Провадження №2/760/4798/23
Р І Ш Е Н Н Я

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

20 вересня 2023 року м. Київ

Солом`янський районний суд міста Києва

у складі головуючого - судді Аксьонової Н.М.,

з участю секретаря судового засідання - Тодосюк Г.В.,

представника позивача - адвоката Скрибки І.Ю.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в порядку спрощеного позовного провадження в місті Києві цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про відшкодування майнової та моральної шкоди,

В С Т А Н О В И В :

Представник позивача ОСОБА_1 - адвокат Хомич І.О. звернувся до Солом`янського районного суду міста Києва з позовом до ОСОБА_2 , в якому просить стягнути з відповідача на користь позивача заподіяну майнову шкоду у вигляді витрат на відновлювальний ремонт у розмірі 28175 грн та витрат на проведення експертизи в сумі 4000 грн, а всього 32175 грн; моральну шкоду в розмірі 15000 грн; а також судові витрати на правову допомогу в сумі 20000 грн та витрати на сплату судового збору в сумі 3178 грн.

В обґрунтування позовних вимог покликається на те, що ОСОБА_1 є власником квартири АДРЕСА_1 . ОСОБА_2 є власником квартири АДРЕСА_2 .

Квартира позивача неодноразово була залита по вині мешканців квартири АДРЕСА_2 , яка розташована поверхом вище, зокрема: 17 жовтня 2018 року, що підтверджується актом комісії майстрів КП «ЖЕД-904» від 17 жовтня 2018 року, 07 червня 2019 р, що підтверджується актом комісії майстрів КП «ЖЕД-904» від 02 липня 2019 року, 23 січня 2020 року, що підтверджується актом комісії майстрів КП «ЖЕД-904» від 29 січня 2020 року, 27 січня 2021 року, що підтверджується актом комісії майстрів КП «ЖЕД-904» від 27 січня 2021 року, 11 лютого 2021 року, що підтверджується актом комісії майстрів КП «ЖЕД-904» від 11 лютого 2021 року, 15 лютого 2021 року, що підтверджується актом комісії майстрів КП «ЖЕД-904» від 15 лютого 2021 року, 25 березня 2021 року, що підтверджується актом комісії майстрів КП «ЖЕД-904» від 25 березня 2021 року

Відповідно до вище зазначених актів причиною залиття квартири позивача є несправність сифону під душовою кабіною у ванній кімнаті та відсутність герметизації душової кабіни в квартирі АДРЕСА_3 , а також халатне відношення до сантехнічного обладнання мешканців вище розташованої квартири АДРЕСА_3 , що належить на праві власності відповідачу. Це призвело до систематичних випадків залиття квартири позивача і в свою чергу свідчить про те, що відповідач, знаючи про їх причини, не усунув їх, що в підсумку завдало позивачу збитків.

Відповідно до висновку про вартість відновлювального ремонту квартири АДРЕСА_1 від 31 березня 2020 року, складеного ТОВ «ЕСТЕЙТ-ЕКСПЕРТ», вартість ремонтно-відновлювальних робіт, які необхідно провести в квартирі за адресою: АДРЕСА_4 для ліквідації наслідків залиття становить 4025 грн.

Оскільки за період з 18 жовтня 2018 року з вини відповідача відбулось сім випадків залиття квартири позивача, і так як вони носять системний характер, бо є наслідками однієї і тієї ж причини - відсутності герметизації душової кабіни у ванній кімнаті в квартирі АДРЕСА_3 , власником якої є відповідач, а вартість одного такого відновлювального ремонту становить 4025 грн, майнова шкода за всі сім останніх випадків залиття квартири становить 28175 грн, тобто за кожне залиття по 4025 грн.

Крім того, позивач понесла витрати у розмірі 4000 грн на проведення експертного будівельно-технічного дослідження.

Таким чином, загальний розмір майнової шкоди становить 32175 грн.

Крім того, внаслідок семи випадків залиття квартири, які стались з вини відповідача, позивачу було завдано значної моральної шкоди, що виразилась у душевних стражданнях, яких вона зазнала у зв`язку зі знищенням і пошкодженням її майна, яку позивач оцінює в 15000 грн.

Згідно з протоколом повторного автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 29 квітня 2021 року справу розподілено судді Аксьоновій Н.М.

Ухвалою Солом`янського районного суду міста Києва від 25 листопада 2021 року вказану цивільну справу прийнято до розгляду та відкрито спрощене позовне провадження з повідомленням (викликом) сторін.

08 лютого 2022 року від представника відповідача ОСОБА_2 до суду надійшов відзив на позовну заяву, у якому він просив відмовити у задоволенні позову в повному обсязі.

В обґрунтування заперечень проти позову зазначив, що відповідач був власником квартири АДРЕСА_3 до серпня 2021 року.

У період, що зазначений позивачем, з 2018 по 2021 роки до відповідача не було жодного звернення від Житлово-експлуатаційної дільниці №904 з приводу складання акту про залиття квартири АДРЕСА_5 та встановлення причин залиття. Своїми діями відповідач не допустив халатного відношення до сантехнічного обладнання своєї квартири, які могли спричинити залиття сусідніх квартир та підтримував добросусідські відносини з мешканцями інших квартир.

Жоден із наданих позивачем актів про залиття не відповідає вимогам Правил утримання жилих будинків та прибудинкових територій, оскільки до складу комісії входили лише майстер технічної дільниці, майстер ремонтної дільниці та сантехник, зі змісту вказаних актів не вбачається жодних відомостей про те, що при його складанні були присутні власники чи мешканці квартири, чи місця звідки утворилось таке залиття. Крім того, в акті не зазначено прізвище, ім`я та по батькові власника квартири, що зазнала шкоди, поверху її розташування, форму власності.

Відповідач зазначив, що під час складання акту квартира АДРЕСА_3 членами комісії взагалі не оглядалась, перешкоди у огляді не чинилися. Крім того, в дні складання актів за 2021 рік відповідач знаходився у АДРЕСА_6 , на своєму робочому місці.

Вказав, що згідно актів пошкодження в квартирі позивача виявлені у приміщені кухні, а як можливу причину зазначено відсутність гермитезації душової кабіни, що розташована у ванній кімнаті квартири АДРЕСА_3 , при цьому не взявши до уваги, що до 2021 року в квартирі була встановлена ванна замість душової кабіни. Окрім того, приміщення ванної кімнати квартири АДРЕСА_3 знаходиться над приміщенням ванної кімнати квартири АДРЕСА_5 , а тому відсутність герметизації душової кабіни не могла спричинити пошкодження над приміщенням кухні позивача, тим більш на протилежній стіні від ванної кімнати.

Також зазначив, що відповідач поніс на правову допомогу у розмірі 15000 та планує надати відповідні докази на їх підтвердження у порядку, визначеному абзацом 2 ч.8 ст.141 ЦПК України.

Представник позивача в судовому засіданні підтримав позовну заяву та просив її задовольнити з підстав, викладених у ній.

Представник відповідача у судове засідання не з`явився, про дату, час та місце судового засідання повідомлявся належним чином, причини неявки суду не повідомив.

З`ясувавши доводи та аргументи сторін, обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги позивача та заперечення відповідача, дослідивши зібрані у справі докази, суд прийшов до висновку, що у задоволенні позову необхідно відмовити з огляду на таке.

Як установлено судом, позивач ОСОБА_1 є власником квартири АДРЕСА_1 , що підтверджується свідоцтвом про право власності на житло № НОМЕР_1 від 31 серпня 2005 року.

Відповідно до інформаційної довідки №252955176 від 16 квітня 2021 року відповідач ОСОБА_2 є власником квартири АДРЕСА_2 .

Згідно акту про залиття від 17 жовтня 2018 року, складеного майстром технічної дільниці №3 Москальчуком Г.П. , майстром ремонтної дільниці Лозаном В.П. та слюсарем-сантехніком Хруль І.А. , вбачається, що 17 жовтня 2018 року ними була відвідана квартира АДРЕСА_1 для проведення обстеження, у зв`язку із залиттям з вище розташованої квартири АДРЕСА_3 . Виявлені пошкодження кухні та стелі (масляне пофарбування) спостерігається замокання та відшарування фарби S 0,18 кв.м. та відшарування фарби на стіні S 1,4 кв.м. Причиною залиття, що сталося, є відсутність герметизації душової кабіни в вище розташованій квартирі АДРЕСА_3 .

Згідно акту про залиття від 02 липня 2019 року у квартирі АДРЕСА_5 , складеного майстром технічної дільниці №3 Москальчуком Г.П., майстром ремонтної дільниці Красунем Д.О. та слюсарем-сантехніком Хруль І.А. , у будинку АДРЕСА_7 виявлені пошкодження - в приміщенні кухні на стелі (шпалери покращеної якості) спостерігається волога пляма розміром 0,3 м х 0,3 м. Причиною залиття, що сталося, є відсутність герметизації душової кабіни в вище розташованій квартирі АДРЕСА_3 .

29 січня 2020 року майстром технічної дільниці №3 Москальчуком Г.П. , майстром технічної дільниці №1 Олефіренком Т.П. та сантехніком Маківським О.В. , було складено акт про залиття, відповідно до якого під час обстеження квартири АДРЕСА_1 виявлено такі видимі пошкодження: в приміщенні кухні на стелі (вінілові шпалери) жовта пляма від залиття розміром 0,5 м х 0.5 м. Причиною залиття є відсутність герметизації душової кабіни в вище розташованій квартирі АДРЕСА_3 .

З акту про залиття від 27 січня 2021 року, складеного майстром технічної дільниці №3 Москальчуком Г.П. , майстром технічної дільниці №1 Олефіренком Т.П. та сантехніком Маківським О.В. , встановлено, що під час обстеження квартири АДРЕСА_1 , виявлено в приміщенні кухні на стелі (шпалери покращеної якості) жовті розводи від залиття розміром 0,5 м. х 0,5 м. Причиною залиття є халатне відношення мешканців вище розташованої квартири АДРЕСА_3 до сантехнічного обладнання (незадовільна герметизація душової кабіни).

Відповідно до акту про залиття від 11 лютого 2021 року, складеного майстром технічної дільниці №3 Москальчуком Г.П. , майстром технічної дільниці №1 Олефіренком Т.П. та сантехніком Маківським О.В. , під час обстеження квартири АДРЕСА_1 виявлено в приміщенні кухні на стелі (шпалери покращеної якості) жовті розводи від залиття розміром 0,8 м х 0,8 м, на стіні шпалери замокання розміром 0,3 м х 0,3 м. Причиною залиття є халатне відношення мешканців вище розташованої квартири АДРЕСА_3 до сантехнічного обладнання (незадовільна герметизація душової кабіни).

15 лютого 2021 року майстром технічної дільниці №3 Москальчуком Г.П. , майстром технічної дільниці №1 Олефіренком Т.П. та сантехніком Маківським О.В. , складено акт про залиття, згідно якого під час обстеження виявлено в приміщені кухні на стіні (шпалери) замокання розміром 0,4 м х 0,4 м на стелі шпалери (покращеної якості) замокання розміром 0,9 м х 0,9 м жовта пляма в місці кріплення люстри. Причиною залиття є халатне відношення мешканців вище розташованої квартири АДРЕСА_3 до сантехнічного обладнання.

Згідно акту про залиття від 25 березня 2021 року, складеного майстром технічної дільниці №3 Москальчуком Г.П. , майстром технічної дільниці №1 Мельниковою Н.М. та сантехніком Маківським О.В. , під час обстеження квартири АДРЕСА_5 виявлено: в приміщенні санвузла на стелі (клейове пофарбування) спостерігаються жовті плями. Причиною залиття є халатне відношення мешканців вище розташованої квартири АДРЕСА_3 до сантехнічного обладнання.

Відповідно до висновку про вартість проведення відновлювального ремонту квартири АДРЕСА_1 , зробленого ТОВ «Естейт-Експерт» на замовлення позивача, ринкова вартість проведення відновлювального ремонту (з податком на додану вартість) становить 4025 грн. Висновок зроблений на підставі акту про залиття квартири від 29 січня 2020 року.

Звернувшись до суду із позовом, позивач вважає що оскільки відбулось сім випадків залиття, згідно кожного із актів про залиття, майнова шкода, завдана їй внаслідок залиття становить 28175 грн (тобто по 4025 грн за кожне із 7 залиттів) та підлягає стягненню із відповідача на її користь, а також підлягають стягненню витрати, понесені позивачем на здійснення експертного дослідження вартості відновлювального ремонту у розмірі 4000 грн та моральна шкода у розмірі 15000 грн.

Заперечуючи проти позову, відповідач стверджував, що надані позивачем акти складені з порушенням вимог чинного законодавства, оскільки складені за відсутності власника квартири з якої відбулось залиття, крім того, складені без відвідування даної квартири. Крім того, вважає, що відповідачем безпідставно здійснено розрахунок завданої їй шкоди із розрахунку 4025 грн помножених на сім актів про залиття в яких відсутня дата безпосереднього залиття.

Вирішуючи спір, що виник між сторонами, суд дійшов таких висновків.

Підставами виникнення цивільних прав та обов`язків, зокрема, є завдання майнової (матеріальної) та моральної шкоди іншій особі (пункт 1 частини другої статті 11 ЦК України).

Зобов`язання про відшкодування шкоди - це правовідношення, в силу якого одна сторона (потерпілий) має право вимагати відшкодування завданої шкоди, а інша сторона (боржник) зобов`язана відшкодувати завдану шкоду в повному розмірі.

Майнова шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам фізичної або юридичної особи, а також шкода, завдана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала (частина перша статті 1166 ЦК України).

У разі встановлення конкретної особи, яка завдала шкоду, відбувається розподіл тягаря доказування: позивач повинен довести наявність шкоди та причинний зв`язок, відповідач доводить відсутність протиправності та вину (схожий висновок див. постанову Верховного Суду у складі Об`єднаної палати Касаційного цивільного суду від 05 грудня 2022 року у справі № 214/7462/20 (провадження № 61-21130сво21).

Відповідно до частин першої та другої статті 22 ЦК України особа, якій завдано збитків у результаті порушення її цивільного права, має право на їх відшкодування. Збитками є: втрати, яких особа зазнала у зв`язку зі знищенням або пошкодженням речі, а також витрати, які особа зробила або мусить зробити для відновлення свого порушеного права (реальні збитки); доходи, які особа могла б реально одержати за звичайних обставин, якби її право не було порушене (упущена вигода).

Відповідно до частини другої статті 1166 ЦК України особа, яка завдала шкоди, звільняється від її відшкодування, якщо вона доведе, що шкоди завдано не з її вини.

Відповідно до п. 2.3.6 Правил утримання жилих будинків та прибудинкових територій (далі - Правила), затверджених Наказом Держжитлокомунгоспу України від 17.05.2005 №76, у разі залиття, аварії квартир складається відповідний акт (додаток 4).

В додатку №4 до цих Правил зазначено, що факт залиття квартири та його наслідки фіксується актом комісійного обстеження квартири за участю представників організації (підприємства), яка відповідно до укладеної угоди є виконавцем послуг з утримання будинків і споруд та прибудинкових територій, представників організації (підприємства), яка згідно з укладеною угодою обслуговує внутрішньо-будинкові системи опалення та водопостачання, представника власника будинку, будинкового комітету та затверджується начальником організації (підприємства), яка відповідно до укладеної угоди надає послуги з утримання будинків і споруд та прибудинкових територій. Присутність зацікавлених осіб від потерпілої сторони та з боку винної є обов`язковою. В акті повинно бути відображено: дата складання акта (число, місяць, рік); прізвища, ініціали та посади членів комісії; прізвище, ім`я, по батькові власника (наймача, орендаря) квартири, що зазнала шкоди; адреса квартири, поверх, форма власності; характер залиття та його причини; завдана матеріальна шкода (обсяги необхідного ремонту приміщень квартири, перелік пошкоджених внаслідок залиття речей та їх орієнтовна вартість); висновок комісії щодо встановлення вини особи, що вчинила залиття.

Цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін (частина перша статті 12 ЦПК України).

Положеннями ст.81 ЦПК України визначено, що кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Докази подаються сторонами та іншими учасниками справи. Доказування не може ґрунтуватися на припущеннях.

Згідно з ч.1 ст.76 ЦПК України доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи.

Відповідно до ст.77 ЦПК України належними є докази, які містять інформацію щодо предмета доказування. Предметом доказування є обставини, що підтверджують заявлені вимоги чи заперечення або мають інше значення для розгляду справи і підлягають встановленню при ухваленні судового рішення.

Так, на підтвердження наявності спричиненого позивачу шкоди та причинного зв`язку ОСОБА_1 додано акти від 17.10.2018 року, 02.07.2019 року, 29.01.2020 року, 27.01.2021 року, 11.02.2021 року, 15.02.2021 року, 25.03.2021 року.

Проте, на переконання суду указані акти не відповідають вимогам, визначеним Правилами, а саме

у них не зазначено прізвище, ім`я, по батькові власника квартири, що зазнала шкоди, поверх, форму власності, характер залиття, конкретні причини залиття квартири та час, коли воно відбулося, завдану матеріальну шкоду (обсяги необхідного ремонту приміщень квартири та їх орієнтовну вартість), відсутній висновок комісії щодо встановлення вини особи, яка вчинила залиття.

Крім того, в актах не зазначено про присутність зацікавлених осіб від потерпілої сторони та з боку винної сторони.

Також акти не містять жодних відомостей про те, що комісією було здійснено вихід до квартири АДРЕСА_3 , не зазначено причин неможливості потрапити до вказаної квартири для здійснення її огляду та встановлення дійсних причин залиття.

Крім того, в акті про залиття від 29 січня 2020 року містяться виправлення, внаслідок чого не можливо встановити, коли саме сталося залиття, 23 січня 2020 року чи 25 січня 2020 року.

Відтак, додані позивачем акти про залиття не можуть бути належним і допустимим доказом заподіяння відповідачем майнової шкоди.

Також суд не бере до уваги висновок про вартість відновлювального ремонту квартири АДРЕСА_1 від 31 березня 2020 року, складений ТОВ «ЕСТЕЙТ-ЕКСПЕРТ», оскільки він ґрунтується на дослідженні пошкоджень, зафіксованих актом про залиття від 29.01.2020 року, який визнаний судом як неналежний та недопустимий доказ.

Крім того, на переконання суду безпідставним є розрахунок завданої позивачу шкоди у сумі 28175 грн, який визначений у розмірі по 4025 грн (вартість одного відновлювального ремонту) за кожен із семи випадків залиття квартири, адже оцінювачем у висновку визначалася вартість ремонтно-відновлювальних робіт, які необхідно провести для ліквідації наслідків одного випадку залиття, що мало місце чи то 23.01.2020 року, чи 25.01.2020 року.

З огляду на вищезазначене, суд дійшов висновку, що у задоволенні позову в частині відшкодування матеріальної шкоди, в тому числі щодо стягнення вартості послуг з оцінки відновлювального ремонту після залиття необхідно відмовити.

Що стосується відшкодування моральної шкоди, суд зазначає таке.

Відповідно до частини першої статті 1167 ЦК України моральна шкода, завдана фізичній або юридичній особі неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю, відшкодовується особою, яка її завдала, за наявності її вини, крім випадків, встановлених частиною другою цієї статті.

Згідно зі статтею 23 ЦК України особа має право на відшкодування моральної шкоди, завданої внаслідок порушення її прав. Моральна шкода полягає: 1) у фізичному болю та стражданнях, яких фізична особа зазнала у зв`язку з каліцтвом або іншим ушкодженням здоров`я; 2) у душевних стражданнях, яких фізична особа зазнала у зв`язку з протиправною поведінкою щодо неї самої, членів її сім`ї чи близьких родичів; 3) у душевних стражданнях, яких фізична особа зазнала у зв`язку із знищенням чи пошкодженням її майна; 4) у приниженні честі та гідності фізичної особи, а також ділової репутації фізичної або юридичної особи. Моральна шкода відшкодовується грішми, іншим майном або в інший спосіб. Розмір грошового відшкодування моральної шкоди визначається судом залежно від характеру правопорушення, глибини фізичних та душевних страждань, погіршення здібностей потерпілого або позбавлення його можливості їх реалізації, ступеня вини особи, яка завдала моральної шкоди, якщо вина є підставою для відшкодування, а також з урахуванням інших обставин, які мають істотне значення. При визначенні розміру відшкодування враховуються вимоги розумності і справедливості. Моральна шкода відшкодовується незалежно від майнової шкоди, яка підлягає відшкодуванню, та не пов`язана з розміром цього відшкодування. Моральна шкода відшкодовується одноразово, якщо інше не встановлено договором або законом.

Як роз`яснено у п.3, п.5 Постанови Пленуму Верховного суду України від 31 березня 1995 року №4 «Про судову практику в справах про відшкодування моральної (немайнової) шкоди» під моральною шкодою слід розуміти втрати немайнового характеру внаслідок моральних чи фізичних страждань, або інших негативних явищ, заподіяних фізичній чи юридичній особі незаконними діями або бездіяльністю інших осіб. Відповідно до чинного законодавства моральна шкода може полягати, зокрема: у приниженні честі, гідності, престижу або ділової репутації, моральних переживаннях у зв`язку з ушкодженням здоров`я, у порушенні права власності (в тому числі інтелектуальної), прав, наданих споживачам, інших цивільних прав, у зв`язку з незаконним перебуванням під слідством і судом, у порушенні нормальних життєвих зв`язків через неможливість продовження активного громадського життя, порушенні стосунків з оточуючими людьми, при настанні інших негативних наслідків. Відповідно до загальних підстав цивільно-правової відповідальності обов`язковому з`ясуванню при вирішенні спору про відшкодування моральної (немайнової) шкоди підлягають: наявність такої шкоди, протиправність діяння її заподіювача, наявність причинного зв`язку між шкодою і протиправним діянням заподіювача та вини останнього в її заподіянні. Суд, зокрема, повинен з`ясувати, чим підтверджується факт заподіяння позивачеві моральних чи фізичних страждань або втрат немайнового характеру, за яких обставин чи якими діями (бездіяльністю) вони заподіяні, в якій грошовій сумі чи в якій матеріальній формі позивач оцінює заподіяну йому шкоду та з чого він при цьому виходить, а також інші обставини, що мають значення для вирішення спору.

Розмір відшкодування моральної (немайнової) шкоди суд визначає залежно від характеру та обсягу страждань (фізичних, душевних, психічних тощо), яких зазнав позивач, характеру немайнових витрат (їх тривалості, можливості відновлення тощо) та з урахуванням інших обставин.

Зобов`язання про компенсацію моральної шкоди виникає за таких умов: наявність моральної шкоди; протиправність поведінки особи, яка завдала моральної шкоди; наявність причинного зв`язку між протиправною поведінкою особи яка завдала моральної шкоди та її результатом - моральною шкодою; вина особи, яка завдала моральної шкоди. У разі встановлення конкретної особи, яка завдала моральної шкоди, відбувається розподіл тягаря доказування: (а) позивач повинен довести наявність моральної шкоди та причинний зв`язок; (б) відповідач доводить відсутність протиправності та вини. Завдання моральної шкоди - явище завжди негативне. Проте з цього не слідує, що будь-яка завдана моральна шкода породжує зобов`язання з її відшкодування. Покладення обов`язку відшкодувати завдану моральну шкоду може мати місце лише за умови, коли шкода була викликана протиправною поведінкою відповідальної за неї особи (див. постанову Верховного Суду у складі колегії суддів Другої судової палати Касаційного цивільного суду від 25 травня 2022 року в справі № 487/6970/20 (провадження № 61-1132св22).

Оскільки позивачем не доведено спричинення їй відповідачем моральної шкоди, підстави для покладення на відповідача обов`язку відшкодувати моральну шкоду у розмірі 15000 грн відсутні.

На підставі ст.141 ЦПК понесені позивачем судові витрати, які складаються з судового збору та витрат на правничу допомогу, необхідно покласти на позивача.

Керуючись ст.10, 12, 89, 141, 142, 263-265, 273, 352, 354 ЦПК України, суд

У Х В А Л И В :

У позові ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про відшкодування майнової та моральної шкоди - відмовити.

Рішення суду може бути оскаржене до Київського апеляційного суду шляхом подання апеляційної скарги протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення. Учасник справи, якому повне рішення не було вручене у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження на рішення суду - якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Сторони у справі:

- позивач - ОСОБА_1 , зареєстроване місце проживання: АДРЕСА_8 , РНОКПП НОМЕР_2 ;

- відповідач - ОСОБА_2 , місце проживання: АДРЕСА_9 , РНОКПП НОМЕР_3 .

Суддя Солом`янського районного

суду міста Києва Н.М. Аксьонова