Справа № 703/837/23
2/703/539/23
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

14 червня 2023 року м. Сміла

Смілянський міськрайонний суд Черкаської області у складі:

головуючого - судді Криви Ю.В.,

за участю секретаря судового засідання Холодняк Л.П.,

розглянувши в підготовчому засіданні цивільну справу за позовною заявою Акціонерного товариства Комерційний банк «Приватбанк» до ОСОБА_1 , ОСОБА_2 про стягнення заборгованості,-

встановив:

Акціонерне товариство Комерційний банк «Приватбанк» звернулося до Смілянського міськрайонного суду Черкаської області з позовною заявою до ОСОБА_1 , ОСОБА_2 про стягнення заборгованості у сумі 1511712,12 грн. та судових витрат.

У ході розгляду вказаної справи судом було встановлено, що відповідач ОСОБА_2 помер ІНФОРМАЦІЯ_1 , про що свідчить копія свідоцтва про смерть серії НОМЕР_1 від 19 червня 2017 року.

Вивчивши матеріали справи суд приходить до висновку, що справа підлягає закриттю у зв`язку із наступним.

Судом встановлено, що Акціонерне товариство Комерційний банк «Приватбанк» звернулося до Смілянського міськрайонного суду Черкаської області з позовом від 13 лютого 2023 року, який отриманий судом 24 лютого 2023 року про стягнення із ОСОБА_1 , ОСОБА_2 заборгованості у сумі 1511712,12 грн.

Як зазначено вище ОСОБА_2 помер ІНФОРМАЦІЯ_1 .

Згідно з ч. 4 ст. 25 ЦК України цивільна правоздатність фізичної особи припиняється у момент її смерті.

Таким чином встановлено, що позивач звернувся до суду з позовною заявою до відповідача, який на час звернення позивача до суду вже помер.

Суд вважає, що ЦПК України не містить норм, які б передбачали здійснення провадження у справах щодо осіб, які померли до відкриття провадження у справі. Так норми ст. 55 ЦПК України визначають порядок процесуального правонаступництва лише у тих справах, де сторона учасник процесу, вибула з певних причин, у тому числі й у зв`язку зі смертю після відкриття провадження у справі.

Нормами ч. 6 ст. 13 ЗУ «Про судоустрій і статус суддів» визначено, що висновки щодо застосування норм права, викладені у Постановах Верховного Суду, враховуються іншими судами при застосуванні таких норм права.

У своїй Постанові від 16 травня 2018 року по справі №183/4229/14 Верховний суд зазначив, що ЦПК України не містить норм, які б передбачали здійснення провадження у справах щодо осіб, які померли до відкриття провадження у справі.

Отже ЦПК України визначає порядок процесуального правонаступництва лише у тих справах, де сторона учасник процесу, вибула з певних причин, у тому числі й у зв`язку зі смертю після відкриття провадження у справі. У позовному провадженні процесуальне правонаступництво відбувається в тих випадках, коли права або обов`язки одного із суб`єктів спірного матеріального правовідношення в силу тих або інших причин переходять до іншої особи, яка не брала участі у цьому процесі. Отже процесуальне правонаступництво тісно пов`язане з матеріальним, оскільки процесуальне правонаступництво передбачає перехід суб`єктивного права або обов`язку від однієї особи до іншої в матеріальному праві. При цьому не залежно від підстав матеріального правонаступництва, процесуальне правонаступництво допускається лише після того, як відбудеться заміна в матеріальному правовідношенні.

Таким чином суд приходить до обґрунтованого висновку, що процесуальне правонаступництво у разі смерті фізичної особи в порядку ст. 55 ЦПК України можливо лише шляхом залучення правонаступника померлої сторони за умови, що смерть фізичної особи настала після звернення позивача до суду та відкриття провадження у справі, адже залучення правонаступників особи, яка померла до відкриття провадження у справі, суперечить принципам цивільного судочинства, тим більше, що із позовної заяви вбачається, що позивач здійснював нарахування суми заборгованості по сплаті кредиту і за період після смерті позичальника.

Разом з тим суд враховує, що залучення судом правонаступників відповідача, який помер ще до звернення позивача до суду, потребує зміни підстав та предмету позову, оскільки вимоги боржника за кредитним договором і вимоги до спадкоємців боржника мають різні матеріально-правові підстави, що в свою чергу порушує принцип диспозитивності цивільного процесу, а також суперечить положення ст. 49 ЦПК України, щодо неможливості одночасної зміни і підстав і предмету позову.

За вказаних обставин, суд приходить до висновку, що справа в частині пред`явлення позовних вимог до відповідача ОСОБА_2 підлягає до закриття на підставі ст. 255 ЦПК України.

Обираючи підстави для закриття провадження по справі суд вважає за необхідне застосувати норми пункту 7 частини першої статті 255 ЦПК України в зв`язку зі смертю відповідача ОСОБА_2 .

Так нормами п. 7 ч. 1 ст. 255 ЦПК України визначено, що суд своєю ухвалою закриває провадження у справі, якщо настала смерть фізичної особи або оголошено її померлою чи припинено юридичну особу, які були однією із сторін у справі, якщо спірні правовідносини не допускають правонаступництва.

Разом з тим спірні правовідносини щодо кредитних зобов`язань допускають правонаступництво. Законодавець зберігає за кредитором право вимоги у разі смерті боржника.

Загальні правила пред`явлення кредитором спадкодавця вимог до спадкоємців визначається нормами ст. 1281 ЦК України

Однак, як вже зазначалося вище залучення правонаступників особи, яка померла до відкриття провадження у справі, суперечить принципам цивільного судочинства, порушення яких є недопустимим.

Таким чином, оскільки чинним законодавством України не передбачено судового вирішення спору з особою, яка на час звернення до суду померла та правоздатність якої відповідно до вимог ст. 25 ЦК України припинено, та в силу вказаного вище не могла бути стороною по справі, а тому провадження у справі підлягає закриттю з підстав, передбачених п. 7 ч. 1 ст. 255 ЦПК України.

Аналогічна правова позиція з приводу необхідності закриття провадження у справах за позовами, які пред`явленні до осіб, що померли на момент пред`явлення позовів, висловлена Верховним судом у Постановах від 16 травня 2018 року, у справі № 183/4229/14-ц, 07 березня 2018 року у справі № 320/13096/13-ц, 14 лютого 2018 року у справі № 310/10284/15 та 16 січня 2018 року у справі № 654/3928/15.

Разом з тим, представник позивача в підготовче засідання не з`явився та подав до суду клопотання про відкладення підготовчого засідання.

Відповідач ОСОБА_1 та її представник адвокат Примак В.А. також не з`явились, не повідомивши про причини неявки.

Згідно із положеннями ч.9 ст.223 ЦПК України про відкладення розгляду справи постановляється ухвала.

Враховуючи викладене та зважаючи на клопотання представника відповідача про відкладення розгляду справи, суд вважає за необхідне розгляд справи за позовом АТ КБ «Приватбанк» до ОСОБА_1 відкласти.

На підставі викладеного та керуючись ст.ст. 25, 55, 223, 255, 258-261, 263 ЦПК України, -

постановив:

Провадження по справі за позовною заявою Акціонерного товариства Комерційний банк «Приватбанк» до ОСОБА_2 про стягнення заборгованості закрити.

Відкласти підготовче засідання у цивільній справі за позовом Акціонерного товариства Комерційний банк «Приватбанк» до ОСОБА_1 - на 14 год. 30 хв. 19 липня 2023 року.

В судове засідання викликати учасників провадження.

Учасники, які не можуть з поважних причин прибути до суду, зобов`язані завчасно повідомити про це суд з наданням відповідних доказів.

Повідомити сторін про їх право заявити клопотання про розгляд справи без їх участі.

Копію ухвали направити учасникам спору.

Апеляційна скарга на ухвалу суду першої інстанції в частині закриття провадження може бути подана до Черкаського апеляційного суду протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення. У разі якщо ухвалу було постановлено без участі особи, яка її оскаржує, апеляційна скарга подається протягом п`ятнадцяти днів з дня отримання копії ухвали.

Суддя: Ю.В. Крива