Провадження № 2/754/1472/23
Справа № 754/8811/22
У Х В А Л А

Іменем України

28 березня 2023 року м.Київ

Деснянський районний суд м.Києва в складі:

головуючого-судді Скрипки О.І.

при секретарі Моторенко К.О.

розглянувши у підготовчому засіданні в залі суду в м.Києві клопотання представника відповідача ОСОБА_1 - ОСОБА_2 про повернення позовної заяви по цивільній справі за позовом ОСОБА_3 до ОСОБА_1 , ОСОБА_4 , третя особа: Деснянська районна в м.Києві державна адміністрація про визнання осіб такими, що втратили право користування житловим приміщенням та усунення перешкод у користуванні та розпорядженні власністю шляхом виселення,-

ВСТАНОВИВ:

В провадженні Деснянського районного суду м.Києва знаходиться цивільна справа за позовом ОСОБА_3 до ОСОБА_1 , ОСОБА_4 про визнання осіб такими, що втратили право користування житловим приміщенням та усунення перешкод у користуванні та розпорядженні власністю шляхом виселення.

На адресу суду надійшло клопотання представника відповідача ОСОБА_1 - ОСОБА_2 про повернення позовної заяви, в якому представник відповідача вказує на те, що позовна заява подана з порушенням ч.4 ст.185 ЦПК України, оскільки позовна заява підписана та подана до суду особою, яка не мала права її підписувати та подавати від імені ОСОБА_3 .

Учасники судового розгляду в судове засідання не з`явились, про час та місце розгляду справи повідомлені належним чином. Представником відповідачів ОСОБА_5 подано заяву про розгляд клопотання у його та відповідачів відсутність.

Суд вважає можливим розглянути клопотання у відсутність сторін.

У відповідності до ч. 2 ст. 247 ЦПК України, за відсутності всіх осіб, які беруть участь у справі, суд проводить розгляд цивільної справи без фіксування технічними засобами, за наявними у справі матеріалами.

Дослідивши матеріали справи, суд приходить до наступного висновку.

Позивач ОСОБА_3 звернулась до суду з позовом до ОСОБА_1 , ОСОБА_4 про визнання осіб такими, що втратили право користування житловим приміщенням та усунення перешкод у користуванні та розпорядженні власністю шляхом виселення.

Згідно ч. 7 ст. 177 ЦПК України, до позовної заяви, підписаної представником позивача, додається довіреність чи інший документ, що підтверджує повноваження представника позивача.

Відповідно до ч.1 ст.58 ЦПК України, сторона, третя особа, а також особа, якій законом надано право звертатися до суду в інтересах іншої особи, може брати участь у судовому процесі особисто (самопредставництво) та (або) через представника.

Згідно зі ст.131-2 Конституції України, виключно адвокат здійснює представництво іншої особи в суді. Законом можуть бути визначені винятки щодо представництва в суді у трудових спорах, спорах щодо захисту соціальних прав, щодо виборів та референдумів, у малозначних спорах, а також стосовно представництва малолітніх чи неповнолітніх осіб та осіб, які визнані судом недієздатними чи дієздатність яких обмежена.

Відповідно до п.18 п.1 розділу ХІІІ Перехідні положення ЦПК України, положення цього Кодексу застосовуються з урахуванням підпункту 11, пункту 16-1 розділу ХV Перехідні положення Конституції України.

В свою чергу, положеннями пп.11, п.16-1 розділу ХV Перехідні положення Конституції України передбачено, що представництво відповідно до пункту 3 частини першої статті 131 -1 та статті 131-2 цієї Конституції виключно прокурорами або адвокатами у Верховному Суді та судах касаційної інстанції здійснюється з 1 січня 2017 року; у судах апеляційної інстанції - з 1 січня 2018 року; у судах першої інстанції - з 1 січня 2019 року.

Відповідно до вимог ч.1 та 2 ст. 60 ЦПК України, представником у суді може бути адвокат або законний представник. Під час розгляду спорів, що виникають з трудових відносин, а також справ у малозначних спорах (малозначні справи) представником може бути особа, яка досягла вісімнадцяти років, має цивільну процесуальну дієздатність, за винятком осіб, визначених у статті 61 цього Кодексу.

При цьому, відповідно до ч.6 ст.19 ЦПК України, для цілей цього Кодексу малозначними справами є: 1) справи, у яких ціна позову не перевищує ста розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб; 2) справи незначної складності, визнані судом малозначними, крім справ, які підлягають розгляду лише за правилами загального позовного провадження, та справ, ціна позову в яких перевищує п`ятсот розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Згідно ч.4 ст.19 ЦПК України спрощене позовне провадження призначене для розгляду малозначних справ, справ, що виникають з трудових відносин.

Відповідно до ч.2 ст.19 ЦПК України, цивільне судочинство здійснюється за правилами, передбаченими цим Кодексом, у порядку: 1) наказного провадження; 2) позовного провадження (загального або спрощеного); 3) окремого провадження.

З правового аналізу вище наведених норм закону вбачається, що представництво особи в суді може здійснюватись іншою особою, аніж адвокатом (особа, яка досягла вісімнадцяти років, має цивільну процесуальну дієздатність, за винятком осіб, визначених у статті 61 цього Кодексу) лише в тих справах, які відповідно до закону можуть бути розглянуті в порядку спрощеного позовного провадження (спори, що виникають з трудових відносин, а також малозначні справи).

В той же час, виходячи з обставин справи, предмету спору, змісту позовних вимог, предмету доказування та обсягу доказів, позовні вимоги ОСОБА_3 розгляду в порядку спрощеного позовного провадження не підлягають.

Згідно ч. 1 ст. 20 Закону України «Про адвокатуру та адвокатську діяльність», під час здійснення адвокатської діяльності адвокат має право вчиняти будь-які дії, не заборонені законом, правилами адвокатської етики та договором про надання правової допомоги, необхідні для належного виконання договору про надання правової допомоги, зокрема, складати заяви, скарги, клопотання, інші правові документи та подавати їх у встановленому законом порядку.

Повноваження адвоката як представника підтверджується довіреністю або ордером, виданим відповідно до Закону України «Про адвокатуру і адвокатську діяльність». (ч. 4 с. 62 Цивільного процесуального кодексу України)

Згідно із ч. 1 ст. 26 Закону України «Про адвокатуру та адвокатську діяльність» документами, що посвідчують повноваження адвоката на надання правової допомоги, можуть бути: 1) договір про надання правової допомоги; 2) довіреність; 3) ордер; 4) доручення органу (установи), уповноваженого законом на надання безоплатної правової допомоги.

Жодних доказів того, що ОСОБА_6 , який підписав даний позов, має статус адвоката, у справі відсутні, а тому він не може бути представником в даній справі та не має повноважень подавати заяву до суду та підписувати її від імені позивача.

Таким чином, судом встановлено, що даний позов підписано та подано особою, яка не має повноважень на ведення справи, відтак, провадження у справі було відкрито помилково.

Відповідно до п.2 ч.1 ст.257 ЦПК України, суд постановляє ухвалу про залишення позову без розгляду, якщо позовну заяву від імені заінтересованої особи подано особою, яка не має повноважень на ведення справи.

Таким чином, суд вважає, що наявні підстави для залишення позову без розгляду.

При цьому суд не вбачає підстав для задоволення клопотання представника відповідача про повернення позовної заяви відповідно до ч.4 ст.185 ЦПК України, оскільки така процесуальна дія можлива лише до відкриття провадження у справі.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст.158, 257, 258-261, 353 ЦПК України, суд, -

УХВАЛИВ:

В задоволенні клопотання представника відповідача ОСОБА_1 - ОСОБА_2 про повернення позовної заяви по цивільній справі за позовом ОСОБА_3 до ОСОБА_1 , ОСОБА_4 , третя особа: Деснянська районна в м.Києві державна адміністрація про визнання осіб такими, що втратили право користування житловим приміщенням та усунення перешкод у користуванні та розпорядженні власністю шляхом виселення - відмовити.

Позовну заяву ОСОБА_3 до ОСОБА_1 , ОСОБА_4 , третя особа: Деснянська районна в м.Києві державна адміністрація про визнання осіб такими, що втратили право користування житловим приміщенням та усунення перешкод у користуванні та розпорядженні власністю шляхом виселення - залишити без розгляду.

Ухвала набирає законної сили після закінчення строку для подання апеляційної скарги, якщо таку скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги ухвала, якщо її не скасовано, набирає законної сили після розгляду справи апеляційним судом.

Апеляційна скарга подається до Київського апеляційного суду протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення.

У разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Учасник справи, якому ухвала суду не була вручені у день її проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження: на ухвали суду - якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Суддя: