ДАРНИЦЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД М.КИЄВА
провадження № 2-о/753/557/23
Р І Ш Е Н Н Я

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

28 серпня 2023 року Дарницький районний суд м. Києва в складі:

головуючої судді: Шаповалової К.В.

за участі секретаря судового засідання Давидюк В.О.

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду за адресою: м. Київ, вул. О. Кошиця, 5а в порядку окремого провадження спільну заяву ОСОБА_1 , ОСОБА_2 про розірвання шлюбу за заявою подружжя,

ВСТАНОВИВ:

20 липня 2023 року до Дарницького районного суду міста Києва в порядку окремого провадження надійшла спільна заява ОСОБА_1 , ОСОБА_2 про розірвання шлюбу.

В обгрунтування заяви заявники зазначили, що 10 листопада 2018 року між ними було зареєстровано шлюб. Від шлюбу вони мають спільну дитину - ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 . Спільне життя не склалося, на даний час спільного господарства подружжя не веде, шлюбні стосунки не підтримують, а тому просять шлюб розірвати.

Згідно із протоколом автоматизованого розподілу судової справи № 753/12582/23 між суддями від 21 липня 2023 року головуючим суддею обрано Шаповалову К.В.

03 серпня 2023 року до суду надійшла відповідь з електронного реєстру територіальної громади м. Києва ГІОЦ/КМДА про зареєстроване місце проживання заявників.

Ухвалою суду від 07 серпня 2023 року було відкрито провадження у справі та призначено справу до судового розгляду по суті на 28 серпня 2023 року на 12 год. 30 хв.

23 серпня 2023 року від заявника ОСОБА_1 , а 24 серпня 2023 року від заявника ОСОБА_2 надійшли заяви про розгляд справи у їх відсутність, просять заяву задовольнити, шлюб між ними розірвати.

Відповідно до частини третьої статті 293 ЦПК України у порядку окремого провадження розглядаються також справи про надання права на шлюб, про розірвання шлюбу за заявою подружжя, яке має дітей, за заявою будь-кого з подружжя, якщо один з нього засуджений до позбавлення волі, про встановлення режиму окремого проживання за заявою подружжя та інші справи у випадках, встановлених законом.

Згідно статті 24 СК України шлюб ґрунтується на вільній згоді жінки та чоловіка. Примушування жінки та чоловіка до шлюбу не допускається. Кожен з подружжя має право припинити шлюбні відносини. Примушування до припинення шлюбних відносин, примушування до їх збереження є порушенням права дружини, чоловіка (частини 3, 4 статті 56 СК України).

Частиною третьою статті 109 СК України зазначено, що суд ухвалює рішення про розірвання шлюбу, якщо буде встановлено, що заява про розірвання шлюбу відповідає дійсній волі дружини та чоловіка і що після розірвання шлюбу не будуть порушені їхні особисті та майнові права, а також права їхніх дітей.

Відповідно до вимог статті 112 СК України суд з`ясовує фактичні взаємини подружжя, дійсні причини позову про розірвання шлюбу, бере до уваги наявність малолітньої дитини, дитини-інваліда та інші обставини життя подружжя. Суд постановляє рішення про розірвання шлюбу, якщо буде встановлено, що подальше спільне життя подружжя і збереження шлюбу суперечило б інтересам одного з них, інтересам їхніх дітей, що мають істотне значення.

Водночас, відповідно до статті 109 СК України подружжя, яке має дітей, має право подати до суду заяву про розірвання шлюбу разом із письмовим договором про те, з ким із них будуть проживати діти, яку участь у забезпеченні умов їхнього життя братиме той з батьків, хто буде проживати окремо, а також умови здійснення ним права на особисте виховання дітей.

При цьому, згідно роз`яснень, які містяться у п. 8 постанови Пленуму Верховного Суду України від 27.12.2007 року № 11 «Про практику застосування судами законодавства при розгляді справ про право на шлюб», розірвання шлюбу, визнання його недійсним та поділ спільного майна подружжя, розірвання шлюбу судом за спільною заявою подружжя, яке має дітей (стаття 109 СК України), провадиться в окремому провадженні у випадку, якщо існує взаємна згода подружжя щодо розірвання шлюбу. При розгляді справи суд встановлює, чи відповідає заява про розірвання шлюбу дійсній волі дружини та чоловіка, та чи не будуть після розірвання шлюбу порушені їх особисті та майнові права, а також права їх дітей.

Проаналізувавши обставини справи у сукупності, суд доходить до наступного висновку.

Встановлено, що 10 листопада 2018 року між ОСОБА_2 та ОСОБА_1 . Печерським районним у м. Києві відділі державної реєстрації актів цивільного стану Головного територіального управління юстиції в м. Києві було зареєстровано шлюб, актовий запис № 3181, що підтверджується свідоцтвом про шлюб, серія НОМЕР_1 (а.с. 3)

Від шлюбу подружжя має спільного сина - ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , що підтверджується свідоцтвом про народження, яке видане Дарницьким районним у м. Києві відділом державної реєстрації актів цивільного стану Головного територіального управління юстиції у м. Києві, актовий запис № 910, серія НОМЕР_2 (а.с. 4).

Як вказали заявники, подружнє життя між ними не склалось через різні погляди на життя, сімейні відносини та через несумісність характерів.

Між ОСОБА_1 та ОСОБА_2 досягнуто згоди стосовно утримання спільної дитини, про що свідчить договір від 19 липня 2023 року про визначення місця проживання дитини, умови її утримання та здійснення батьківських прав та виконання обов`язків тим з батьків, хто проживає окремо від дитини, який посвідчений приватним нотаріусом Київського міського нотаріального округу Шустенко Л.С., та зареєстрований у реєстрі за № 1142 (а.с.10-11)

Суд вважає обґрунтованими причини, що спонукали заявників на розірвання шлюбу, подальше спільне життя подружжя та збереження сім`ї стали неможливими і суперечить їх інтересам, що в силу частини другої статті. 112 СК України є підставою для розірвання шлюбу.

Керуючись статтями 104, 105, 109-114 СК України, статтями 3, 4, 12, 13, 76-81, 259, 263-265, 268, 273, 293, 352-355 ЦПК України, суд -

УХВАЛИВ:

спільну заяву ОСОБА_1 , ОСОБА_2 про розірвання шлюбу за заявою подружжя - задовольнити.

Розірвати шлюб, зареєстрований між ОСОБА_1 та ОСОБА_2 , 10 листопада 2018 року Печерським районним у м. Києві відділі державної реєстрації актів цивільного стану Головного територіального управління юстиції в м. Києві, актовий запис № 3181.

Рішення суду може бути оскаржене до Київського апеляційного суду шляхом подання апеляційної скарги протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Заявник 1: ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , зареєстрована за адресою: АДРЕСА_1 , РНОКПП НОМЕР_3 .

Заявник 2: ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , зареєстрована за адресою: АДРЕСА_2 , РНОКПП НОМЕР_4 .

Суддя Шаповалова К.В.