Справа № 755/4581/23
"26" червня 2023 р. м. Київ
Дніпровський районний суд м. Києва в складі:
Головуючого судді - САВЛУК Т.В.
за участі секретаря Бурячек О.В.,
учасники справи:
представники позивача - Гаврилюк Ж.О. , адвокат Маланчук В.М.,
відповідач - не з`явився,
розглянувши у відкритому судовому засіданні в приміщенні Дніпровського районного суду м. Києва, в залі суду, в порядку спрощеного позовного провадження цивільну справу за позовом Комунального підприємства по утриманню зелених насаджень Дніпровського району міста Києва до ОСОБА_2 про відшкодування матеріальної шкоди,
Комунальне підприємство по утриманню зелених насаджень Дніпровського району міста Києва звернулося до суду з позовом до ОСОБА_2 з вимогами: «Стягнути з ОСОБА_2 на користь Комунального підприємства по утриманню зелених насаджень Дніпровського району міста Києва матеріальну шкоду у розмірі 26 350,00 гривень»
25 квітня 2023 року Дніпровським районним судом міста Києва відкрите провадження у цивільній справі та призначено розгляд справи в порядку спрощеного позовного провадження з повідомленням (викликом) сторін.
Положеннями ст.174 Цивільного процесуального кодексу України закріплено, що при розгляді справи судом у порядку позовного провадження учасники справи викладають письмово свої вимоги, заперечення, аргументи, пояснення та міркування щодо предмета спору виключно у заявах по суті справи, визначених цим Кодексом. Заявами по суті справи є: позовна заява; відзив на позовну заяву (відзив); відповідь на відзив; заперечення; пояснення третьої особи щодо позову або відзиву. Подання заяв по суті справи є правом учасників справи.
Відповідач правом подати відзив на позов не скористався, заяв (клопотань) з процесуальних питань до суду не подавав.
У відповідності до ч.8 ст.279 Цивільного процесуального кодексу України при розгляді справи у порядку спрощеного провадження суд досліджує докази і письмові пояснення, викладені у заявах по суті справи, а у випадку розгляду справи з повідомленням (викликом) учасників справи - також заслуховує їх усні пояснення та показання свідків. Судові дебати не проводяться.
Відповідач ОСОБА_2 в судове засідання не з`явився, про день, час та місце розгляду справи повідомлений належним чином, про причини неявки суду не повідомив, правом подання відзиву на позов та докази на спростування заявлених вимог не скористався.
На підставі ч.1 ст.280 Цивільного процесуального кодексу України суд може ухвалити заочне рішення на підставі наявних у справі доказів за одночасного існування таких умов: відповідач належним чином повідомлений про дату, час і місце судового засідання; відповідач не з`явився в судове засідання без поважних причин або без повідомлення причин; відповідач не подав відзив; позивач не заперечує проти такого вирішення справи.
Вислухавши представників позивача, дослідивши наявні в матеріалах справи письмові докази, всебічно перевіривши обставини, на яких вони грунтуються у відповідності з нормами матеріального права, суд встановив наступні обставини та дійшов до наступних висновків.
Відповідно до статті 1 Закону України «Про охорону навколишнього природного середовища», завданням законодавства про охорону навколишнього природного середовища є регулювання відносин у галузі охорони, використання і відтворення природних ресурсів, забезпечення екологічної безпеки, запобігання і ліквідації негативного впливу господарської та іншої діяльності на навколишнє природне середовище, збереження природних ресурсів, генетичного фонду живої природи, ландшафтів та інших природних комплексів, унікальних територій та природних об`єктів, пов`язаних з історико-культурною спадщиною.
Відносини у галузі охорони навколишнього природного середовища в Україні регулюються цим Законом, а також земельним, водним, лісовим законодавством, законодавством про надра, про охорону атмосферного повітря, про охорону і використання рослинного і тваринного світу та іншим спеціальним законодавством. (ст. 2 Закону України «Про охорону навколишнього природного середовища»)
Комунальне підприємством по утриманню зелених насаджень Дніпровського району м. Києва, створено рішенням Київської міської ради від 02 жовтня 2001 року №59/1493 «Про деякі питання діяльності підприємства, що входять до складу київського державного комунального об`єднання зеленого будівництва «Київзеленбуд», є правонаступником комунального підприємства по утриманню зелених насаджень Дніпровського району, державного комунального підприємства по утриманню зелених насаджень Дарницького району, державного комунального підприємства «Виробничий трест по експлуатація зелених насаджень» Харківського району, в частині прав та обов`язків, що впливають з переданого ними майна, засновано на комунальній власності територіальної громади міста Києва і підпорядковуються Департаменту міського благоустрою та збереження природного середовища виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації). Засновником та власником підприємства є територіальна громада міста Києва, від імені якої виступає Київська міська рада.
Відповідно до рішення Київської міської ради від 16 травня 2019 року №910/7566, оголошено ландшафтним заказником місцевого значення «Труханів острів» територію острова Труханів та острова Міжмостний без вилучення земель у землекористування.
Розпорядженням Кабінету Міністрів України від 14 серпня 2019 року за №621-р, передано окреме індивідуально визначене майно за переліком згідно з додатком, що розміщене на Трухановому острові у м. Києві, у власність територіальної громади. (а.с. 25)
11 листопада 2019 року Виконавчим органом Київської міської ради (Київська міська державна адміністрація) винесено розпорядження за № 1944, про безоплатне прийняття з державної власності до комунальної власності територіальної громади міста Києва окремого індивідуального визначеного майна, що розміщене на Трухановому острові в місті Києві, та закріплено на праві господарського відання за Комунальним підприємством по утриманню зелених насаджень Дніпровського району міста Києва. (а.с.27-28)
20 грудня 2019 року, Виконавчим органом Київської міської ради (Київська міська державна адміністрація) винесено розпорядження за № 2210, про затвердження акта приймання-передачі окремого індивідуального визначеного майна, що розміщене на Трухановому острові в м. Києві, до комунальної власності територіальної громади міста Києва.
Відповідно до статті 5 Закону України «Про охорону навколишнього природного середовища», яка встановлює об`єкти правової охорони навколишнього природного середовища, зазначено, що державній охороні і регулюванню використання на території України підлягають: навколишнє природне середовище як сукупність природних і природно-соціальних умов та процесів, природні ресурси, як залучені в господарський обіг, так і невикористовувані в економіці в даний період (земля, надра, води, атмосферне повітря, ліс та інша рослинність, тваринний світ), ландшафти та інші природні комплекси.
Відповідно до ст. 10 Закон України «Про рослинний світ» спеціальне використання природних рослинних ресурсів загальнодержавного значення здійснюється за дозволом, що видається в порядку, який визначається Кабінетом Міністрів України. Спеціальне використання природних рослинних ресурсів місцевого значення здійснюється за дозволом, що видається в порядку, який визначається Верховною Радою Автономної Республіки Крим та органами місцевого самоврядування. Не потребують дозволу на спеціальне використання природних рослинних ресурсів: власники земельних ділянок, на яких знаходяться об`єкти рослинного світу, крім тих, що занесені до Червоної книги України та Зеленої книги України; користувачі (в тому числі орендарі) земельних ділянок, які їм надано для цільового призначення (ведення селянського (фермерського) господарства, особистого підсобного господарства, колективного садівництва, городництва, сінокосіння, випасання худоби), за винятком використання ними дикорослих судинних рослин, мохоподібних, водоростей, лишайників, а також грибів, види яких занесені до Червоної книги України, та природних рослинних угруповань, занесених до Зеленої книги України. Форма дозволу на спеціальне використання природних рослинних ресурсів встановлюється Кабінетом Міністрів України.
Відповідно до п. 3 Порядку видалення дерев, кущів, газонів і квітників у населених пунктах, затвердженого постановою КМУ від 01.08.2006 № 1045, видалення зелених насаджень на території населеного пункту здійснюється: за рішенням виконавчого органу сільської, селищної, міської ради (далі - компетентний орган) на підставі ордера (крім випадків, передбачених пунктами 7-10 цього Порядку); на підставі одного з документів, визначених частиною першою статті 34 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності», до прийняття в експлуатацію закінчених будівництвом об`єктів.
Пунктами 7, 8 Порядку видалення дерев, кущів, газонів і квітників у населених пунктах, передбачено, що видалення аварійних, сухостійних і фаутних дерев на об`єкті благоустрою здійснює балансоутримувач на підставі акта, що складається відповідно до пункту 4 цього Порядку. У процесі ліквідації наслідків стихійного лиха, аварійної та надзвичайної ситуації, а також у разі, коли стан зелених насаджень загрожує життю, здоров`ю громадян чи майну громадян та/або юридичних осіб, видалення зелених насаджень здійснюється негайно з подальшим оформленням акта відповідно до пункту 4 цього Порядку.
Відповідно до п 4 Порядку видалення дерев, кущів, газонів і квітників у населених пунктах, підставою для прийняття рішення компетентним органом є заява про видалення зелених насаджень, подана юридичною чи фізичною особою (далі - заявник). Після надходження заяви компетентний орган утворює комісію з питань визначення стану зелених насаджень та їх відновної вартості (далі - комісія), до складу якої входять представники заявника, власника земельної ділянки (користувача), компетентного органу, територіального органу Держекоінспекції, а у разі потреби - балансоутримувача території та комунального підприємства, що здійснює утримання зелених насаджень. Під час формування складу комісії компетентний орган протягом двох днів після надходження заяви надсилає запити до територіального органу Держекоінспекції, власника земельної ділянки (користувача), балансоутримувача території та комунального підприємства, що здійснює утримання зелених насаджень, щодо можливості їх участі в роботі комісії. Територіальний орган Держекоінспекції та заінтересовані організації у п`ятиденний строк після надходження запиту надсилають компетентному органу в письмовій формі повідомлення про включення свого представника до складу комісії. Після надходження повідомлень компетентний орган протягом трьох днів затверджує склад комісії. У разі надходження повідомлень про відмову від участі представників територіального органу Держекоінспекції та заінтересованих організацій склад комісії затверджується без таких представників. Комісія у п`ятиденний строк після її затвердження визначає стан зелених насаджень, розташованих на земельній ділянці, і їх відновну вартість та складає акт обстеження тих насаджень, що підлягають видаленню (далі - акт), за формою, затвердженою Мінрегіоном. У разі знесення аварійних, сухостійних і фаутних дерев комісія з`ясовує причину набуття деревами такого стану, про яку зазначається в складеному комісією акті. Кожному члену комісії надається один примірник акта. У разі відсутності представника територіального органу Держекоінспекції у складі комісії один примірник акта у триденний строк надсилається до територіального органу Держекоінспекції. Голова комісії готує в п`ятиденний строк проект рішення компетентного органу про видалення зелених насаджень, в якому зазначається інформація про кількість зелених насаджень, що підлягають видаленню і залишаються на земельній ділянці. Компетентний орган у місячний строк після надходження зазначеного проекту рішення про видалення зелених насаджень приймає відповідне рішення і видає наступного дня заявнику його копію для оплати відновної вартості зелених насаджень, що підлягають видаленню.
Преюдиційні факти - це факти, встановлені рішенням чи вироком суду, що набрало законної сили. Преюдиційність ґрунтується на правовій властивості законної сили судового рішення і визначається його суб`єктивними і об`єктивними межами, за якими сторони та інші особи, які беруть участь у справі, а також їх правонаступники не можуть знову оспорювати в іншому процесі встановлені судовим рішенням у такій справі правовідносини.
Суб`єктивними межами є те, що в двох справах беруть участь одні й ті самі особи чи їх правонаступники, чи хоча б одна особа, щодо якої встановлено ці обставини. Об`єктивні межі стосуються обставин, встановлених рішенням чи вироком суду.
Преюдиційні обставини не потребують доказування, якщо одночасно виконуються наступні умови: обставина встановлена судовим рішення; судове рішення набрало законної сили; у справі беруть участь ті ж особи, які брали участь у попередній справі.
Така правова позиція викладена у постанові Верховного Суду України від 24 травня 2017 року у справі № 6-843цс17 та постановах Верховного Суду у складі колегії суддів Першої судової палати Касаційного цивільного суду від 06 лютого 2018 року у справі № 235/9895/15-ц, від 05 квітня 2018 року у справі № 404/1515/16-ц та підтверджена висновком Великої Палати Верховного Суду у постанові від 21 листопада 2018 року у справі № 372/504/17.
Як роз`яснено у п.7 Постанови Пленуму Верховного Суду України від 18 грудня 2009 року за №14 «Про судове рішення у цивільній справі», оскільки обставини, встановлені судовим рішенням у цивільній, господарській або адміністративній справі, що набрало законної сили, не доказуються при розгляді інших справ лише в тому разі, коли в них беруть участь ті самі особи або особа, щодо якої встановлено ці обставини, чи їх правонаступники, то в інших випадках - ці обставини встановлюються на загальних підставах.
Відповідно до частин 4 та 5 ст. 82 Цивільного процесуального кодексу України, обставини, встановлені рішенням суду у господарській, цивільній або адміністративній справі, що набрало законної сили, не доказуються при розгляді іншої справи, у якій беруть участь ті самі особи або особа, щодо якої встановлено ці обставини, якщо інше не встановлено законом. Обставини, встановлені стосовно певної особи рішенням суду у господарській, цивільній або адміністративній справі, що набрало законної сили, не доказуються при розгляді іншої справи, проте можуть бути у загальному порядку спростовані особою, яка не брала участі у справі, в якій такі обставини були встановлені.
ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , визнано винуватим у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 246 КК України та призначити йому покарання у виді штрафу у розмірі однієї тисячі п`ятсот неоподатковуваних мінімумів доходів громадян, що становить 25 500 (двадцять п`ять тисяч п`ятсот) гривень.
Як встановлено в мотивувальній частині вироку: «(абз.4) Встановлено, що у жовтні - грудні 2022 року, більш точний час досудовим розслідуванням невстановлений, у ОСОБА_2 , який перебував за місцем свого мешкання, а саме за адресою: АДРЕСА_1 , виник умисел, спрямований на незаконну порубку дерев із породи «Сосна», які розташовувались поблизу Подільсько-Воскресенського мосту на острові Труханів м. Києва.
Реалізуючи свій злочинний умисел, спрямований на незаконну порубку дерев, в період з жовтня по листопад 2022 року, точної дати під час досудового не встановлено, ОСОБА_2 залучивши до вказаного злочину двох невстановлених в ході досудового розслідування осіб, які не були обізнані у злочинних намірах останнього, перебуваючи на території Труханового острову м. Київ, розташованій за координатами 50.471066, 30.539254, поблизу Подільсько-Воскресенського мосту, на території що знаходиться у господарському віданні Комунального підприємства по утриманню зелених насаджень Дніпровського району, в порушення вищевказаних норм діючого законодавства України, усвідомлюючи суспільно-небезпечний характер свого діяння, передбачаючи його суспільно-небезпечні наслідки та бажаючи їх настання, за допомогою бензинової пили марки STIHL» моделі MS 250 спиляв та в подальшому розпиляв на колоди у вказаному лісовому насадженні одинадцять сиро ростучих дерев породи «Сосна», діаметром на пнях 32 см, 40 см,37 см, 29 см, 30 см, 32 см, 34 см, 29 см, 24 см, 35 см, 34 см відповідно до ступеня припинення їх росту. (абз.5)
Відповідно до листа Державної екологічної інспекції Столичного округу від 26.01.2023 № 3/1/6/2-28/275 щодо розрахунку розміру ймовірної шкоди, заподіяної зеленим насадженням на острові Труханів, за координатами 50.471066, 30.539254, за незаконну порубку одинадцяти сиро ростучих дерев породи «Сосна» становить 14 750 грн.(абз.6)
Надалі, продовжуючи реалізацією свого злочинного умислу, спрямованого на незаконну порубку дерев, ОСОБА_2 залучив до вказаного злочину інших двох осіб, а саме ОСОБА_3 та ОСОБА_4 , матеріали відносно яких направлено до Державної екологічної інспекції Столичного округу для складання адміністративного протоколу у порядку ст. 65 КУпАП, 15.12.2022 року, приблизно о 10:00 перебуваючи на території Труханового острову м. Київ, за координатами 50.4707278, 30.5396523, поблизу Подільсько-Воскресенського мосту, на території що знаходиться у господарському віданні Комунального підприємства по утриманню зелених насаджень Дніпровського району, де в порушення вищевказаних норм діючого законодавства України, усвідомлюючи суспільно-небезпечний характер свого діяння, передбачаючи його суспільно-небезпечні наслідки та бажаючи їх настання, за допомогою бензинової пили STIHL» моделі MS 250 спиляв та в подальшому розпиляв на колоди у вказаному лісовому захисному насадженні два сиро ростучих дерева породи «Сосна», діаметром на пнях 29 см та 39 см відповідно до ступеня припинення їх росту.(абз.7)
Згідно листа Державної екологічної інспекції Столичного округу від 28.12.2022 року № 3/1/6/2-27/2741 щодо розрахунку розміру ймовірної шкоди, заподіяної зеленим насадженням на острові Труханів, за незаконну порубку двох сиро ростучих дерев породи «Сосна» становить 11 600 грн.(абз.8)
Своїми умисними протиправними діями ОСОБА_2 заподіяв майнову шкоду територіальній громаді м. Києва, в особі Комунального підприємства по утриманню зелених насаджень Дніпровського району на загальну суму 26 350 грн 00 коп., що є істотною шкодою, тобто шкодою яка в 20 разів перевищує неоподатковуваний мінімум доходів громадян на момент вчинення злочину. (абз.9)
Таким чином, ОСОБА_2 вчинив незаконну порубку дерев у лісових насадженнях, що заподіяла істотну шкоду, на об`єкті природно-заповідного фонду, тобто вчинив кримінальне правопорушення, передбачене ч. 3 ст. 246 КК України.(абз.10)»
Постановою Кабінету Міністрів України від 08 квітня 1999 року за №559, затверджено такси для обчислення розміру шкоди, заподіяної підприємствами, установами, організаціями та громадянами зеленим насадження у межах міст та інших населених пунктів внаслідок: знищення або пошкодження дерев і чагарників (Додаток 1); знищення або пошкодження газонів і квітників (Додаток 2); використання не за призначенням парків, скверів, гідропарків, інших озеленених та земельних ділянок, відведених для їх створення, а також самовільний проїзд та заїзд на них транспортних засобів, засмічення водойм на їх територіях (Додаток 3). Установлено, що розмір шкоди, заподіяної зеленим насадженням у межах міст та інших населених пунктів, обчислюється за таксами, що затверджені цією постановою, посадовими особами інспекторського складу Державної екологічної інспекції та її територіальних органів та інших спеціально уповноважених органів виконавчої влади, яким надано право розглядати справи про адміністративні правопорушення.
Заступником начальника відділу державного екологічного нагляду (контролю) природно-заповідного фонду та рослинного світу Управління державного екологічного нагляду (контролю) тваринного світу та біоресурсів, природно-заповідного фонду та рослинного світу-старшим державним інспектором з охорони навколишнього природного середовища Столичного округу Зіва О.О. складено Розрахунок розміру ймовірної шкоди, заподіяної леденим насадженням на острові Труханів, за координатами 50.471066.30.539254, на підставі п. ґ ст. 20-2 Закону України «Про охорону навколишнього природного середовища», загальний розмір становить 14 750,00 гривень, даний розрахунок проведення згідно «Такс для обчислення розміру відшкодування шкоди, заподіяної зеленим насадженням у межах міст та інших населених пунктів», затверджених Постановою Кабінету Міністрів України від 08 квітня 1999 року за №559. (а.с.24)
Заступником начальника відділу державного екологічного нагляду (контролю) природно-заповідного фонду та рослинного світу Управління державного екологічного нагляду (контролю) тваринного світу та біоресурсів, природно-заповідного фонду та рослинного світу-старшим державним інспектором з охорони навколишнього природного середовища Столичного округу Зіва О.О. складено Розрахунок розміру ймовірної шкоди, заподіяної леденим насадженням на острові Труханів, за координатами 50.4707278, 30.5396523, на підставі п. ґ ст. 20-2 Закону України «Про охорону навколишнього природного середовища», загальний розмір становить 11 600,00 гривень, даний розрахунок проведення згідно «Такс для обчислення розміру відшкодування шкоди, заподіяної зеленим насадженням у межах міст та інших населених пунктів», затверджених Постановою Кабінету Міністрів України від 08 квітня 1999 року за №559. (а.с.24)
За вимог цивільного кодексу України майнова шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам фізичної або юридичної особи, а також шкода, завдана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала.
Загальні підстави відповідальності за завдану майнову шкоду в рамках позадоговірних (деліктних) зобов`язань визначені ст. 1166 Цивільного кодексу України, відповідно до якої майнова шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам фізичної або юридичної особи, а також шкода, завдана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала; особа, яка завдала шкоди, звільняється від її відшкодування, якщо вона доведе, що шкоди завдано не з її вини.
Фактичною підставою для застосування такого виду відповідальності є вчинення особою правопорушення. Юридичною підставою позадоговірної відповідальності є склад цивільного правопорушення, елементами якого є шкода, протиправна поведінка, причинний зв`язок між шкодою і протиправною поведінкою, вина. Відсутність хоча б одного з цих же елементів виключає відповідальність за заподіяну шкоду.
Деліктна відповідальність за загальним правилом настає лише за наявності вини заподіювача шкоди.
Шкода - це зменшення або знищення майнових чи немайнових благ, що охороняються законом.
Протиправною є поведінка, що не відповідає вимогам закону або договору, тягне за собою порушення майнових прав та інтересів іншої особи і спричинила заподіяння збитків.
Причинний зв`язок як елемент цивільного правопорушення виражає зв`язок протиправної поведінки і шкоди, що настала, при якому протиправність є причиною, а шкода - наслідком.
При цьому в деліктних правовідносинах саме на позивача покладається обов`язок довести наявність шкоди та її розмір, протиправність поведінки заподіювача шкоди та причинний зв`язок такої поведінки із заподіяною шкодою.
Відповідно до аналізу загальних підстав відповідальності за завдану майнову шкоду в рамках позадоговірних (деліктних) зобов`язань, закріплених в частині 1 ст.1166 Цивільного кодексу України, можливо зробити висновок про те, що вказана правова норма містить правило про загальний (генеральний) делікт, відповідно до якого будь-яка шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам або майну фізичної або юридичної особи, повинна бути відшкодована особою, яка її завдала, в повному обсязі.
Отже, загальною підставою деліктної відповідальності є протиправне, шкідливе, винне діяння завдавача шкоди (цивільне правопорушення), яке поділяється на такі складові: 1) протиправна поведінка особи, б) настання шкоди, в) причинний зв`язок між двома першими елементами, г) вина завдавача шкоди. І лише доведеність сукупності вказаних вище елементів настання деліктної відповідальності може бути правовою підставою для відшкодування шкоди.
Статтею 4 Закону України «Про охорону навколишнього природного середовища» встановлено, що природні ресурси України є власністю Українського народу.
Від імені Українського народу права власника здійснюють органи державної влади та органи місцевого самоврядування у межах, визначених Конституцією України, цим та іншими законами України.
Відповідно до приписів статті 3 Закону України «Про охорону навколишнього природного середовища», одним із основних принципів охорони навколишнього природного середовища є компенсація шкоди, заподіяної порушення законодавства про охорону навколишнього природного середовища.
Статтями 68, 69 Закону України «Про охорону навколишнього природного середовища» передбачено, що підприємства, установи, організації та громадяни зобов`язані відшкодовувати шкоду, заподіяну ними внаслідок порушення законодавства про охорону навколишнього природного середовища, в порядку та розмірах, встановлених законодавством України. Шкода, заподіяна внаслідок порушення законодавства про охорону навколишнього природного середовища, підлягає компенсації в повному обсязі.
Відповідно до статей 6, 25, 36, Закону України «Про рослинний світ» Державна екологічна інспекція України здійснює державне управління у сфері охорони та контролю використання та відтворення рослинного світу.
За наведених обставин, судом встановлено, що причинний зв`язок між протиправною поведінкою відповідача ОСОБА_2 , яка доведена вироком Дніпровського районного суду міста Києва від 13 березня 2023 року, та шкодою, завданою в результаті такої поведінки Комунальному підприємству по утриманню зелених насаджень Дніпровського району міста Києва, підтверджується матеріалами справи, відтак, в діях ОСОБА_2 наявні всі елементи складу цивільного правопорушення, що є підставою для стягнення заподіяної ними шкоди у розмірі 26 350,00 гривень, в свою чергу відповідач правом подачі відзиву не скористався, доказів на спростування заявлених вимог відповідач суду не надав.
Відповідно до ст.89 Цивільного процесуального кодексу України суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів. Жодні докази не мають для суду заздалегідь встановленої сили. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності. Суд надає оцінку як зібраним у справі доказам в цілому, так і кожному доказу (групі однотипних доказів), який міститься у справі, мотивує відхилення або врахування кожного доказу (групи доказів).
З урахуванням викладеного, суд приходить до висновку, що позов Комунального підприємства по утриманню зелених насаджень Дніпровського району міста Києва до ОСОБА_2 про відшкодування матеріальної шкоди, є обґрунтованим та таким, що підлягає задоволенню в повному обсязі.
Вирішуючи питання розподілу судових витрат, суд присуджує стягнути з ОСОБА_2 на користь Комунального підприємства по утриманню зелених насаджень Дніпровського району міста Києва судові витрати по сплаті судового збору в розмірі 2684,00 грн.
Враховуючи наведене та керуючись статтями 1166 Цивільного кодексу України, статтями 1, 2, 4, 5, 68, 69 Закону України «Про охорону навколишнього природного середовища», статтею 10 Закону України «Про рослинний світ», пунктами 3, 4, 6, 7, 8, 25, 36 Порядку видалення дерев, кущів, газонів і квітників у населених пунктах, затверджений Постановою Кабінету Міністрів України від 08 квітня 1999 року за №559, статтями 2, 4, 12, 76-82, 89, 141, 263-265, 274-279, 280, 284, 354 Цивільного процесуального кодексу України, суд,-
Позов Комунального підприємства по утриманню зелених насаджень Дніпровського району міста Києва до ОСОБА_2 про відшкодування матеріальної шкоди, - задовольнити.
Сторони цивільного процесу:
Позивач: Комунальне підприємство по утриманню зелених насаджень Дніпровського району міста Києва, ідентифікаційний код юридичної особи -03359813, юридична адреса: м. Київ, проспект Визволителів, будинок 6.
Відповідач: ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , паспорт громадянина України, серія НОМЕР_1 , дата видачі -16 лютого 2015 року, адреса місця реєстрації: АДРЕСА_2 .
Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів з дня його проголошення.
Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.
У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.
Відповідно до п. 15.5 Перехідних положень Цивільного процесуального кодексу України в редакції Закону № 2147-VIII від 03.10.2017, апеляційні та касаційні скарги подаються учасниками справи до або через відповідні суди, а матеріали справ витребовуються та надсилаються судами за правилами, що діяли до набрання чинності цією редакцією Кодексу.
Заочне рішення може бути переглянуте Дніпровським районним судом м. Києва за письмовою заявою відповідача. Заяву про перегляд заочного рішення може бути подано протягом тридцяти днів з дня його проголошення (ст. 284 ЦПК України).
Учасник справи, якому повне заочне рішення суду не було вручене у день його проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на подання заяви про його перегляд - якщо така заява подана протягом двадцяти днів з дня вручення йому повного заочного рішення суду.