Справа № 307/2086/19
У Х В А Л А

06 лютого 2023 року м. Ужгород

Колегія суддів Судової палати у цивільних справах Закарпатського апеляційного суду в складі:

головуючого - Собослой Г.Г.,

суддів: Кондор Р.Ю., Мацунич М.В.

секретаря - Зубашкова М.

розглянувши у відкритому судовому засіданні справу за клопотанням Тячівської окружної прокуратури у порядку передбаченому ст. 55 ЦПК України, -

В С Т А Н О В И Л А :

У провадженні Закарпатського апеляційного суду знаходиться справа за апеляційною скаргою Тячівської місцевої прокуратури в інтересах держави в особі сектору містобудування та архітектури Тячівської районної державної адміністрації на рішення Тячівського районного суду від 13 серпня 2020 року у справі за позовом ОСОБА_1 до Буштинської селищної ради Тячівського району про визнання права власності.

Керівник Тячівської окружної прокуратури Жилкін Володимир подав клопотання у якому просить залучити до участі у справі Державну інспекцію архітектури та містобудування України в особі Управління Державної інспекції архітектури та містобудування у Закарпатській області як правонаступників Державної архітектурно-будівельної інспекції у Закарпатській області.

Клопотання обґрунтоване тим, що постановою Кабінету Міністрів України від 13.03.2020 року № 218 «Про ліквідацію Державної архітектурно-будівельної інспекції та внесення змін до деяких постанов Кабінету міністрів України», Урядом прийнято рішення ліквідувати Державну архітектурно-будівельну інспекцію.

Постановою Кабінету Міністрів України від 13.03.2020 року № 219 «Про оптимізацію органів державного архітектурно-будівельного контролю та нагляду», Урядом утворено Державну інспекцію містобудування України як центральний орган виконавчої влади та зупинено дію постанови Кабінету Міністрів України від 23.05.2011 № 533 до початку виконання функцій і повноважень Державної інспекції.

У подальшому постановами Кабінету Міністрів України від 23.12.2020 № 1340 «Деякі питання функціонування органів архітектурно-будівельного контролю та нагляду», і від 15.09.2021 № 960 «Питання Державної інспекції архітектури та містобудування», Урядом утворено Державну інспекцію архітектури та містобудування України (далі - ДІАМ), як центральний орган виконавчої влади, діяльність якого спрямовується та координується Кабінетом Міністрів України через Міністра розвитку громад та територій і який реалізує державну політику з питань державного архітектурно-будівельного контролю та нагляду, та затверджено Положення про Державну інспекцію архітектури та містобудування України (ДІАМ), ліквідовано Державну інспекцію містобудування (плі. 1. 2. З постанови № 1340); визначено Державну інспекцію архітектури та містобудування України суб`єктом управління індивідуально визначеного майна Державної інспекції містобудування та Державної сервісної служби містобудування, Державної архітектурно-будівельної інспекції, які ліквідовуються.

Перевіривши матеріали справи, судова колегія вважає, що клопотання Тячівської окружної прокуратури про залучення до участі у справі підлягає задоволенню із наступних підстав.

Як вбачається з матерів справи ОСОБА_1 звернувся в суд із позовом до Буштинської селищної ради Тячівського району про визнання права власності.

Згідно до протоколу судового засідання від 15 червня 2020 року, представник позивача ОСОБА_2 заявив усне клопотання у судовому засіданні про залучення до участі у справі в якості третьої особи без самостійних вимог Державну архітектурно-будівельну інспекцію. Дане клопотання було судом задоволено усно і залучено до участі у справі в якості третьої особи без самостійних вимог Державну архітектурно-будівельну інспекцію.

Відповідно до статті 55 ЦПК України, у разі смерті фізичної особи, припинення юридичної особи, заміни кредитора чи боржника у зобов`язанні, а також в інших випадках заміни особи у відносинах, щодо яких виник спір, суд залучає до участі у справі правонаступника відповідної сторони або третьої особи на будь-якій стадії судового процесу.

Публічне правонаступництво органів державної влади є окремим, особливим видом правонаступництва. Під таким терміном розуміється перехід в установлених законом випадках прав та обов`язків одного суб`єкта права іншому. При цьому, обов`язок по відновленню порушених прав особи покладається на орган, компетентний відновити такі права. Такий підхід щодо переходу до правонаступника обов`язку відновити порушене право відповідає принципу верховенства права, оскільки метою правосуддя є ефективне поновлення порушених прав, свобод і законних інтересів.

Отже, правонаступництво в сфері управлінської діяльності органів державної влади (публічне правонаступництво) передбачає повне або часткове передання (набуття) адміністративної компетенції одного суб`єкта владних повноважень (суб`єкта публічної адміністрації) до іншого або внаслідок припинення первісного суб`єкта, або внаслідок повного чи часткового припинення його адміністративної компетенції.

Відтак, коли відбувається публічне правонаступництво, вирішальним є встановлення факту переходу повністю чи частково функцій (адміністративної компетенції) від одного суб`єкта владних повноважень до іншого, а не факту державної реєстрації припинення вибувшого з публічних правовідносин суб`єкта владних повноважень як юридичної особи.

Постановами Кабінету Міністрів України №1340 від 23.12.2020 та №960 від 15.09.2021 Урядом утворено Державну інспекцію архітектури і містобудування України, яка є правонаступником Державної архітектурно-будівельної інспекції України.

Відтак, оскільки функціональні обов`язки Державної архітектурно-будівельної інспекції України передані до Державної інспекції архітектури та містобудування України, а тому наявні підстави для залучення останньої до участі у справі, як правонаступника Державної архітектурно-будівельної інспекції України у якості третьої особи.

Керуючись ст.ст.55, 389 ЦПК України, колегія суддів,-

У Х В А Л И Л А :

Залучити Державну інспекцію архітектури містобудування України як правонаступників третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог на стороні відповідача Державної архітектурно-будівельної інспекції України.

Ухвала набирає законної сили з дня її прийняття і може бути оскаржена в касаційному порядку безпосередньо до Верховного Суду протягом тридцяти днів з дня складання повного судового рішення.

Повний текст ухвали складено 07 лютого 2023 року.

Головуючий

Судді: