УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
"29" березня 2023 р. Київський районний суд м.Харкова у складі
головуючого судді - Садовського К.С.,
за участю секретаря - Калантай Є.О.,
08.07.2021 до Київського ра йонного суду м.Харкова засобами поштового зв`язку надійшла заява ОСОБА_1 , скерована до суду 06.07.2021, відповідно до якої заявник просить скасувати заочне рішення Київського районного суду м.Харкова від 17.06.2021 і призначити справу до розгляду за правилами позовного провадження.
В обґрунтування заяви ОСОБА_1 посилається на те, що він не з`явився на судове засідання, на якому було ухвалено спірне судове рішення та не повідомив про причини своєї неявки відносно цього засідання виходячи з того, що він взагалі не знав про існування судового процесу та не був належним чином повідомлений про існування відкритого судового провадження, жодної судової повістки суд йому не направляв, про судові засідання ніяким чином не сповіщав.
Заперечуючи проти вимог позивача вказав, що кредитного договору, за яким стягнута заборгованість, він не укладав, розрахунки не відповідають дійсності, а позивачем пропущено строк позовної давності.
У зв`язку з викладеним заявник звернувся до суду із заявою про перегляд заочного рішення.
Згідно протоколу передачі судової справи раніше визначеному складу суду від 08.07.2021 справу передано для розгляду судді Садовському К.С.
Ухвалою суду від 26.07.2021 заяву ОСОБА_1 про перегляд заочного рішення залишено без руху, надано строк для усунення вказаних в ухвалі недоліків заяви.
Ухвалою суду від 16.09.2021 заяву ОСОБА_1 про перегляд заочного рішення повернуто заявнику.
Постановою Харківського апеляційного суду від 08.12.2021 скасовано ухвалу Київського районного суду м.Харкова та направлено справу для продовження розгляду до суду першої інстанції.
Згідно протоколу передачі судової справи раніше визначеному складу суду від 24.12.2021 справу передано для розгляду судді Садовському К.С.
Перше засідання по розгляду заяви було призначено на 31.01.2022.
31.01.2022 представником ТОВ «ЄВРОПАРТНЕР ФІНАНС» - адвокатом Чаплинським О.В. подано до суду заперечення проти заяви про перегляд заочного рішення, у якому представник просить поновити стороні позивача строк для подання доказів та долучити до матеріалів справи копії документів, що додані до заперечень та залишити заяву ОСОБА_1 про перегляд заочного рішення без задоволення.
Представник позивача вказує, що доводи ОСОБА_1 щодо пропуску позовної давності є безпідставними, оскільки додатковою угодою до кредитного договору строк користування кредитними коштами було встановлено до 14.05.2018, на період дії карантину в країні строки, визначені статтями 257 … ЦК України продовжено, тому позивачем не пропущено строків позовної давності. Інші доводи, на які посилається відповідач, як на підставу для скасування заочного рішення, також є необгрунтованими та спростовуються матеріалами справи та наданами стороною позивача доказами.
Перше засідання по розгляду заяви було відкладено до 02.03.2022 для надання стороні відповідача часу для ознайомлення із запереченнями на заяву про перегляд заочного рішення.
На світанку 24 лютого 2022 року Російська Федерація розпочала широкомасштабне вторгнення в Україну по всій довжині спільного кордону, від міста Луганська до міста Чернігова, а також із території Республіки Білорусі та окупованого Криму.
У зв`язку з військовою агресією Російської Федерації проти України, на підставі пропозиції Ради національної безпеки і оборони України, відповідно до пункту 20 частини першої статті 106 Конституції України, Закону України "Про правовий режим воєнного стану", Указом Президента України від 24 лютого 2022 року № 64/2022, затвердженим Верховною Радою України (Закон України № 2102-IX від 24.02.2022), в Україні введено воєнний стан з 05 години 30 хвилин 24 лютого 2022 року строком на 30 діб, який в подальшому було продовжено.
У зв`язку з цим заява про перегляд заочного рішення тривалий час не розглядалась.
Заявник ОСОБА_1 , представник ТОВ «ЄВРОПАРТНЕР ФІНАНС» та відповідач ОСОБА_2 у судове засідання не з`явились, про дату, час і місце проведення розгляду заяви повідомлялись.
Відповідно до ч.1 ст.287 ЦПК України заява про перегляд заочного рішення розглядається в судовому засіданні. Неявка осіб, належним чином повідомлених про дату, час і місце засідання, не перешкоджає розгляду заяви.
Суд, вивчивши подану заяву про перегляд заочного рішення та заперечення представника позивача, дослідивши матеріали цивільної справи, приходить до наступного.
Відповідно до вимог ст. 284 ЦПК України заочне рішення може бути переглянуте судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача. Заяву про перегляд заочного рішення може бути подано протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Учасник справи, якому повне заочне рішення суду не було вручене у день його проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на подання заяви про його перегляд - якщо така заява подана протягом двадцяти днів з дня вручення йому повного заочного рішення суду. Строк на подання заяви про перегляд заочного рішення може бути також поновлений в разі пропуску з інших поважних причин.
Дослідивши заяву відповідача ОСОБА_1 матеріали справи, суд вважає, що відповідач звернувся із заявою про перегляд заочного рішення у строк, передбачений ЦПК України.
Щодо змісту самої заяви, то суд зазначає наступне.
Позивач Товариство з обмеженою відповідальністю «Європартнер Фінанс» в особі директора О.В.Адамського звернувся до суду з позовною заявою до відповідачів ОСОБА_1 , ОСОБА_2 та просив суд стягнути солідарно з відповідачів на користь позивача заборгованість за кредитним договором №6/5/02/2008/980-К/16 від 15.05.2008 в редакції від 30.08.2010 у розмірі 249553,67 гривень, в тому числі: прострочена заборгованість по кредиту (тіло кредиту) з 24.03.2017 по 14.05.2018 у розмірі 39 525,13 гривень, прострочені проценти за період з 24.03.2017 по 14.05.2018 у розмірі 38 349,94 гривень, штрафні проценти за період з 14.05.2018 по 14.11.2020 у розмірі 154582,35 гривень та інфляційні втрати за період з 15.05.2018 по 14.11.2020 у розмірі 17 096,25 гривень, а також витрати по сплаті судового збору у розмірі 3743,31 гривень в рівних частках.
Згідно статті 19 ЦПК України цивільне судочинство здійснюється за правилами, передбаченими цим Кодексом.
Відповідно до вимог ч.6 ст.187 ЦПК України у разі якщо відповідачем у позовній заяві вказана фізична особа, яка не є суб`єктом підприємницької діяльності, суд не пізніше двох днів з дня надходження позовної заяви до суду звертається до відповідного органу реєстрації місця перебування та місця проживання особи щодо надання інформації про зареєстроване місце проживання (перебування) такої фізичної особи.
На виконання вказаних вимог 03.12.2020 судом було сформовано запити до органу реєстрації місця перебування та місця проживання особи щодо надання інформації про зареєстроване у встановленому законом порядку місце проживання фізичних осіб - відповідачів у справі.
Відповідно до Довідки про реєстрацію місця проживання особи за відомостями Департаменту реєстрації Харківської міської ради ОСОБА_1 з 30.08.1996 по 29.05.2019 був зареєстрований за адресою: АДРЕСА_1 .
Відповідно до Довідки про реєстрацію місця проживання особи за відомостями Департаменту реєстрації Харківської міської ради ОСОБА_2 зареєстрована за адресою: АДРЕСА_2 .
Ухвалою Київського районного суду м.Харкова від 09.12.2020 позовну заяву прийнято до розгляду та відкрито загальне позовне провадження у справі.
Судова повістка, копія ухвали про відкриття провадження у справі з примірником позовної заяви та доданих до неї документів направлялись відповідачам за адресами останнього відомого місця реєстрації.
Судом вживались заходи щодо сповіщення відповідачів про судові засідання, що убли призначені на 09.02.2021, 13.04.2021 та 17.06.2021.
Відповідно до п.2 ч.7 ст.128 ЦПК України судова повістка надсилається фізичним особам, які не мають статусу підприємців, - за адресою їх місця проживання чи місця перебування, зареєстрованою у встановленому законом порядку, а а відповідно до ч. 8. ст. 128 ЦПК України, днем вручення судової повістки є: день вручення судової повістки під розписку; день отримання судом повідомлення про доставления судової повістки на офіційну електронну адресу особи; день проставлення у поштовому повідомленні відмітки про відмову отримати судову повістку чи відмітки про відсутність особи за адресою місцезнаходження, місця проживання чи перебування особи, повідомленою цією особою суду; день проставлення у поштовому повідомленні відмітки про відмову отримати судову повістку чи відмітки про відсутність особи за адресою місцезнаходження, місця проживання чи перебування особи, що зареєстровані у встановленому законом порядку, якщо ця особа не повідомила суду іншої адреси.
Таким чином, судом здійснені всі передбачені законодавством засоби належного сповіщення відповідачів про судові засідання.
Копію заочного рішення було направлено відповідачам за адресами останнього відомого місця реєстрації.
У відповідності до п.2 ч.3 ст.287 ЦПК України (1618-IV), суд може своєю ухвалою за результатами розгляду заяви про перегляд заочного рішення скасувати заочне рішення і призначити справу до розгляду за правилами загального чи спрощеного позовного провадження.
Як наголосив Верховний Сул України у Листі віл 01.05.2007 року про "Практику ухвалення та перегляду сулами заочних рішень у цивільних справах" суд до постановления ухвали про заочний розгляд справи обов`язково повинен перевірити факт повідомлення відповідача належним чином про час і місце судового засідання. Повідомлення сторін про час і місце розгляду справи повинно проводитися відповідно до вимог статей 74 - 76 ЦПК (в новій редакції - ст.128-130 ЦПК України). При цьому в матеріалах справи повинні бути належні докази такого повідомлення. Якщо відповідні докази відсутні, то відповідач не може вважатися повідомленим належним чином, і підстав для заочного розгляду справи не існує.
Пункт 30 Постанови №2 Пленуму Верховного Суду України від 12 червня 2009 встановлює, що заочний розгляд судом цивільної справи відповідно до ст.224 ЦПК України допускається лише у тому разі, коли відповідач або всі відповідачі у справі, якщо їх було кілька, повідомлені належним чином про час і місце судового розгляду, не з`явилися в судове засідання при відсутності в ньому їх представників і від них не надійшло повідомлення про причини неявки чи зазначені ними причини визнані неповажними і проти такого розгляду справи не заперечує позивач та ним не було змінено предмета або підстави позову чи розміру позовних вимог.
Тобто, однією з необхідних умов для заочного провадження є неявка відповідача в судове засідання. Неявкою відповідача є його фактична відсутність в залі судового засідання при розгляді справи по суті. При цьому необхідно враховувати, що неявкою відповідача є його особиста відсутність, а також відсутність його представника.
Відповідно до ст.288 ЦПК України, заочне рішення підлягає скасуванню, якщо судом буде встановлено, що відповідач не з`явився в судове засідання та (або) не повідомив про причини неявки, а також не подав відзив на позовну заяву з поважних причин, і докази, на які він посилається, мають істотне значення для правильного вирішення справи.
Таким чином, скасування заочного рішення можливе лише за умов одночасної наявності згаданих обставин.
В судовому засіданні досліджуючи доводи відповідача про неповідомлення належним чином про наявність судового провадження, місце та дату розгляду вказаної судової справи, суд знаходить ці доводи необґрунтованими та такими, що не заслуговують на увагу.
Що стосується доводів відповідача по суті позовних вимог, суд їх відхиляє у зв`язку з тим що, відповідач при поданні заяви про перегляд заочного рішення не надав доказів, які б мали істотне значення для правильного вирішення справи.
Так, при ухваленні заочного рішення в справі судом дотримано всіх вимог, необхідних для заочного розгляду справи: неявка відповідача в судове засідання; належне повідомлення відповідача про час і місце судового засідання; відсутність поважних причин неявки відповідача в судове засідання; згода позивача на заочний розгляд справи, про що є заява позивача.
Посилання відповідача на наявність заперечень, які унеможливлють заочний розгляд справи не спростовують доводів викладених в рішення суду, нових належних та допустимих доказів суду не надано.
Виходячи з вищенаведеної практики ЄСПЛ, скасування рішення суду, що набрало законної сили, за відсутності факту істотності таких обставин, з мотивів неправильного застосування судом норм матеріального та/або процесуального права буде порушенням принципу юридичної визначеності, тобто п.1 ст.6 Конвенції, а також ст.1 Першого протоколу до неї, оскільки в позивача після задоволення його вимог були законні сподівання на те, що його інтереси є остаточно захищеними.
Керуючись ст. ст. 260-261, 284-288 ЦПК України, суд
Відповідно до вимог ч.4 ст.287 ЦПК України, у разі залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення заочне рішення може бути оскаржене в загальному порядку, встановленому цим Кодексом. У цьому разі строк на апеляційне оскарження рішення починає відраховуватися з дати постановлення ухвали про залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення.
Ухвала оскарженню не підлягає.

Повний текст ухвали складено та підписано 29 березня 2023 року.

Суддя К.С.Садовський