КИЇВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
____________________________________
Справа №753/6852/22
Апеляційне провадження
У Х В А Л А

8 червня 2023 року суддя судової палати з розгляду цивільних справ Київського апеляційного суду Рейнарт І.М., вивчивши апеляційну скаргу ОСОБА_1 та його представника - адвоката Руденка Андрія Олександровича на рішення Дарницького районного суду міста Києва від 19 квітня 2023 року у цивільній справі за позовом ОСОБА_1 до Київської міської ради, третя особа: нотаріус Шістнадцятої київської державної нотаріальної контори Трапезнікова Зінаїда Олексіївна про визнання права власності на майно в порядку спадкування за законом,

встановив:

рішенням Дарницького районного суду міста Києва від 19 квітня 2023 року у задоволенні позову відмовлено.

На вказане рішення суду 19 травня 2023 року ОСОБА_1 та його представник - адвокат Руденко А.О. направили поштовим зв`язком апеляційну скаргу до Київського апеляційного суду, яка надійшла до суду 23 травня 2023 року.

26 травня 2023 року матеріали справи витребувані з Дарницького районного суду міста Києва.

Матеріали справи надійшли до Київського апеляційного суду 6 червня 2023 року.

До апеляційної скарги додано платіжну інструкцію про оплату судового збору у розмірі 536грн 80коп., зарахування якого до Державного бюджету України перевірено, та клопотання про зменшення розміру судового збору, в якому ОСОБА_1 та його представник - адвокат Руденко А.О. посилаються на скрутне матеріальне становище ОСОБА_1 та зазначають, що позивач тимчасово не працює та не має постійних доходів.

Також у клопотанні ОСОБА_1 та його представник - адвокат Руденко А.О. зазначають, що ІНФОРМАЦІЯ_1 у позивача народилася донька ОСОБА_2 , яка проходить реабілітацію, пов`язану з її інвалідністю, що тягне за собою матеріальні витрати.

Відповідно до ч. 1 ст. 136 ЦПК України суд, враховуючи майновий стан сторони, може своєю ухвалою відстрочити або розстрочити сплату судового збору на визначений строк у порядку, передбаченому законом, але не більше як до ухвалення судового рішення у справі.

Згідно ч. 3 ст. 136 ЦПК України з підстав, зазначених у частині першій цієї статті, суд у порядку, передбаченому законом, може зменшити розмір належних до сплати судових витрат, пов`язаних з розглядом справи, або звільнити від їх сплати.

Відповідно до статті 8 Закону України «Про судовий збір», враховуючи майновий стан сторони, суд може своєю ухвалою відстрочити або розстрочити сплату судового збору на певний строк, але не довше, ніж до ухвалення судового рішення у справі за умов:

1) якщо розмір судового збору перевищує 5 відсотків розміру річного доходу позивача - фізичної особи за попередній календарний рік;

2) або позивачами є: військовослужбовці; батьки, які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину-інваліда, якщо інший з батьків ухиляється від сплати аліментів; одинокі матері (батьки), які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину-інваліда; члени малозабезпеченої чи багатодітної сім`ї; особа, яка діє в інтересах малолітніх чи неповнолітніх осіб та осіб, які визнані судом недієздатними чи дієздатність яких обмежена;

3) або предметом позову є захист соціальних, трудових, сімейних, житлових прав, відшкодування шкоди здоров`ю.

Суд може зменшити розмір судового збору або звільнити від його сплати на підставі, зазначеній у частині першій цієї статті.

Оцінюючи фінансовий стан особи, яка звертається до суду з вимогою про звільнення її від сплати судового збору, зменшення його розміру, надання відстрочки чи розстрочки в його сплаті, національні суди повинні встановлювати наявність у такої особи реального доходу (розмір заробітної плати, стипендії, пенсії, прибутку тощо), рухомого чи нерухомого майна, цінних паперів, можливості розпорядження ними без значного погіршення фінансового стану (§ 44 рішення Європейського суду з прав людини від 26 липня 2005 року у справі «Kniat v. Poland»; § 63, 64 рішення Європейського суду з прав людини від 26 липня 2005 року у справі «Jedamski and Jedamska v. Poland»).

Вимога про сплату державного мита є стримуючою мірою для потенційних позивачів від пред`явлення безрозсудних і необґрунтованих позовів. Для того, щоб гарантувати справедливий баланс між підтримкою нормального функціонування судової системи і захистом інтересів заявника при поданні позову до суду, внутрішньодержавні суди звільняють від сплати державного мита заявників, які можуть підтвердити свій поганий фінансовий стан.

Згідно з частинами першою, п`ятою, шостою статті 81 ЦПК України кожна сторона зобов`язана довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Докази подаються сторонами та іншими особами, які беруть участь у справі. Доказування не може ґрунтуватися на припущеннях.

Отже, особа, яка заявляє відповідне клопотання, повинна навести доводи і подати докази на підтвердження того, що її майновий стан перешкоджав (перешкоджає) сплаті нею судового збору у встановленому законодавством порядку і розмірі.

При виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин суд враховує висновки щодо застосування відповідних норм права, викладені в постановах Верховного Суду (частина четверта статті 263 ЦПК України).

У постанові Верховного Суду у складі колегії суддів Другої судової палати Касаційного цивільного суду від 02 лютого 2022 року справа № 697/2951/19 зазначено, що: «з аналізу статті 8 Закону України «Про судовий збір» чітко вбачається, що законодавець, застосувавши конструкцію «суд, враховуючи майновий стан сторони, може…», тим самим визначив, що питання звільнення, зменшення розміру, відстрочення чи розстрочення сплати судового збору осіб, які не зазначені в статті 5, або у справах із предметом спору, не охопленим статтею 5, є правом, а не обов`язком суду навіть за наявності однієї з умов для такого звільнення, зменшення розміру, відстрочення чи розстрочення. Такого висновку дійшла Велика Палата Верховного Суду у постанові від 14 січня 2021 року у справі № 0940/2276/18.

Разом із тим, Верховний Суд зауважує, що єдиною підставою для відстрочення чи розстрочення сплати судового збору, зменшення його розміру або звільнення від його сплати фізичною особою є врахування судом її майнового стану. Особа, яка заявляє відповідне клопотання, згідно зі статтею 12 ЦПК України повинна навести доводи і подати докази на підтвердження того, що її майновий стан перешкоджав (перешкоджає) сплаті нею судового збору у встановленому законодавством порядку і розмірі. Визначення судом майнового стану сторони є оціночним і залежить від доказів, якими обґрунтовується рівень її майнового стану. Вичерпного і чіткого переліку документів про майновий стан особи закон не містить, тому суд встановлює можливість сплатити судовий збір на підставі поданих доказів за своїм внутрішнім переконанням. Підстави для відмови суду у подібних клопотаннях мають бути достатньо аргументовані. Оцінюючи фінансовий стан особи, яка звертається до суду з вимогою про звільнення її від сплати судового збору, зменшення його розміру, надання відстрочки чи розстрочки в його сплаті, національні суди повинні встановлювати наявність у такої особи реального доходу (розмір заробітної плати, стипендії, пенсії, прибутку тощо), рухомого чи нерухомого майна, цінних паперів, можливості розпорядження ними без значного погіршення фінансового становища. Отже, скрутний майновий стан, на підтвердження якого заявником надані відповідні документи, може бути підставою для задоволення судом клопотання про звільнення його від сплати судового збору, зменшення розміру судового збору, відстрочення чи розстрочення сплати судового збору».

У підтвердження клопотання про зменшення розміру судового збору позивачем та його представником надані: копія свідоцтва про народження ІНФОРМАЦІЯ_1 ОСОБА_2 , батьком якої є ОСОБА_1 ; копія посвідчення на ім`я ОСОБА_4 , що вона є законним представником дитини з інвалідністю ОСОБА_2 ; копія свідоцтва про народження ОСОБА_1 ; копія свідоцтва про народження ОСОБА_5 , копія довідки начальника Бучанського районного управління поліції, відділення поліції № 4, згідно якої під час окупації с. Бузова та бойових дій, збройними силами та іншими військовими формування Російської Федерації було зруйновано житловий будинок за адресою: АДРЕСА_1 ; акт обстеження зруйнованого будинку та його фотокартки.

Разом з цим, надані документи не підтверджують майновий стан ОСОБА_1 , відсутність у нього доходів і не є підставою для зменшення розміру судового збору.

Як зазначає Верховний Суд, такими доказами можуть бути документи, що підтверджують наявність на утриманні непрацездатних членів сім`ї, банківські документи про відсутність на рахунку коштів, довідка податкового органу про перелік розрахункових та інших рахунків на підтвердження того, що його майновий стан перешкоджає сплаті судового збору у встановленому законодавством порядку і розмірі.

Проте, ОСОБА_1 та його представником - адвокатом Руденком А.О. належних доказів скрутного матеріального стану ОСОБА_1 та відсутність у нього протягом минулого року доходу не надано.

Також звертає на себе увагу та обставина, що ОСОБА_1 , за його твердженням, не працює, однак, на обліку, як безробітний, не перебуває, але має можливість забезпечувати свою життєдіяльність, що свідчить про наявність у нього доходу.

Враховуючи викладене, клопотання ОСОБА_1 та його представника - адвоката Руденка А.О. про зменшення розміру судового збору за подання апеляційної скарги задоволенню не підлягає.

Згідно підпункту 6 пункту 1 частини другої статті 4 Закону України «Про судовий збір», розмір судового збору за подання апеляційної скарги на рішення суду становить150

відсотків ставки, що підлягала сплаті при поданні позовної заяви, іншої заяви і скарги.

Позивачем було подано позовну заяву майнового характеру, за подання якої судовий збір оплачений у сумі 5 503грн, тому судовий збір за подання даної апеляційної скарги становить 8 254грн 50коп.

Таким чином, позивачем судовий збір за подання апеляційної скарги оплачено не у повному обсязі, що не відповідає вимогам Закону України «Про судовий збір», тому позивачу необхідно доплатити судовий збір у сумі 7 717грн 70коп.та направити на адресу Київського апеляційного суду оригінал документу, що підтверджує доплату.

Також позивач не позбавлений можливості надати документи, які підтверджують підстави для зменшення розміру судового збору.

Керуючись статтями 185, 356, 357 ЦПК України, суддя

ухвалив:

у задоволенні клопотання ОСОБА_1 та його представника -

адвоката Руденка Андрія Олександровича про зменшення розміру судового збору за подання апеляційної скарги відмовити.

Апеляційну скаргу ОСОБА_1 та його представника - адвоката Руденка Андрія Олександровича на рішення Дарницького районного суду міста Києва від 19 квітня 2023 року залишити без руху, надавши позивачу та його представнику строк в п`ять днів з дня вручення копії ухвали для надання документу про доплату судового збору або документів, які підтверджують підстави для зменшення його розміру.

У разі невиконання ухвали суду, апеляційна скарга буде вважатися неподаною та повернута позивачу та його представнику.

Ухвала оскарженню у касаційному порядку не підлягає.

Суддя