ДАРНИЦЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД М.КИЄВА
провадження № 2-з/753/161/23
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"05" вересня 2023 р. Дарницький районний суд м. Києва у складі головуючого судді Лужецької О.Р., розглянувши заяву представника акціонерного товариства «Банк Альянс» - адвоката Круковської Руслани Ігорівни, про забезпечення позову до подання позовної заяви,

ВСТАНОВИВ:

04.09.2023 року до Дарницького районного суду м. Києва надійшла заява представника акціонерного товариства «Банк Альянс» - адвоката Круковської Руслани Ігорівни про забезпечення позову до подання позовної заяви.

Відповідно до протоколу автоматизованого розподілу судових справ між суддями від 05.09.2023 для розгляду заяви визначено суд у складі головуючого судді Лужецької О.Р.

Заявник просить вжити заходи забезпечення позову шляхом накладення арешту на майно, яке є предметом спору:

- квартиру за адресою: АДРЕСА_1 , загальною площею - 180,1 кв.м., реєстраційний номер об`єкта нерухомого майна - 0, що належить на праві власності ОСОБА_1 ;

- машиномісце № НОМЕР_1 в підземному паркінгу за адресою: АДРЕСА_2 , гараж НОМЕР_1 , загальною площею 12,8 кв.м., реєстраційний номер об`єкта нерухомого майна - 000, що належить на праві власності ОСОБА_1 .

Заборонити суб`єктам державної реєстрації прав приймати будь-які рішення щодо вчинення дій, пов`язаних з майном, яке є предметом спору:

- квартиру за адресою: АДРЕСА_1 , загальною площею - 180,1 кв.м., реєстраційний номер об`єкта нерухомого майна - 0, що належить на праві власності ОСОБА_1 ;

- машиномісце № НОМЕР_1 в підземному паркінгу за адресою: АДРЕСА_2 , гараж НОМЕР_1 , загальною площею 12,8 кв.м., реєстраційний номер об`єкта нерухомого майна - 000, що належить на праві власності ОСОБА_1 .

На обґрунтування заяви зазначає, що 11.11.2021 року між АТ «Банк Альянс» та ТОВ «Авіакомпанія Скайап» був укладений Договір № 210241/ЮК про відкриття відновлювальної кредитної лінії з урахуванням Договору про внесення змін та доповнень № 1 від 25.11.2022.

Відповідно до умов Кредитного договору Банком будо надано Позичальнику кредит в розмірі 3 285 368,09 дол. США з щомісячною сплатою процентів за користування кредитними коштами в розмірі 11,0% річних, з кінцевим терміном повернення до 31.05.2023 року.

Банк виконав свої зобов`язання у повному обсязі, надавши ТОВ «Авіакомпанія Скайап» кошти в розмірі та на умовах, визначених Кредитним договором, проте Позичальник взяті на себе зобов`язання по кредитному договору не виконав, кредит в сумі 2 685 368,09 дол. США у визначений Договором строк не повернув, проценти за користування кредитними коштами сумі 49 454,87 дол. США не сплатив.

В забезпечення виконання зобов`язань за Кредитним договором було між Банком та ОСОБА_2 укладено Договір поруки № 21-241/ЮК/П6 від 17.11.2021 з Договором про внесення змін від 25.11.2022.

Відповідно до п.8 Договору поруки поручитель зобов`язаний виконати зобов`язання як солідарний боржник протягом 5 (п`яти) календарних днів з дати відправлення (надсилання) Банком Поручителю вимоги або з дати отримання Поручителем вимоги Банка, в залежності від того, яка із зазначених дат настала раніше.

Банк, листом № 31/1552 від 15.06.2023, 16.06.2023 направив засобами поштового зв`язку Поручителю вимогу про погашення всієї суми боргу, однак, станом на дату подання цієї заяви жодних дій щодо погашення заборгованості Поручителем не виконано.

Натомість, навпаки, Поручителем вчинено ряд дій, направлених на зменшення своєї платоспроможності та уникнення відповідальності з повернення коштів, які полягають в наступному.

20.06.2023 на підставі договору дарування квартири ОСОБА_2 відчужила на користь свого сина ОСОБА_1 квартиру за адресою: АДРЕСА_1 , загальною площею - 180,1 кв.м., що посвідчений приватним нотаріусом Київського міського нотаріального округу Герасименко Н.М., зареєстровано в реєстрі за № 1316.

20.06.2023 на підставі договору дарування машиномісця ОСОБА_2 відчужила на користь свого сина ОСОБА_1 машиномісце № НОМЕР_1 в підземному паркінгу за адресою: АДРЕСА_2 , гараж НОМЕР_1 , загальною площею 12,8 кв.м.

Вважає, що спірні договори укладені на шкоду кредитору - АТ «Банк Альянс» з метою уникнення обов`язку виконання договору та зобов`язань зі сплати боргу, є фраудаторними, а тому підлягають визнанню їх недійсними.

За викладених обставин, АТ «Банк Альянс» набув право звернутися до Дарницького районного суду м. Києва із позовом до ОСОБА_2 та ОСОБА_1 про визнання недійсним договору дарування квартири від 20.06.2023 та договору дарування машиномісця від 20.06.2023 та скасування рішень приватного нотаріуса про державну реєстрацію прав та їх обтяжень.

Вивчивши заяву про забезпечення позову та додані до неї матеріали, суд дійшов до наступного висновку.

Відповідно до ч.1 ст. 149 ЦПК України, суд за заявою учасника справи має право вжити передбачених ст.150 цього Кодексу заходи забезпечення позову.

Відповідно до ч.2 ст. 149 ЦПК України забезпечення позову допускається як до пред`явлення позову, так і на будь-якій стадії розгляду справи, якщо невжиття таких заходів може істотно ускладнити чи унеможливити виконання рішення суду або ефективний захист, або поновлення порушених чи оспорюваних прав або інтересів позивача, за захистом яких він звернувся або має намір звернутися до суду.

Відповідно до п.1.ч.1.ст.150 ЦПК України позов забезпечується накладенням арешту на майно та (або) грошові кошти, що належать або підлягають передачі або сплаті відповідачеві і знаходяться у нього чи в інших осіб.

Згідно з ч.3 ст.150 ЦПК України, заходи забезпечення позову мають бути співмірними із заявленими позивачем вимогами.

Відповідно до ст. 151 ЦПК України у заяві про забезпечення позову повинно бути зазначено, зокрема, предмет позову та обґрунтування необхідності забезпечення позову; захід забезпечення позову, який належить застосувати, з обґрунтуванням його необхідності, інші відомості, потрібні для забезпечення позову.

Згідно з вимогами Постанови Пленуму ВСУ № 9 від 22.12.2006 року «Про практику застосування судами цивільного процесуального законодавства при розгляді заяв про забезпечення позову» розглядаючи заяву про забезпечення позову, суд (суддя) має з урахуванням доказів, наданих позивачем на підтвердження своїх вимог, пересвідчитися, зокрема, в тому, що між сторонами дійсно виник спір та існує реальна загроза невиконання чи утруднення виконання можливого рішення суду про задоволення позову; з`ясувати обсяг позовних вимог, дані про особу відповідача, а також відповідність виду забезпечення позову, який просить застосувати особа, котра звернулася з такою заявою, позовним вимогам.

Вирішуючи питання про забезпечення позову, суд має брати до уваги інтереси не тільки позивача, а й інших осіб, права яких можуть бути порушені у зв`язку із застосуванням відповідних заходів.

Заходи забезпечення позову повинні відповідати і бути співрозмірними заявленим позовним вимогам, мають бути безпосередньо пов`язаними з предметом спору, необхідними і достатніми для забезпечення виконання судового рішення.

При цьому, співмірність передбачає співвідношення судом негативних наслідків від вжиття заходів до забезпечення позову з тими негативними наслідками, які можуть настати в результаті невжиття цих заходів, з урахуванням відповідності права чи законного інтересу, за захистом яких заявник звертається до суду, вартості майна, на яке він заявляє клопотання накласти арешт, чи майнових наслідків заборони відповідачу здійснювати певні дії.

Таким чином співмірність, зокрема, полягає у тому, щоб засіб забезпечення відповідав предмету позову за вартістю. Ці обставини є істотними і необхідними для забезпечення позову.

Інститут забезпечення позову являє собою сукупність встановлених законом заходів, що вживаються судом за клопотанням осіб, які беруть участь у справі, якщо у них існують побоювання, що виконання ухваленого у справі рішення виявиться у майбутньому утрудненим чи неможливим.

При цьому, при вирішенні питання про забезпечення позову, суд має здійснити оцінку обґрунтованості доводів заявника щодо необхідності вжиття відповідних заходів з урахуванням такого: розумності, обґрунтованості і адекватності вимог заявника щодо забезпечення позову; забезпечення збалансованості інтересів сторін, а також інших учасників судового процесу; наявності зв`язку між конкретним заходом забезпечення позову і предметом позовної вимоги, зокрема, чи спроможний такий захід забезпечити фактичне виконання судового рішення в разі задоволення позову; імовірності утруднення виконання або невиконання рішення суду в разі невжиття таких заходів; запобігання порушенню у зв`язку із вжиттям таких заходів прав та охоронюваних законом інтересів осіб, що не є учасниками даного судового процесу.

Адекватність заходу забезпечення позову, що застосовується судом, визначається його відповідністю вимогам, на забезпечення яких він вживається. Оцінка такої відповідності здійснюється судом, зокрема, з урахуванням співвідношення права (інтересу), про захист яких просить заявник, з вартістю майна, на яке вимагається накладення арешту, або майнових наслідків заборони відповідачеві вчиняти певні дії.

Отже, умовою застосування заходів забезпечення позову є достатньо обґрунтоване припущення, що невжиття таких заходів може утруднити або унеможливити виконання рішення по суті позовних вимог.

При поданні заяви про забезпечення позову не достатньо послатись на диспозицію відповідної норми процесуального права. Заява повинна бути належним чином мотивована, а її доводи - підтверджені. Не може бути задоволено клопотання про забезпечення позову, якщо заявник не надав докази, які б свідчили про те, що невжиття заходів забезпечення позову призведе до наслідків, передбачених ЦПК України.

Аналіз змісту наведеного вище свідчить, що забезпечення позову є засобом, спрямованим на запобігання можливим порушенням майнових прав чи охоронюваних законом інтересів фізичної або юридичної особи, що полягає у вжитті заходів, за допомогою яких у подальшому гарантується виконання судових актів.

У статті 41 Конституції України зазначено, що ніхто не може бути протиправно позбавлений права власності; право приватної власності є непорушним.

Забезпечення позову по суті - це обмеження суб`єктивних прав, свобод та інтересів відповідача або пов`язаних із ним інших осіб в інтересах забезпечення реалізації в майбутньому актів правосуддя і задоволених вимог позивача (заявника).

Вирішуючи заяву про забезпечення позову, судом враховано, що відповідно до усталеної прецедентної практики ЄСПЛ напрацьовано три головні критерії, які слід оцінювати на предмет відповідності втручання в право особи на мирне володіння своїм майном принципу правомірного втручання, сумісного з гарантіями ст. 1 Першого протоколу, а саме: (а) чи є втручання законним; (б) чи переслідує воно «суспільний інтерес»; (в) чи є такий захід (втручання в право на мирне володіння майном) пропорційним визначеним цілям. ЄСПЛ констатує порушення державою ст. 1 Першого протоколу, якщо хоча б одного критерію не буде додержано.

Втручання держави в право особи на мирне володіння своїм майном повинно здійснюватися з дотриманням принципу «пропорційності», «справедливої рівноваги (балансу)» між інтересами держави (суспільства), пов`язаними з втручанням, та інтересами особи, яка так чи інакше страждає від втручання. «Справедлива рівновага» не означає обов`язкового досягнення соціальної справедливості в кожній конкретній справі, а передбачає наявність розумного співвідношення (обґрунтованої пропорційності) між метою, що передбачається для досягнення, та засобами, які використовуються. Необхідний баланс не буде дотриманий, якщо особа несе «індивідуальний і надмірний тягар».

З заяви про забезпечення позову та доданих до неї матеріалів судом встановлено, що предметом майбутнього позову заявником визначено вимоги про визнання недійними договору дарування квартири та машиномісця, які були подаровані ОСОБА_2 ОСОБА_1 .

У той же час, сума заборгованості за Кредитним договором становить 2 685 368,09 дол. США та проценти за користування кредитними коштами сумі 49 454,87 дол. США.

Суд дійшов висновку про наявність зв`язку між предметом спору та заходами забезпечення позову у вигляді накладення арешту на:

- квартиру за адресою: АДРЕСА_1 , загальною площею - 180,1 кв.м., реєстраційний номер об`єкта нерухомого майна - 0, що належить на праві власності ОСОБА_1 ;

- машиномісце № НОМЕР_1 в підземному паркінгу за адресою: АДРЕСА_2 , гараж НОМЕР_1 , загальною площею 12,8 кв.м., реєстраційний номер об`єкта нерухомого майна - 000, що належить на праві власності ОСОБА_1 .

Матеріали справи підтверджують існування між сторонами спору, а відчуження ОСОБА_2 належного їй на праві власності спірного майна на користь ОСОБА_1 свідчить про існування у останнього можливості вільно, на власний розсуд розпорядитися цим майном.

Вказаний вище вид забезпечення позову є співмірним із майбутніми позовними вимогами, відповідає вимогам розумності, обґрунтованості, адекватності вимог заявника щодо забезпечення позову і спроможний забезпечити фактичне виконання судового рішення про стягнення заборгованості за Кредитним договором в розмірі 2 685 368,09 дол. США та 49 454,87 дол. США пені в разі задоволення позову. Невжиття такого заходу забезпечення позову призведе до неможливості виконання судового рішення і виникнення між сторонами у справі конфліктних ситуацій.

Обраний позивачем вид забезпечення позову шляхом накладення арешту на майно не призведе до невиправданого обмеження майнових прав ОСОБА_1 , оскільки арештоване майно фактично зберігається у володінні та користуванні власника, а обмежується лише можливість розпорядитися ним.

Аналогічні висновки викладені у постанові Великої Палати Верховного Суду від 15 вересня 2020 року у справі №753/22860/17 та у постанові Верховного Суду від 27 травня 2020 року у справі №643/15394/19.

Право на мирне володіння майном, яке передбачене ст.1 Першого протоколу до Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод дозволяє втручатися у здійснення особою права власності і обмежувати його згідно закону, в тому числі для захисту прав і свобод інших осіб, якщо таке втручання було пропорційним.

Слід зазначити, що забезпечення позову є тимчасовим обмеженням і його значення полягає в тому, що ним захищаються законні інтереси позивача на той випадок, коли відповідач буде діяти недобросовісно або коли невжиття заходів забезпечення позову може потягти за собою неможливість виконання судового рішення. Крім цього, інститут забезпечення позову захищає в рівній мірі інтереси як позивача, так і відповідача.

Застосування обраного позивачем заходу забезпечення позову направлено, насамперед, на забезпечення дійсної ефективності судового захисту та упередження можливості додаткового порушення його прав та законних інтересів. Застосування такого заходу забезпечення позову не порушує прав та охоронюваних законом інтересів інших осіб.

Вимоги заявника щодо заборони суб`єктам державної реєстрації речових прав на нерухоме майно приймати будь-які рішення щодо вчинення дій, пов`язаних з майном, яке є предметом спору є некоректними, а тому в цій частині вимог заява адвоката Круковської Руслани Ігорівни, яка діє в інтересах акціонерного товариства «Банк Альянс» підлягає задовольню частково - шляхом заборони вчиняти будь-які дії щодо державної реєстрації переходу речових прав на вказане нерухоме майно.

Отже заява представника акціонерного товариства «Банк Альянс» - адвоката Круковської Руслани Ігорівни, про забезпечення позову підлягає частковому задоволенню.

З огляду на відсутність підстав, передбачених ч. 3 ст. 154 ЦПК України, суд не застосовує зустрічне забезпечення.

Керуючись нормами ст. 149, 150, 153, 157, 261, 273, 353, 354, 355 ЦПК України

УХВАЛИВ:

Заяву представника акціонерного товариства «Банк Альянс» - адвоката Круковської Руслани Ігорівни, про забезпечення позову до подання позовної заяви - задовольнити частково.

Накласти арешт на:

- квартиру за адресою: АДРЕСА_1 , загальною площею - 180,1 кв.м., реєстраційний номер об`єкта нерухомого майна - 0, що належить на праві власності ОСОБА_1 та заборонити суб`єктам державної реєстрації прав вчиняти дії щодо державної реєстрації переходу речових прав на вказане нерухоме майно.

- машиномісце № НОМЕР_1 в підземному паркінгу за адресою: АДРЕСА_2 , гараж НОМЕР_1 , загальною площею 12,8 кв.м., реєстраційний номер об`єкта нерухомого майна - 000, що належить на праві власності ОСОБА_1 та заборонити суб`єктам державної реєстрації прав вчиняти будь-які дії щодо державної реєстрації переходу речових праві на вказане нерухоме майно.

В іншій частині заявлених вимог - відмовити.

Стягувач: Акціонерне товариство «Банк Альянс» (04053, м. Київ, вул. Січових Стрільців, буд. 50, ).

Боржник: ОСОБА_1 (РНОКПП НОМЕР_2 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , місце реєстрації: АДРЕСА_3 ).

Роз`яснити заявнику, що відповідно до ч. 2 ст. 152 ЦПК України разі подання заяви про забезпечення позову до подання позовної заяви заявник повинен пред`явити позов протягом десяти днів.

Роз`яснити заявнику, що відповідно до ч. 13 ст. 158 ЦПК України заходи забезпечення позову, вжиті судом до подання позовної заяви, скасовуються судом також у разі:1) неподання заявником відповідної позовної заяви згідно з вимогами частини третьої статті 152 цього Кодексу; 2) повернення позовної заяви; 3) відмови у відкритті провадження у справі.

Ухвала може бути оскаржена до Київського апеляційного суду протягом п`ятнадцяти днів з моменту її підписання суддею.

Учасник справи, якому ухвала суду не була вручена у день її підписання, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею.

Ухвала про забезпечення позову підлягає негайному виконанню у порядку, встановленому для виконання судових рішень.

Строк пред`явлення ухвали до виконання 3 (три) роки.

СУДДЯ О.Р.ЛУЖЕЦЬКА