ДАРНИЦЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД М.КИЄВА
справа № 753/2093/22
провадження № 2/753/1108/23
У Х В А Л А

про відмову у прийнятті зустрічної позовної заяви

"21" березня 2023 р. Дарницький районний суд м. Києва в складі:

головуючого судді Котвицького В.Л.,

за участі секретаря Яценка Ю.О.,

представника позивача ОСОБА_1 ,

відповідача ОСОБА_2 ,

представника відповідача ОСОБА_3 ,

розглянувши у судовому засіданні матеріали зустрічної позовної заяви ОСОБА_2 до ОСОБА_4 про визнання недійсним договору позики у формі розписки під час розгляду цивільної справи за первісною позовною заявою ОСОБА_4 до ОСОБА_2 про стягнення боргу,-

ВСТАНОВИВ:

Позивач у лютому 2022 року звернувся до суду з позовом до ОСОБА_2 про стягнення боргу, у якому з урахуванням заяви про збільшення позовних вимог від 02.03.2023 просив стягнути з відповідача на користь позивача заборгованість за борговою розпискою у сумі 70 000 доларів США та 3% річних у сумі 4130,95 доларів США.

Ухвалою суду від 18.02.2022 відкрито загальне позовне провадження та призначено справу у підготовче судове засідання.

До суду 29.12.2022 від відповідача надійшло клопотання про поновлення процесуального строку та зустрічна позовна заява до ОСОБА_4 про визнання недійсним договору позики у формі розписки

Суд, заслухавши учасників судового процесу, дослідивши подане клопотання про поновлення строку для подання зустрічного позову, вивчивши його зміст, приходить до наступного висновку.

У своєму клопотання причини поважності пропуску строку на подання зустрічного позову відповідачка пояснювала запровадженням на території України воєнного стану, що законом віднесено до форс-мажорних обставин. В якості обґрунтування цього посилалася на довідку суду, яка мотивована рішенням Ради суддів України від 24.02.2022, яким рекомендовано судам України у випадку загрози життю, здоров`ю та безпеці відвідувачів суду приймати рішення про тимчасове зупинення здійснення судочинства певним судом до усунення обставин, які зумовили припинення розгляду справи. Також посилалася на лист Торгово-промислової палати України (ТПП) за № 2024/02.0-7.1 від 28.02.2022, яким повідомлено, що військова агресія російської федерації проти України є форс-мажорною обставиною (обставиною непереборної сили). Зазначала на те, що 13.07.2022 ознайомилася з матеріалами справи, проте об`єм та час підготовки різного роду заяв та клопотань процесуального характеру завадили вчасній підготовці та поданню зустрічного позову. Так, брак часу на підготовку зустрічного позову залежав від існуючих обставин військового стану: повітряних тривог, відсутності електроенергії та доступу до інтернету. Окремою причиною несвоєчасного подання зустрічного позову відповідачка також зазначає відсутність коштів для оплати експертизи та судового збору.

Згідно з ч. 5 ст. 12 ЦПК України суд, зберігаючи об`єктивність і неупередженість сприяє учасникам судового процесу в реалізації ними прав, передбачених цим Кодексом.

За змістом ст. 49 ЦПК України, відповідач має право подати зустрічний позов у строки, встановлені цим Кодексом.

Відповідно до норми ч. 1 ст. 193 ЦПК України відповідач має право пред`явити зустрічний позов у строк для подання відзиву.

Відзив подається у строк, встановлений судом в ухвалі про відкриття провадження у справі (п. 1 ч. 1 ст. 190 ЦПК України).

Відповідно до ст. 120 ЦПК України, строки, в межах яких вчиняються процесуальні дії, встановлюються законом, а якщо такі строки законом не визначені, - встановлюються судом.

За приписами ст. 121 ЦПК України суд має встановлювати розумні строки для вчинення процесуальних дій. Строк є розумним, якщо він передбачає час, достатній, з урахуванням обставин справи, для вчинення процесуальної дії, та відповідає завданню цивільного судочинства.

Строки, встановлені законом або судом, обчислюються роками, місяцями і днями, а також можуть визначатися вказівкою на подію, яка повинна неминуче настати (ст. 122 ЦПК України).

Згідно до ст. 123 ЦПК України перебіг процесуального строку починається з наступного дня після відповідної календарної дати або настання події, з якою пов`язано його початок.

Норма ч. 1 ст. 124 ЦПК України встановлює, що строк, обчислюваний роками, закінчується у відповідні місяць і число останнього року строку.

Ухвалою Дарницького районного суду м. Києва від 18.02.2022 про відкриття провадження у справі відповідачці був встановлений п`ятнадцятиденний строк для подання відзиву на позов з дня вручення ухвали про відкриття провадження у справі

Як зазначає у своїй заяві відповідачка ухвалу суду про відкриття провадження нею було отримано 31.06.2022, також в матеріалах справи відсутня інформація про отримання відповідачем самої позовної заяви.

Судом встановлено, і це підтверджується самою відповідачкою у клопотанні про поновлення строку для подання зустрічного позову, що вона ознайомилася з матеріалами справи 13.07.2022.

Отже, урахувуючи встановленння судом п`ятнадцятиденного строку для подання відзиву на позов, останнім днем для подання зустрічного позову було - 28.07.2022. Водночас, зустрічний позов ОСОБА_2 до ОСОБА_4 про визнання недійсним договору позики у формі розписки до суду надійшов 29.12.2022, тобто більше, ніж через п`ять місяців після ознайомлення із первісним позовом.

З урахуванням встановлених обставин, які не заперечуються відповідачем, зустрічний позов надійшов до суду з порушенням встановленого для цього строку.

Згідно із ст. 127 ЦПК України, суд за заявою учасника справи поновлює пропущений процесуальний строк, встановлений законом, якщо визнає причини його пропуску поважними, крім випадків, коли цим Кодексом встановлено неможливість такого поновлення. Встановлений судом процесуальний строк може бути продовжений судом за заявою учасника справи, поданою до закінчення цього строку, чи з ініціативи суду.

Надаючи оцінку доводам відповідачки, які унеможливили подання зустрічного позову в передбачений законодавством процесуальний строк у зв`язку із введенням воєнного стану, суд зазначає таке.

Указом Президента України № 64/2022 «Про введення воєнного стану в Україні» на території України введено воєнний стан із 05 год. 30 хв. 24.02.2022 строком на 30 діб, та після його затвердження Законом України № 2102-IX від 24.02.2022 «Про затвердження Указу Президента України «Про введення воєнного стану в Україні» цей Указ набрав чинності, у зв`язку з чим в Україні відповідно до ст. 1 Закону України «Про оборону України» та ст. 1 Закону України «Про правовий режим воєнного стану» розпочався воєнний стан. Крім того, 15.03.2022 Указом Президента України № 133/2022 «Про продовження строку дії воєнного стану в Україні», що затверджений Законом України № 2119-IX від 15.03.2022 «Про затвердження Указу Президента України «Про продовження строку дії воєнного стану в Україні» строк дії воєнного стану в Україні продовжено з 05 год. 30 хв. 26.03.2022 строком на 30 діб, також Указом Президента України № 259/2022 «Про продовження строку дії воєнного стану в Україні», що затверджений Законом України № 2212-IX від 21.04.2022 «Про затвердження Указу Президента України «Про продовження строку дії воєнного стану в Україні» строк дії воєнного стану в Україні продовжено з 05 год. 30 хв. 25.04.2022 строком на 30 діб, також Указом Президента України № 341/2022 від 17.05.2022 продовжено строк дії воєнного стану в Україні з 25.05.2022 строком на 90 діб, окрім того Указом Президента України № 573/2022 від 17.08.2022 продовжити строк дії воєнного стану в Україні з 05 години 30 хвилин 23.08.2022 строком на 90 діб.

Згідно зі статтею 1 Закону України від 12.05.2015 № 389-VIII «Про правовий режим воєнного стану» (далі - Закон № 389-VIII) воєнний стан - це особливий правовий режим, що вводиться в Україні або в окремих її місцевостях у разі збройної агресії чи загрози нападу, небезпеки державній незалежності України, її територіальній цілісності та передбачає надання відповідним органам державної влади, військовому командуванню, військовим адміністраціям та органам місцевого самоврядування повноважень, необхідних для відвернення загрози, відсічі збройної агресії та забезпечення національної безпеки, усунення загрози небезпеки державній незалежності України, її територіальній цілісності, а також тимчасове, зумовлене загрозою, обмеження конституційних прав і свобод людини і громадянина та прав і законних інтересів юридичних осіб із зазначенням строку дії цих обмежень.

Частинами першою та четвертою статті 26 Закону № 389-VIII встановлено, що правосуддя на території, на якій введено воєнний стан, здійснюється лише судами. Створення надзвичайних та особливих судів не допускається.

У період дії воєнного стану не можуть бути припинені повноваження Президента України, Верховної Ради України, Кабінету Міністрів України, Національного банку України, Уповноваженого Верховної Ради України з прав людини, судів, органів прокуратури, органів, що здійснюють оперативно-розшукову діяльність, досудове розслідування, розвідувальних органів та органів, підрозділи яких здійснюють контррозвідувальну діяльність (частина перша статті 10 Закону № 389-VIII).

Введення на території України воєнного стану не зупинило перебіг процесуальних строків звернення до суду з позовами. Питання поновлення процесуального строку у випадку його пропуску з причин, пов`язаних із запровадженням воєнного стану в Україні, вирішується в кожному конкретному випадку з урахуванням доводів, наведених у заяві про поновлення такого строку. Сам по собі факт запровадження воєнного стану в Україні не є підставою для поновлення процесуального строку. Такою підставою можуть бути обставини, що виникли внаслідок запровадження воєнного стану та унеможливили виконання учасником судового процесу процесуальних дій протягом установленого законом строку.

До такого висновку прийшла Велика Палата Верховного Суду у постанові від 10.11.2022 у справі № 990/115/22 (провадження № 11-107заі22), який, в силу норми ч. 4 ст. 263 ЦПК України, враховується судом при застосуванні відповідних норм права.

Тому, суд також відхиляє доводи скаржниці про необхідність врахування листа Торгово-промислової палати України від 28.02.2022 № 2024/02.0-7.1, як доказу дії обставин непереборної сили, оскільки судом не встановлено обставин, про які йдеться у вказаному листі і які перешкоджали відповідачці через запровадження в Україні воєнного стану звернутись до суду в п`ятнадцятиденний строк після ознайомлення із первісним позовом та усіма матеріалами справи (13.07.2022), а сам факт запровадження воєнного стану в Україні, без обґрунтування неможливості звернення до суду в розумні строки, у зв`язку із запровадженням такого, не може вважатись поважною причиною пропуску цих строків.

Крім того, суд не приймає до уваги посилання відповідачки на довідку суду, в якій міститься посилання на рішення Ради суддів України від 24.02.2022 (а.с. 30), з урахуванням того, що зазначеним документом був зафіксований лише факт не проведення призначеного на 22.03.2022 судового засідання у цій справі, пов`язаний із необхідністю забезпечити безпеку учасників справи, оскільки на той момент в Київській області тривали бойові дії, а саме м. Київ піддавалося ракетним та артилерійським обстрілам.

Щодо посилання на рішення Ради суддів України від 24.02.2022, яким рекомендовано судам України у випадку загрози життю, здоров`ю та безпеці відвідувачів суду приймати рішення про тимчасове зупинення здійснення судочинства певним судом до усунення обставин, які зумовили припинення розгляду справи, то необхідно зазначити, що воно носить суто рекомендаційний характер. З урахуванням цих обставин з дати оголошення воєнного стану в Україні рішення про зупинення здійснення правосуддя Дарницьким районним судом м. Києва не приймалося і робота суду не зупинялася.

Посилання відповідачки на повітряні тривоги, відсутність електроенергії та доступу до інтернету, судом приймаються до уваги, водночас суд не вважає їх достатніми для того, що визнати поважною причиною для неподання зустрічного позову протягом п`яти місяців з дати ознайомлення з матеріалами справи (13.07.2022), оскільки вони носили тимчасовий, а не постійний характер.

Загальновідомою є інформація про те, що в період з 13.07.2022 по 29.12.2022 було нанесено 11 масованих ракетних удари по об`єктах критичної інфраструктури України: 11 жовтня, 17 жовтня, 18 жовтня, 19 жовтня, 22 жовтня, 31 жовтня, 15 листопада, 17 листопада, 23 листопада, 05 грудня та 16 грудня 2022 року. Зазначені обстріли дійсно призвели до періодичних стабілізаційних відключень електроенергії, водночас в абсолютній більшості районів м. Києва та області відключення електроенергії, та, відповідно, пов`язана з цим відсутність доступу до мережі інтернет, тривала не більше 8 годин на добу.

Ці обставини дійсно ускладнювали роботу як правників, так і суду, однак не зупиняли її. Так, головуючим у цій справі суддею в період з 13.07.2022 по 29.12.2022 було ухвалено та внесено до ЄДРСР 777 судових рішення, з яких - 198 рішень у цивільних справах та 88 постанов у справах про вчинення адміністративних правопорушень. У зв`язку з чим у суду викликає сумнів неспроможність відповідачки належно підготувати та вчасно подати лише один процесуальний документ.

Посилання відповідачки на відсутність коштів для оплати експертизи та судового збору, як чинників, які сприяли довготривалій підготовці та подачі зустрічного позову, суд відхиляє за необґрунтованістю, оскільки важкий фінансовий стан відповідачки не доведений належними та допустимими доказами.

За приписами ст. 126 ЦПК України право на вчинення процесуальної дії втрачається із закінченням строку, встановленого законом або судом. Документи, подані після закінчення процесуальних строків, залишаються без розгляду, крім випадків, передбачених цим Кодексом.

Відповідно до норми ч. 7 ст. 127 ЦПК України про відмову у поновленні або продовженні процесуального строку суд постановляє ухвалу, яка не пізніше наступного дня з дня її постановлення надсилається особі, яка звернулася із відповідною заявою.

З урахуванням вищевикладеного суд прийшов до висновку, що відповідачкою не було наведено жодних причин і не подано доказів, які б підтверджували реальну відсутність у неї можливості підготувати та подати зустрічну позовну заяву в п`ятнадцятиденний строк після ознайомлення з первісним позовом та усіма матеріалами справи, у зв`язку з чим відсутні підстави для задоволення клопотання відповідачки за первісним позовом про поновлення строку для подання зустрічного позову.

На підставі викладеного та керуючись ст. ст. 4, 126, 127, 193, 223, 260, 353 ЦПК України, суд-

УХВАЛИВ:

У задоволенні клопотання ОСОБА_2 про поновлення строку для подання зустрічного позову - відмовити.

Зустрічну позовну заяву ОСОБА_2 до ОСОБА_4 про визнання недійсним договору позики у формі розписки повернути позивачеві.

Ухвала може бути оскаржена до Київського апеляційного суду, шляхом подачі апеляційної скарги, протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення.

Учасник справи, якому повне рішення або ухвала суду не були вручені у день його (її) проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Повний текст ухвали виготовлений 24.03.2023.

Суддя В.Л.Котвицький