Справа № 541/1127/23
Провадження № 2/541/434/2023
У Х В А Л А

08 червня 2023 року м.Миргород

Миргородський міськрайонний суд Полтавської області в складі: головуючої судді Шатілової Л.Г., за участю секретаря судового засідання Гуриної В.М., представника позивача адвоката Скворцової Л.В., представника відповідача адвоката Педорича В.І., розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м.Миргород в порядку загального провадження цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про визнання недійсним свідоцтва про право на спадщину, визнання права власності на житловий будинок в порядку спадкування, третя особа: Приватний нотаріус Миргородського міського нотаріального округу Ряжко Ольга Вікторівна,

встановив:

04.04.2023 року адвокат Скворцова Л.В., в інтересах ОСОБА_1 , звернулася до Миргородського міськрайонного суду Полтавської області з позовною заявою в якій просила: поновити термін позовної давності, визнати недійсним свідоцтво про право на спадщину на житлового будинку з господарськими будівлями, розташованого по АДРЕСА_1 , яке незаконно отримала відповідач ОСОБА_2 ; визнати право власності на житловий будинок з господарськими будівлями та спорудами, житловою площею 54.2 кв.м., загальною площею 83.4 кв.м., розташованого по АДРЕСА_1 за ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 .

Ухвалою судді від 06.04.2023 року справу відкрито в загальному провадженні з призначенням підготовчого судового засідання.

Ухвалою суду від 12.05.2023 року закрито підготовче судове засідання, а справу призначено до судового розгляду.

05.06.2023 представник позивача -адвокат Скворцова Л.В. подала до суду заяву про уточнення позовної вимоги, зокрема п.2 прохальної частини, в якій просила визнати недійсним свідоцтво про право на спадщину, виготовленому на спеціальному бланку серія НОА номер 625954, зареєстрованого в спадковому реєстрі за №64803317, виданого приватним нотаріусом Миргородського міського нотаріального округу Ряжко Ольгою Вікторівною, 26 вересня 2019 року, відповідачу ОСОБА_2 на частину житлового будинку, розташованому по АДРЕСА_1 .

Дослідивши матеріали цивільної справи, суд дійшов таких висновків.

12 січня 2022 року Верховний Суд у складі колегії суддів Третьої судової палати Касаційного цивільного суду в рамках справи №234/11607/20, провадження №61-15126св21 (ЄДРСРУ № 102562288) досліджував питання щодо правомірності заяви про «доповнення» або «уточнення» позовних вимог.

Верховний Суд неодноразово звертав увагу на те, що процесуальним законом не передбачено права позивача на подання заяв (клопотань) про "доповнення" або "уточнення" позовних вимог. Тому в разі надходження до суду однієї із зазначених заяв (клопотань) останній, виходячи з її змісту, а також змісту раніше поданої позовної заяви та конкретних обставин справи, повинен розцінювати її як: - подання іншого (ще одного) позову, чи - збільшення або зменшення розміру позовних вимог, чи - об`єднання позовних вимог, чи - зміну предмета або підстав позову.

При цьому при поданні вказаних заяв (клопотань) позивач має дотримуватися правил вчинення відповідної процесуальної дії, недодержання яких тягне за собою процесуальні наслідки, передбачені ЦПК України.

Аналіз наведеного дає підстави для висновку, що у разі надходження заяви (клопотання) про «доповнення» або «уточнення» позовних вимог позивачем суд, виходячи з її змісту, а також змісту раніше поданої позовної заяви та конкретних обставин справи, повинен розцінювати її або як подання іншого (ще одного) позову, чи збільшення або зменшення розміру позовних вимог, чи об`єднання позовних вимог, чи зміну предмета або підстав позову.

Процесуальні права та обов`язки сторін визначені ст. 49 ЦПК України, тож відповідно до п. 2 ч. 2 ст. 49 ЦПК України, позивач вправі збільшити або зменшити розмір позовних вимог до закінчення підготовчого засідання або до початку першого судового засідання, якщо справа розглядається в порядку спрощеного позовного провадження.

Строки, в межах яких вчиняються процесуальні дії, встановлюються законом, а якщо такі строки законом не визначені, - встановлюються судом (ст. 120 ЦПК).

Статтею 126 цього Кодексу передбачено, що право на вчинення процесуальної дії втрачається із закінченням строку, встановленого законом або судом. Документи, подані після закінчення процесуальних строків, залишаються без розгляду, крім випадків, передбачених цим Кодексом.

Враховуючи те, що заява про уточнення позовної вимоги надійшла до суду після закінчення строку, визначеного п.2. ч.2ст.49ЦПК, у прийнятті заяви про уточнення позовної вимоги слід відмовити.

Керуючись ст.ст.49,126,260 ЦПК України, суд -

П О С Т А Н О В И В:

Відмовити представнику позивача ОСОБА_1 - адвокату Скворцовій Л.В. в прийнятті заяви про уточнення позовної вимоги.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя: Л. Г. Шатілова