провадження № 2-во/753/181/23
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"28" серпня 2023 р. Дарницький районний суд м. Києва в складі:

головуючого - судді Коренюк А.М.

при секретарі Кравців Х.В.

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Києві заяву ОСОБА_1 про виправлення описки у рішенні суду по справі за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_3 , ОСОБА_1 , третя особа - Комунальне підприємство «Керуюча компанія з обслуговування житлового фонду Дарницького району м. Києва», про стягнення матеріальних збитків та відшкодування моральної шкоди, завданих внаслідок залиття квартири, суд -

ВСТАНОВИВ:

У провадженні цього суду знаходилась справа за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_3 , ОСОБА_1 , третя особа - Комунальне підприємство «Керуюча компанія з обслуговування житлового фонду Дарницького району м. Києва», про стягнення матеріальних збитків та відшкодування моральної шкоди, завданих внаслідок залиття квартири.

Рішенням Дарницького районного суду м. Києва від 10 грудня 2020 року позовні вимоги ОСОБА_2 до ОСОБА_3 , ОСОБА_1 , третя особа - Комунальне підприємство «Керуюча компанія з обслуговування житлового фонду Дарницького району м. Києва», про стягнення матеріальних збитків та відшкодування моральної шкоди, завданих внаслідок залиття квартири,задоволено частково.

Стягнуто з ОСОБА_4 , ОСОБА_1 на користь ОСОБА_2 34 338 грн. 82 коп. - матеріальних збитків, завданих залиттям квартири, 10 000 грн. 00 коп. - моральної шкоди, 3 234 грн. 00 коп. - понесених витрат за проведення оцінки пошкодженого майна, 14 000 грн. 00 коп. - витрат на правову допомогу, 936грн. 32 коп. - судового збору, а всього - 62 509 (шістдесят дві тисячі п"ятсот дев"ять) грн. 14 (чотирнадцять) коп.

Вказане рішення залишено без змін постановою Київського апеляційного суду від 05 квітня 2021 року

Відповідач ОСОБА_1 звернувся до суду із заявою про виправлення описки у рішенні суду, вважаючи, що суд допустив описку щодо написання форми стягнення збитків, моральної шкоди, й просить у резолютивній частині такого рішення зазначити форму стягнення солідарну з обох відповідачів.

Дана заява підлягає відмові у її задоволенні із таких підстав.

15 грудня 2017 року набрав чинності Закон України «Про внесення змін до Господарського процесуального кодексу України, Цивільного процесуального кодексу України, Кодексу адміністративного судочинства України та інших законодавчих актів» № 2147-VIIІ від 03 жовтня 2017 року, яким зокрема Цивільний процесуальний кодекс викладений в новій редакції.

Відповідно до п. 9 розділу ХІІ Перехідних положень ЦПК України справи у судах першої та апеляційної інстанцій, провадження у яких відкрито до набрання чинності цією редакцією Кодексу, розглядаються за правилами, що діють після набрання чинності цією редакцією Кодексу.

Суд може, відповідно до ст. 269 ЦПК України, за власної ініціативи або за заявою осіб, які беруть участь у справі, виправити допущені у судовому рішенні описки чи арифметичні помилки.

Питання про внесення виправлень вирішується без повідомлення учасників справи, про що постановляється ухвала. За ініціативою суду питання про внесення виправлень вирішується в судовому засіданні за участю учасників справи, проте їхня неявка не перешкоджає розгляду питання про внесення виправлень (ч.2 ст. 269 ЦПК України).

Статтею 6 Конвенції про захист прав людини та основоположних свобод передбачено, що ніщо не перешкоджає особі добровільно відмовитись від гарантій справедливого судового розгляду у однозначний або у мовчазний спосіб. Проте для того, щоб стати чинною з точки зору Конвенції, відмова від права брати участь у судовому засіданні повинна бути зроблена у однозначний спосіб і має супроводжуватись необхідним мінімальним рівнем гарантій, що відповідають серйозності такої відмови. До того ж, вона не повинна суперечити жодному важливому громадському інтересу рішення ЄСПЛ (Hermi проти Італії, § 73; Sejdovic проти Італії § 86).

Поряд з цим, Європейський суд з прав людини неодноразово наголошував, що національні суди мають організовувати судові провадження таким чином, щоб забезпечити їх ефективність та відсутність затримок (рішення ЄСПЛ від 02.12.2010 у справі "Шульга проти України", № 16652/04).

Вирішуючи заяву, судом встановлено таке.

У провадженні цього суду знаходилась справа за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_3 , ОСОБА_1 , третя особа - Комунальне підприємство «Керуюча компанія з обслуговування житлового фонду Дарницького району м. Києва», про стягнення матеріальних збитків та відшкодування моральної шкоди, завданих внаслідок залиття квартири.

Й рішенням Дарницького районного суду м. Києва від 10 грудня 2020 року вказані позовні вимоги задоволено частково. Стягнуто з ОСОБА_4 , ОСОБА_1 на користь ОСОБА_2 34 338 грн. 82 коп. - матеріальних збитків, завданих залиттям квартири, 10 000 грн. 00 коп. - моральної шкоди, 3 234 грн. 00 коп. - понесених витрат за проведення оцінки пошкодженого майна, 14 000 грн. 00 коп. - витрат на правову допомогу, 936грн. 32 коп. - судового збору, а всього - 62 509 (шістдесят дві тисячі п"ятсот дев"ять) грн. 14 (чотирнадцять) коп.

На вказане рішення заявником ОСОБА_1 подана апеляційна скарга, за наслідком розгляду якої рішення Дарницького районного суду м. Києва від 10 грудня 2020 року залишено без змін постановою Київського апеляційного суду від 05 квітня 2021 року.

ОСОБА_1 звернувся до суду із заявою про виправлення описки у рішенні суду, вважаючи, що суд допустив описку щодо правильності написання форми стягнення збитків, моральної шкоди, й просить у резолютивній частині такого рішення зазначити форму стягнення солідарну з обох відповідачів.

Суд, вивчивши матеріали справи та заяву, а також рішення суду першої інстанції та постанову суду апеляційної інстанції, із яких вбачається, що судом в рішенні цього суду від 10 грудня 2020 року визначені заявником описки не допущені, підстав для їх виправлення немає.

Суд у такій справі не приймав рішення щодо солідарного відшкодування збитків та шкоди з обох відповідачів.

Поданою заявою відповідач намагається вплинути на зміну судового рішення, яке набуло чинності, за умови, що ним реалізоване право на апеляційне оскарження такого рішення, що є підставою для відмови у її задоволенні.

Так, судове рішення - акт судового розгляду справи будь-якого виду провадження, яке відповідно до ст. 124 Конституції України ухвалюється судами іменем України і є обов`язковими до виконання на всій території України.

У цивільному судочинстві судове рішення виноситься по суті правових вимог місцевими загальними судами, а у разі зміни судового рішення по суті - в апеляційному і в касаційному порядку.

Діюче процесуальне законодавство з урахуванням постанови Пленуму Верховного Суду України № 14 від 18 грудня 2009 року «Про судове рішення у цивільній справі» зазначає, що рішення суду повинно бути зрозумілим.

Згідно роз`яснень, викладених у п. 19 Постанови Пленуму Верховного суду України «Про судове рішення у цивільній справі» № 14 від 18 грудня 2009 року, вирішуючи питання про виправлення описок чи арифметичних помилок, допущених у судовому рішенні (рішенні або ухвалі), суд не має права змінювати зміст судового рішення, він лише усуває такі неточності, які впливають на можливість реалізації судового рішення чи його правосудності.

Описки - це помилки, зумовлені неправильним написанням слів. Виправленню підлягають лише ті описки, які мають істотний характер. До таких належить написання прізвищ та імен, адрес, найменувань спірного майна, зазначення дат та строків. Опискою слід вважати спотворення графічного образу слова або цифри, а арифметична помилка полягає у неточності виконання арифметичних операцій, обчислення розміру величин, які мають цифровий вираз. Не є опискою граматичні помилки, які не спотворюють текст судового рішення та не призводять до його невірного сприйняття.

На підставі вищевикладеного та, керуючись п. 9 розділу ХІІ Перехідних положень ЦПК України, ст. 269 ЦПК України, суд -

УХВАЛИВ:

У задоволенні заяви ОСОБА_1 про виправлення описки у рішенні суду по справі за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_3 , ОСОБА_1 , третя особа - Комунальне підприємство «Керуюча компанія з обслуговування житлового фонду Дарницького району м. Києва», про стягнення матеріальних збитків та відшкодування моральної шкоди, завданих внаслідок залиття квартири, - відмовити.

Апеляційна скарга на ухвалу суду протягом п"ятнадцять днів з дня його (її) проголошення до Київського апеляційного суду.

Якщо в судомому засіданні було проголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складання повного судового рішення.

Відповідно до ст.355 ЦПК України апеляційна скарга подається безпосередньо до суду апеляційної інстанції.

Однак відповідно до пп. 15.5 п. 15 розділу «Перехідні положення» ЦПК України до дня початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи апеляційні та касаційні скарги подаються учасниками справи до або через відповідні суди, а матеріали справ витребовуються та надсилаються судами за правилами, що діяли до набрання чинності цією редакцією Кодексу. У разі порушення порядку подання апеляційної чи касаційної скарги відповідний суд повертає таку скаргу без розгляду.

Єдина судова інформаційно-телекомунікаційна система починає функціонувати через 90 днів з дня опублікування Державною судовою адміністрацією України у газеті «Голос України» та на веб-порталі судової влади оголошення про створення та забезпечення функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи.

Згідно ч.1 ст.354 ЦПК України апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів, а на ухвалу суду - протягом п`ятнадцяти днів з дня його (її) проголошення.

Отже, строки оскарження судових рішень в апеляційному порядку складають 30 календарних днів - для рішень і 15 календарних днів - для ухвал, однак апеляційна скарга подається за старими правилами - через суд першої інстанції.

СУДДЯ: