постанову.

Виконавець проводить перевірку майнового стану боржника у 10-денний строк з дня відкриття виконавчого провадження. У подальшому така перевірка проводиться виконавцем не рідше ніж один раз на два тижні - щодо виявлення рахунків боржника, не рідше ніж один раз на три місяці - щодо виявлення нерухомого та рухомого майна боржника та його майнових прав, отримання інформації про доходи боржника.

Звернення стягнення на заставлене майно регулюється ст. 51 ЗУ «Про виконавче провадження», визначення вартості майна боржника, оцінка майна боржника регулюється ст. 57 ЗУ «Про виконавче провадження», реалізація майна, на яке звернено стягнення регулюється ст. 61 ЗУ «Про виконавче провадження».

Примусове звернення стягнення на предмет іпотеки здійснюється виконавцем з урахуванням положень Закону України «Про іпотеку».

29.10.2020 приватним виконавцем виконавчого округу Одеської області Колечком Дмитром Миколайовичем було винесено постанову про арешт майна боржника, якою накладено арешт на все рухоме та нерухоме майно ОСОБА_4 (т. 3 а.с.35-36).

21.12.2020 приватним виконавцем виконавчого округу Одеської області Колечком Дмитром Миколайовичем було винесено постанову про опис та арешт майна боржника у виконавчому провадженні ВП № 63449179, згідно якої було описано та накладено арешт на нерухоме майно боржника ОСОБА_4 , а саме: домоволодіння, загальною площею 224,8 кв.м, житловою площею 94,5 кв.м. за адресою: АДРЕСА_1 (т. 3 а.с.89-92).

Розділом VII Закону України «Про виконавче провадження» визначено загальний порядок звернення стягнення на майно боржника, що у відповідності до ч. 1 ст. 48 цього Закону, полягає в його арешті, вилученні та примусовій реалізації.

Відповідно до ч. 7 ст. 51 наведеного Закону, примусове звернення стягнення на предмет іпотеки здійснюється виконавцем з урахуванням Закону України «Про іпотеку».

Згідно з приписами ч. 1 ст. 41 Закону України «Про іпотеку», реалізація предмета іпотеки, на який звертається стягнення за рішенням суду або за виконавчим написом нотаріуса, проводиться, якщо інше не передбачено рішенням суду, шляхом продажу на прилюдних торгах, у тому числі у формі електронних торгів, у межах процедури виконавчого провадження, передбаченої Законом України «Про виконавче провадження», з дотриманням вимог цього Закону.

Відповідно до ч. 1-4 ст. 61 цього Закону України «Про виконавче провадження» реалізація арештованого майна (крім майна, вилученого з цивільного обороту, обмежено оборотоздатного майна та майна, зазначеного у частині восьмій статті 56 цього Закону) здійснюється шляхом електронних торгів або за фіксованою ціною.

Відповідно до ст. 57 Закону України «Про виконавче провадження» визначення вартості майна боржника здійснюється за взаємною згодою сторонами виконавчого провадження.

У разі якщо сторони виконавчого провадження, а також заставодержатель у 10-денний строк з дня винесення виконавцем постанови про арешт майна боржника не досягли згоди щодо вартості майна та письмово не повідомили виконавця про визначену ними вартість майна, виконавець самостійно визначає вартість майна боржника.

У разі якщо сторони виконавчого провадження не дійшли згоди щодо визначення вартості майна, визначення вартості майна боржника здійснюється виконавцем за ринковими цінами, що діють на день визначення вартості майна. Для проведення оцінки за регульованими цінами, оцінки нерухомого майна, транспортних засобів, повітряних, морських та річкових суден виконавець залучає суб`єкта оціночної діяльності - суб`єкта господарювання.

У разі якщо визначити вартість майна (окремих предметів) складно, виконавець має право залучити суб`єкта оціночної діяльності - суб`єкта господарювання для проведення оцінки майна. Звіт про оцінку майна має бути складений не раніше дати винесення постанови про арешт такого майна.

Виконавець повідомляє про результати визначення вартості чи оцінки майна сторонам не пізніше наступного робочого дня після дня визначення вартості чи отримання звіту про оцінку. У разі якщо сторони не згодні з результатами визначення вартості чи оцінки майна, вони мають право оскаржити їх у судовому порядку в 10-денний строк з дня отримання відповідного повідомлення. Сторона вважається ознайомленою з результатами визначення вартості чи оцінки арештованого майна, якщо їй надіслано повідомлення про результати визначення вартості чи оцінки майна за адресою, зазначеною у виконавчому документі, або за місцем фактичного проживання чи перебування такої сторони, достовірно встановленим виконавцем.

12.01.2021 приватним виконавцем виконавчого округу Одеської області Колечком Дмитром Миколайовичем було винесено постанову про призначення суб`єкта оціночної діяльності суб`єкта господарювання для участі у виконавчому провадженні ВП № 63449179 (т. 3 а.с. 94-96).

Згідно звіту суб`єкта оціночної діяльності ОСОБА_19 про незалежну оцінку майна від 18.01.2021 ринкова вартість домоволодіння, загальною площею 224,8 кв.м, житловою площею 94,5 кв.м., за адресою: АДРЕСА_1 , складає: 725 430,0 гривень (сімсот двадцять п`ять тисяч чотириста тридцять гривень нуль копійок) ( т. 3, а.с. 97-107).

26.01.2021 приватним виконавцем виконавчого округу Одеської області Колечко Дмитром Миколайовичем було складено повідомлення про ознайомлення зі звітом про оцінку майна та повідомлено про результати визначення вартості арештованого майна (т. 3, а.с. 108-109). Згідно рекомендованого повідомлення про вручення поштового відправлення, повідомлення про ознайомлення зі звітом про оцінку майна було вручено боржнику 04.02.2021 (т. 3 а.с. 110 ).

Вищевказаний факт спростовує твердження позивачки, що їй не було відомо про існування звіту про оцінку майна.

Процедура проведення електронних торгів визначена Міністерством юстиції України в Порядку реалізації, арештованого майна шляхом проведення електронних торгів, що затверджений наказом Міністерства юстиції України від 29.09.2016 за №2831/5.

У наданих до суду матеріалах виконавчого провадження ВП № 63449179 наявна заява ОСОБА_4 від 26.04.2019, в якій викладено прохання звернути стягнення на предмет іпотеки, будинок за адресою: АДРЕСА_1 . Вказано, що в будинку зареєстровані та мешкають боржниця, її батько 1958 року народження, її брат 1985 року народження та її донька 2000 року народження. Також висловлена згода на примусову реалізацію вищевказаного будинку (т. 1 а.с. 30, 121).

Отже в судовому засіданні встановлено, що ОСОБА_1 стала ініціатором звернення стягнення на предмет іпотеки.

Окрім того, в процесі розгляду справи АТ «Райффайзен Банк» надати до суду копії заяв ОСОБА_1 в якому просила банк допомогти у продажу належного їй іпотечного майна, а саме заява від 19.04.2019р. та 20.02.2020р. (Т.5, а.с. 27-28)

29.01.2021 приватним виконавцем виконавчого округу Одеської області Колечко Дмитром Миколайовичем було винесено постанову про звернення стягнення на майно боржника у ВП № 63449179 (т. 3, а.с. 112-113) та сформовано заявку щодо передачі майна на реалізацію, шляхом проведення електронних торгів арештованим майном ДП «СЕТАМ» (т. 3 а.с. 114-117).

Заявка на реалізацію арештованого майна сформована приватним виконавцем у відповідності до вимог п. 2 Розділу II Порядку та містить відомості щодо: ПІБ приватного виконавця, виконавчого округу, номеру посвідчення та виконавчого провадження; найменування сторін; форму реалізації арештованого майна (електронні торги); тип майна та його найменування; оцінка; відомості про зберігача та про обтяження майна; підстави виникнення права власності та відомості про зареєстрованих осіб; банківські реквізити, електронну пошту приватного виконавця; фотоматеріали; підпис приватного виконавця.

Згідно повідомлення ДП «СЕТАМ» № 839/08-18-21 від 10.02.2021 електронні торги з реалізації предмету іпотеки: домоволодіння, загальною площею 224,8 кв.м, за адресою: АДРЕСА_1 , було призначено на 03.03.2021, початкова ціна продажу майна: 725 430,0 гривень, реєстраційний номер лота: 464991.

В позовній заяві позивачка посилається на те, що вона не була повідомлена про час проведення електронних торгів, а також ця інформація про торги не була розміщена в засобах масової інформації. Вищевказаний факт не дозволив їй прийняти участь в торгах.

Судом встановлено, що оголошення про електронні торги з реалізації предмету іпотеки: домоволодіння, загальною площею 224,8 кв.м, за адресою: АДРЕСА_1 , було призначено на 03.03.2021р. було опубліковано у газеті «Одеські вісті» за лютий 2021р., а також у газеті «Чорноморські новини» №10-11 за 11-13 лютого 2021р. (Т.2, а.с. 164-167)

Вищевказаний факт виключає доводи позивачки, що ДП «Сетам» не розміщувалось оголошення про торги.

Відповідно до частин третьої, п`ятої статті 43 Закону України «Про іпотеку» організатор прилюдних торгів не пізніше ніж за 15 робочих днів до дня початку прилюдних торгів публікує в місцевих друкованих засобах масової інформації за місцезнаходженням предмета іпотеки, а в разі проведення електронних торгів - також на вебсайті проведення електронних торгів, повідомлення про проведення таких торгів. У повідомленні зазначається інформація про день, час, місце проведення прилюдних торгів, опис предмета іпотеки, що підлягає продажу, місце, де можна отримати додаткову інформацію про умови проведення прилюдних торгів, та іншу необхідну інформацію.

Не пізніше дня публікації повідомлення про проведення прилюдних торгів у засобах масової інформації організатор прилюдних торгів письмово сповіщає державного виконавця, приватного виконавця, іпотекодавця, іпотекодержателя та всіх осіб, що мають зареєстровані у встановленому законом порядку права та вимоги на предмет іпотеки, про день, час і місце проведення прилюдних торгів та про початкову ціну реалізації майна.

Обов`язок організатора прилюдних торгів друкувати в місцевих засобах масової інформації за місцезнаходженням предмета іпотеки повідомлення про проведення таких торгів з реалізації предмета іпотеки та письмове сповіщення, в тому числі, іпотекодавця, про день, час і місце проведення прилюдних торгів та про початкову ціну реалізації майна закріплено також у пункті 2 розділу VII Порядку.

Дотримання нормативно встановлених правил призначення та проведення прилюдних торгів є обов`язковою умовою правомірності правочину. Проте сам по собі факт неналежного повідомлення боржника про проведення прилюдних торгів не може бути підставою для визнання таких торгів недійсними. Головна умова, яка повинна бути встановлена судами, - це наявність порушень, що могли вплинути на результат торгів, а тому окрім наявності порушення норм закону при проведенні торгів, повинно бути встановлене порушення прав і законних інтересів особи, яка їх оспорює, способом захисту яких є визнання прилюдних торгів недійсними.

Схожих висновків дійшли Верховний Суд України у Постановах від 18 листопада 2015 у справі № 6-1884цс15, від 29 листопада 2017 року у справі № 668/5633/14-ц та Верховний Суд у постанові від 10 липня 2019 року у справі № 462/2232/16.

Таким чином, неналежне повідомлення саме по собі не є порушенням, яке могло вплинути на результати спірних торгів, оскільки окрім наявності порушення норм закону при проведенні прилюдних торгів, повинні бути й порушення прав і законних інтересів особи, яка їх оспорює, що позивачем не доведено.

Суд звертає увагу на те, що позивач не надала суду доказів про неможливість взяти участь у торгах її безпосередньо, чи будь-якого іншого потенційного покупця, чи про наявність інших обставин, за існування яких, торги б не відбулися чи мали б інший результат.

Позивач була обізнана про те, що належне їй майно є предметом іпотеки, що є наявне відкрите виконавче провадження, та вона сама просила звернути стягнення на предмет іпотеки в рахунок погашення заборгованості.

Однак позивачем не надано жодних доказів щодо спроб погашення заборгованості, як до відкриття виконавчого провадження, а також на час проведення торгів.

При цьому слід зауважити, що Законом України «Про іпотеку» та Порядком № 2831/5 не встановлено обов`язку надсилати такі повідомлення про проведення прилюдних торгів рекомендованим листом з повідомленням про вручення поштового відправлення.

З огляду на викладене, суд відхиляє доводи позивача про те, що відповідач ДП «Сетам» належним чином не повідомило позивача про день та час проведення електронних торгів щодо будинку, що належав позивачу на праві приватної власності.

01.03.2021р. ОСОБА_4 ознайомилась з матеріалами виконавчого провадження № 63449179, про що свідчить відмітка на заяві про ознайомлення з матеріалами виконавчого провадження (т. 1, а.с. 131-132, Т.2, а.с. 157-158).

Згідно протоколу проведення електронних торгів № 528271 від 03.03.2021 з продажу лоту № 464991 переможцем торгів було визнано учасника 8 - ОСОБА_2 , РНОКПП: НОМЕР_1 , адреса: АДРЕСА_2 , яка запропонувала найвищу цінову пропозицію (т. 1, а.с. 59-60).

Судом встановлено, що 05.03.2021р. ОСОБА_2 перерахувала на рахунок приватного виконавця Колечко Д.М. кошти за придбання на аукціоні «Сетам» суму коштів у розмірі 689158 гривень 50 коп. (Т.2, а.с. 7)

10.03.2021р. приватним виконавцем виконавчого округу Одеської області Колечко Дмитром Миколайовичем було складено акт про реалізацію предмету іпотеки ВП № 63449179, згідно якого предмет іпотеки: домоволодіння, загальною площею 224,8 кв.м, за адресою: АДРЕСА_1 було придбано ОСОБА_2 , РНОКПП: НОМЕР_1 , адреса: АДРЕСА_2 за 725 430,0 гривень (сімсот двадцять п`ять тисяч чотириста тридцять гривень нуль копійок) (Т. 2, а.с. 153-155).

На підставі акту про реалізацію предмета іпотеки, складеного 10.03.2021 приватним виконавцем виконавчого округу Одеської області Колечком Дмитром Миколайовичем, 11.03.2021 приватним нотаріусом Одеського міського нотаріального округу Чапським А.Е. було видано свідоцтво про право власності, зареєстроване в реєстрі за № 492, згідно якого ОСОБА_2 придбала за 725 430,0 гривень домоволодіння, загальною площею 224,8 кв.м, за адресою: АДРЕСА_1 (т. 1, а.с. 61-21).

Надаючи оцінку доводам скарги про те, що передача майна на реалізацію була здійснена з порушенням вимог Закону України «Про мораторій на стягнення майна громадян України, наданого як забезпечення кредитів в іноземній валюті» суд виходить з наступного.

Відповідно до п. 1 ч. 1 ст. 1 Закону України «Про мораторій на стягнення майна громадян України, наданого як забезпечення кредиту в іноземній валюті» протягом дії цього Закону: 1) не може бути примусово стягнуте (відчужене без згоди власника) нерухоме житлове майно, яке вважається предметом застави згідно із статтею 4 Закону України «Про заставу» та/або предметом іпотеки згідно із статтею 5 Закону України «Про іпотеку», якщо таке майно виступає як забезпечення зобов`язань громадянина України (позичальника або майнового поручителя) за споживчими кредитами, наданими йому кредитними установами - резидентами України в іноземній валюті, та за умови, що: таке нерухоме житлове майно використовується як місце постійного проживання позичальника/майнового поручителя або є об`єктом незавершеного будівництва нерухомого житлового майна, яке перебуває в іпотеці, за умови, що у позичальника або майнового поручителя у власності не знаходиться інше нерухоме житлове майно; загальна площа такого нерухомого житлового майна (об`єкта незавершеного будівництва нерухомого житлового майна) не перевищує 140 кв. метрів для квартири та 250 кв. метрів для житлового будинку.

Тобто, цим Законом чітко передбачені умови, за яких застосовується мораторій та підстави, які виключають його застосування, зокрема: без згоди власника, якщо нерухоме майно використовується як місце постійного проживання позичальника за умови, що у позичальника у власності не знаходиться інше нерухоме житлове майно. Наявність хоча б однієї з вказаних підстав виключає заборону звернення стягнення на майно.

Матеріалами справи підтверджується, що ОСОБА_1 висловлювала згоду стягувачу та приватному виконавцю Колечко Д.М. на продаж предмету іпотеки, з метою погашення наявної заборгованості, зокрема:

18.02.2014 до стягувача було подано заяву, з проханням розглянути можливість добровільної реалізації переданого в іпотеку будинку (Т.3, а.с. 59);

19.04.2019 до стягувача було надано заяву з проханням опублікувати на сайті банку оголошення про продаж предмету іпотеки (Т.5, а.с. 28);

20.02.2020 було надано заяву до банку, якою ОСОБА_4 висловлювала бажання реалізувати заставне майно для погашення заборгованості (т.5, а.с. 27).

Також з наданих до суду відомостей вбачається, що вперше будинок адресою: АДРЕСА_1 було передано на електронні торги 27.08.2019 (https://setam.net.ua/auction/367156), тобто після надання ОСОБА_4 приватному виконавцю Колечку Д.М. згоди на його реалізацію. Про наявність згоди на реалізацію предмету іпотеки також свідчить той факт, що проведення усіх наступних торгів, а саме: 09.10.2019 (https://setam.net.ua/auction/375193); 20.11.2019 (https://setam.net.ua/auction/383516); 13.07.2020 (https://setam.net.ua/auction/427505); 25.08.2020 (https://setam.net.ua/auction/435317); 07.10.2020 (https://setam.net.ua/auction/442271) боржницею не оскаржувались.

Таким чином, згода боржника на реалізацію нерухомого майна виключає застосування заборони на звернення стягнення на майно боржника, передбаченої Законом України «Про мораторій на стягнення майна громадян України, наданого як забезпечення кредитів в іноземній валюті».

До доводів ОСОБА_4 про те, що 26.02.2021 вона звернулась з заявами до стягувача та приватного виконавця про відсутність дозволу на реалізацію майна, суд ставиться критично, оскільки така поведінка боржника є суперечливою, недобросовісною та містить ознаки зловживання правами.

Матеріалами справи підтверджується наявність згоди ОСОБА_4 на реалізацію майна. Зокрема, заява від 26.04.2019 року про надання згоди, адресована приватному виконавцю Колечко Д.М., та не містить конкретного номера виконавчого провадження, тому доводи заявника про неможливість її врахування приватним виконавцем, не заслуговують на увагу.

Цивільні права особа здійснює у межах, наданих їй договором або актами цивільного законодавства. При здійсненні своїх прав особа зобов`язана утримуватися від дій, які могли б порушити права інших осіб, завдати шкоди довкіллю або культурній спадщині. Не допускаються дії особи, що вчиняються з наміром завдати шкоди іншій особі, а також зловживання правом в інших формах. При здійсненні цивільних прав особа повинна додержуватися моральних засад суспільства. Не допускаються використання цивільних прав з метою неправомірного обмеження конкуренції, зловживання монопольним становищем на ринку, а також недобросовісна конкуренція. У разі недодержання особою при здійсненні своїх прав вимог, які встановлені частинами другою-п`ятою цієї статті, суд може зобов`язати її припинити зловживання своїми правами, а також застосувати інші наслідки, встановлені законом (стаття 13 ЦК України).

Суд вправі відмовити у захисті цивільного права та інтересу особи в разі порушення нею положень частин другої-п`ятої статті 13 цього Кодексу (частина третя статті 16 ЦК України).

Тлумачення вказаних норм свідчить, що потрібно розмежовувати зловживання процесуальними правами та зловживання матеріальними (цивільними) правами. Вказані правові конструкції відрізняються як по суті, так і за правовими наслідки щодо їх застосування судом. При зловживанні процесуальними правами суд має право залишити без розгляду або повернути скаргу, заяву, клопотання, позов, чи застосувати інші заходи процесуального примусу. Натомість правовим наслідком зловживання матеріальними (цивільними) правами може бути, зокрема, відмова у захисті цивільного права та інтересу (постанова Верховного Суду від 03.06.2020, справа № 318/89/18 (провадження № 61-128св19) та постанова Верховного Суду від 08.07.2020 в справі № 214/5314/17 (провадження № 61-41433св18).

Таким чином, матеріалами справи підтверджується, що передача майна на реалізацію здійснена приватним виконавцем за згодою боржника, на підставі поданої ним заяви від 26.04.2019 року, після визначення експертної оцінки ринкової вартості об`єкта нерухомості, розмір якої сторонами виконавчого провадження не оспорювався, вартість майна, визначена у звіті, на період його реалізації була дійсною, що відповідає вимогам ст. 57 Закону України «Про виконавче провадження» та II Розділу Порядку реалізації арештованого майна.

Доводи позивачки щодо стосовно того, що приватний виконавець, передавши майно на реалізацію, неправомірно змінив спосіб виконання рішення суду є необґрунтованими, виходячи з наступного.

Відповідно до ст. 435 ЦПК України за заявою сторони суд, який розглядав справу як суд першої інстанції, може відстрочити або розстрочити виконання рішення, а за заявою стягувача чи виконавця (у випадках, встановлених законом), - встановити чи змінити спосіб або порядок його виконання.

Поняття «спосіб» і «порядок» виконання судового рішення мають спеціальне значення, яке реалізується у виконавчому провадженні. Вони означають визначену рішенням суду послідовність і зміст вчинення виконавчих дій державним виконавцем. Спосіб виконання судового рішення - це спосіб реалізації та здійснення способу захисту, встановленого статтею 16 ЦК України. Під зміною способу виконання рішення суду необхідно розуміти прийняття судом нових заходів для реалізації рішення у разі неможливості його виконання у раніше встановлений спосіб. Така правова позиція міститься у постановах Верховного Суду від 10.06.2019 року у справі N 350/426/16-ц, від 05.09.2018 у справі № 2-749/11/2229.

Підставою для встановлення або зміни способу або порядку виконання, відстрочення або розстрочення виконання судового рішення є обставини, що істотно ускладнюють виконання рішення або роблять його неможливим.

Згідно п. 10 роз`яснень постанови Пленуму Верховного Суду України від 26.12.2003 № 14 «Про практику розгляду судами скарг на рішення, дії або бездіяльність органів і посадових осіб державної виконавчої служби та звернень учасників виконавчого провадження» при вирішенні заяв державного виконавця чи сторони про відстрочку або розстрочку виконання рішення, встановлення або зміну способу й порядку його виконання, суду потрібно мати на увазі, що відповідно їх задоволення можливе лише у виняткових випадках, які суд визначає виходячи з особливого характеру обставин, що ускладнюють або виключають виконання рішення (хвороба боржника або членів його сім`ї, відсутність у нього майна, яке за рішенням суду має бути передане стягувачу, стихійне лихо, інші надзвичайні події тощо).

В даному випадку, майно було реалізоване в рамках виконавчого провадження про стягнення коштів, що передбачено зокрема, нормами Закону України «Про виконавче провадження», Закону України «Про іпотеку», Порядку реалізації, арештованого майна шляхом проведення електронних торгів, що затверджений наказом Міністерства юстиції України від 29.09.2016 за №2831/5. Підстави для зміни способу та порядку виконання рішення, для реалізації майна в тому порядку, в якому воно реалізовано, судом не встановлені, в матеріалах справи відсутні відомості, які б свідчили про наявність обставин, що істотно ускладнюють виконання рішення або роблять його неможливим. Тому, доводи ОСОБА_1 в цій частині є законодавчо неспроможні.

У позовних вимогах позивачка посилається на те, що придбання Предмету іпотеки за стартовою ціною може бути підставою для визнання недійсними електронних торгів та оцінка занижена, а її підняття на аукціоні не відбувалось.

В судовому засіданні встановлено,що будинок за адресою: АДРЕСА_1 виставлявся на торги шість разів: тричі в 2019 році та тричі в 2020 році, при цьому позивачка не оскаржувала жодні дії виконавця щодо проведення торгів.

Статтею 45 Закону України «Про іпотеку», який підлягає застосуванню до спірних правовідносин, передбачено можливість проведення торгів за участі лише одного учасника, а при реалізації спірного будинку затверджених учасників було троє.

Такі висновки узгоджуються із висновками, сформульованими Верховним Судом України у постановах від 28.09.2016 по справі № 6-1680цс16 (провадження № 6-1680цс16'), від 11.04.2018 по справі № 759/2474/14-ц (провадження N 61-1597св18).

Судом також встановлено, що ухвалою Суворовського районного суду м.Одеси від 04.06.2021р. у справі №523/4666/21 було відмовлено ОСОБА_1 у скарзі на дії Приватного виконавця виконавчого округу Одеської області Колечко Д.М.. Необхідно відзначити, що більшість підстав даного позову були також предметом розгляду справи 523/4666/21, в якій не встановлено суттєвих порушень прав боржника ОСОБА_1 щодо проведення виконавчий дій з реалізації будинку АДРЕСА_1 . (Т.1, а.с. 80-88)

Постановою Одеського апеляційного суду від 25.08.2022р., ухвала Суворовського районного суду м.Одеси від 04.06.2021р. у справі №523/4666/21 залишена без змін. (Т.5, а.с.72-79)

Суд при ухваленні рішення звертає увагу на наступне.

Однією із загальних засад цивільного судочинства є: справедливість, добросовісність та розумність (ст. 3 ЦК України).

Добросовісність (пункт 6 статті 3 ЦК України) - це певний стандарт поведінки, що характеризується чесністю, відкритістю і повагою інтересів іншої сторони договору або відповідного правовідношення.

Доктрина venire contra factum proprium (заборони суперечливої поведінки), яка базується ще на римській максимі - «non concedit venire contra factum proprium» (ніхто не може діяти всупереч своїй попередній поведінці). В основі доктрини venire contra factum proprium знаходиться принцип добросовісності. Наприклад, у статті I.-1:103 Принципів, визначень і модельних правил європейського приватного права вказується, що поведінкою, яка суперечить добросовісності та чесній діловій практиці, є, зокрема, поведінка, що не відповідає попереднім заявам або поведінці сторони, за умови, що інша сторона, яка діє собі на шкоду, розумно покладається на них (постанова Верховного Суду у складі Об`єднаної палати Касаційного цивільного суду від 10 квітня 2019 року у справі № 390/34/17 (провадження № 61-22315сво18).

Поведінкою, яка суперечить добросовісності та чесній діловій практиці, є, зокрема, поведінка, що не відповідає попереднім заявам або поведінці сторони, за умови, що інша сторона, яка діє собі на шкоду, розумно покладається на них. Якщо особа, яка має право на оспорення документу (наприклад, свідоцтва про право на спадщину) чи юридичного факту (зокрема, правочину, договору, рішення органу юридичної особи), висловила безпосередньо або своєю поведінкою дала зрозуміти, що не буде реалізовувати своє право на оспорення, то така особа пов`язана своїм рішенням і не вправі його змінити згодом. Спроба особи згодом здійснити право на оспорення суперечитиме попередній поведінці такої особи і має призводити до припинення зазначеного права (постанова Верховного Суду у складі колегії суддів Другої судової палати Касаційного цивільного суду від 07 жовтня 2020 року в справі № 450/2286/16-ц (провадження № 61-2032св19).

Отже суд виходить з того, що оскільки позивачці, було достовірно відомо про реєстрацію у будинку неповнолітніх дітей, то вона, надаючи згоду на звернення стягнення на предмет іпотеки, розуміла наслідки своїх дій, а саме, що це призведе до втрати права користування дітьми жилим приміщенням.

Всі подальші дії позивачки, як боржниці у виконавчому провадження, лише свідчать про бажання уникнути виконання рішення та повернення заборгованості за рахунок іпотечного майна.

На підставі викладеного, суд приходить до висновку, що необхідно позовні вимоги ОСОБА_1 до Приватного виконавця виконавчого округу Одеської області Колечко Д.М., Державного підприємства «Сетам», ОСОБА_2 , треті особи: приватний нотаріус Одеського міського нотаріального округу Чапський Артем Едуардович, Акціонерне товариство «Райффайзен Банк», Департамент надання адміністративних послуг Одеської міської Ради, Орган опіки та піклування Суворовської районної адміністрації Одеської міської Ради щодо:

визнання недійсними та скасування електронних торгів, з продажу майна, яке є іпотечним майном з номером лота 464991 від 03 березня 2021 року щодо реалізації житлового будинку АДРЕСА_1 у межах Виконавчого провадження 63449179

визнання недійсним та скасування Протоколу №528271 проведення електронних торгів, проведених ДП «СЕТАМ» від 03.03.2021року, щодо реалізації іпотечного майна з номером лота 464991 по реалізації житлового будинку АДРЕСА_1 у межах Виконавчого провадження 63449179;

визнання недійсним та скасування Акту про проведення електронних торгів від 10.03.2021 року, складений Приватним виконавцем виконавчого Одеського округу Колечко Д.М. у виконавчому провадженні №63449179 щодо реалізації лоту № 464991 щодо реалізації житлового будинку АДРЕСА_1 у межах Виконавчого провадження 63449179;

визнання недійсним та скасування Свідоцтва про придбання майна з прилюдних торгів від 11.03.2021 за реєстраційним №492, видане приватним нотаріусом Одеського міського нотаріального округу Чапським А.Е. переможцю торгів - ОСОБА_2 (щодо придбання предмету іпотеки - житлового будинку загальною площею 224,8 кв.м. за місцезнаходженням: АДРЕСА_1 ), у межах виконавчого провадження №63449179

скасування державної реєстрації права власності на житловий будинок АДРЕСА_1 , зареєстроване за ОСОБА_15 приватним нотаріусом ОМНО Чапським А.Е. 11.03.2021 року з видачею Витягу про державну реєстрацію від 11.03.2021 року № 247728217 в Державному реєстрі речових прав на нерухоме майно про реєстрацію права власності, що є підставою для проведення державної реєстрації припинення права власності ОСОБА_2 (РНОКПП: НОМЕР_1 , зареєстрованої за адресою: АДРЕСА_2 ) на житловий будинок загальною площею 224,8 кв.м. житловою площею - 94,5 кв.м., за адресою: АДРЕСА_1 ): (РНОНМ: НОМЕР_2 )».

-залишити без задоволення у повному обсязі.

Окрім того, в порядку розподілу судових витрат необхідно стягнути з ОСОБА_1 (РНОКПП НОМЕР_3 ) на користь ОСОБА_2 (РНОКПП НОМЕР_1 ) витрати за надання професійної правничої допомоги у розмірі 28300 гривень.

Керуючись ст.ст.12,13,76,81,89,95,141,258-259,263-265,268 ЦПК України, суд, -

ВИРІШИВ:

1. Позовні вимоги ОСОБА_1 до Приватного виконавця виконавчого округу Одеської області Колечко Д.М., Державного підприємства «Сетам», ОСОБА_2 , треті особи: приватний нотаріус Одеського міського нотаріального округу Чапський Артем Едуардович, Акціонерне товариство «Райффайзен Банк», Департамент надання адміністративних послуг Одеської міської Ради, Орган опіки та піклування Суворовської районної адміністрації Одеської міської Ради щодо:

визнання недійсними та скасування електронних торгів, з продажу майна, яке є іпотечним майном з номером лота 464991 від 03 березня 2021 року щодо реалізації житлового будинку АДРЕСА_1 у межах Виконавчого провадження 63449179

визнання недійсним та скасування Протоколу №528271 проведення електронних торгів, проведених ДП «СЕТАМ» від 03.03.2021року, щодо реалізації іпотечного майна з номером лота 464991 по реалізації житлового будинку АДРЕСА_1 у межах Виконавчого провадження 63449179;

визнання недійсним та скасування Акту про проведення електронних торгів від 10.03.2021 року, складений Приватним виконавцем виконавчого Одеського округу Колечко Д.М. у виконавчому провадженні №63449179 щодо реалізації лоту № 464991 щодо реалізації житлового будинку АДРЕСА_1 у межах Виконавчого провадження 63449179;

визнання недійсним та скасування Свідоцтва про придбання майна з прилюдних торгів від 11.03.2021 за реєстраційним №492, видане приватним нотаріусом Одеського міського нотаріального округу Чапським А.Е. переможцю торгів - ОСОБА_2 (щодо придбання предмету іпотеки - житлового будинку загальною площею 224,8 кв.м. за місцезнаходженням: АДРЕСА_1 ), у межах виконавчого провадження №63449179

скасування державної реєстрації права власності на житловий будинок АДРЕСА_1 , зареєстроване за ОСОБА_15 приватним нотаріусом ОМНО Чапським А.Е. 11.03.2021 року з видачею Витягу про державну реєстрацію від 11.03.2021 року № 247728217 в Державному реєстрі речових прав на нерухоме майно про реєстрацію права власності, що є підставою для проведення державної реєстрації припинення права власності ОСОБА_2 (РНОКПП: НОМЕР_1 , зареєстрованої за адресою: АДРЕСА_2 ) на житловий будинок загальною площею 224,8 кв.м. житловою площею - 94,5 кв.м., за адресою: АДРЕСА_1 ): (РНОНМ: НОМЕР_2 )».

залишити без задоволення у повному обсязі.

2. Стягнути з ОСОБА_1 (РНОКПП НОМЕР_3 ) на користь ОСОБА_2 (РНОКПП НОМЕР_1 ) витрати за надання професійної правничої допомоги у розмірі 28300 гривень.

Рішення суду може бути оскаржено в апеляційному порядку шляхом подачі апеляційної скарги до Одеського апеляційного суду в 30 -ти денний строк з дня отримання повного тексту рішення.

Повний текст рішення буде складено та підписано у десятиденний строк з дати проголошення рішення.

Суддя : В.К. Кисельов

Повний текст рішення складено та підписано 13.06.2023