У Х В А Л А

про відкриття провадження у цивільній справі

31 серпня 2023 року суддя Маньківського районного суду, Черкаської області І.Д.Калієвський, розглянувши матеріали за заявою ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , заінтересованої особи: Буцької селищної ради про встановлення факту родинних відносин,

В С Т А Н О В И В :

Заявники звернулися в суд із заявою до заінтересованої особи про встановлення факту родинних відносин.

На підставу своїх вимог спирається на те, що ІНФОРМАЦІЯ_1 в селі Кути Уманського району, Черкаської області у віці 74 років померла мати заявників - ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , про що 29.06.2023 року складено відповідний актовий запис №46, що підтверджується Свідоцтвом про смерть серії НОМЕР_1 , виданим 29.06.2023 року виконавчим комітетом Буцької селищної ради.

Довідка виконавчого комітету Буцької селищної ради Уманського району Черкаської області від 10.08.2023 №57 підтверджує, що ІНФОРМАЦІЯ_1 в селі Кути Уманського району Черкаської області померла ОСОБА_3 , яка була зареєстрована та постійно проживала по АДРЕСА_1 .

Також дана довідка інформує, що за законом спадкоємцями майна ОСОБА_3 є донька ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , донька ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_4 та син ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_5 . За заповітом спадкоємцями майна ОСОБА_3 є дочка ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_3 та донька ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_4 .

Заповіт від імені ОСОБА_3 посвідчений в Кутівській сільській раді Маньківського району Черкаської області від 23 січня 2013 року, зареєстрований в реєстрі за №2 не відмінено.

Заповітом від 23 січня 2013 року ОСОБА_3 на випадок своєї смерті залишила заповітне розпорядження, яким заповіла заявникам належні їй згідно державних актів на право власності на землю земельні ділянки. Наявність та належність заповіданого спадкового майна підтверджується копіями Державних актів на право власності на землю.

В даний час при огляді документів після смерті ОСОБА_3 виявлено, що у документах містяться розбіжності, які не дають змоги у повній мірі підтвердити родинні відносини з покійною.

Так, згідно вказаного свідоцтва про смерть, повне ім`я померлої вказано як ОСОБА_3 , дата народження вказана ІНФОРМАЦІЯ_6 . Згідно свідоцтва про народження матері серії НОМЕР_2 , виданого 12.08.1949 року, Кутянською сільською радою Букського району Київської області, її повне ім`я вказано ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_7 . Батьком вказаний ОСОБА_6 , матір`ю вказана ОСОБА_7 , дане свідоцтво видано 12 серпня 1949 року.

Прізвище « ОСОБА_8 » змінено на « ОСОБА_9 » після укладення шлюбу 14.05.1969 року з ОСОБА_10 (їх батьком), що підтверджується свідоцтвом про одруження серії НОМЕР_3 , виданим 14.05.1969 року Молодецьким сільбюро ЗАГС Маньківського району Черкаської області. Дошлюбні прізвища заявників також вказано « ОСОБА_9 ».

За таких обставин явними є невідповідності у даті народження матері та прізвищі, тому з метою отримання документальних підтверджень родинних відносин з покійною матір`ю та внесення відповідних змін до актових записів, заявники звернулись з письмовою заявою до Маньківського відділу державної реєстрації актів цивільного стану в Уманському районі Черкаської області Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Київ).

Своєю заявою повідомили про наявність вищевказаних розбіжностей та звернулись з проханням повідомити, чи є можливість за таких обставин внести відповідні зміни до актових записів, отримати відповідні актові записи чи інші документи для підтвердження родинних відносин з ОСОБА_3 , померлою ІНФОРМАЦІЯ_1 в селі Кути Уманського району Черкаської області з метою відновлення втрачених фактично юридичною силою документів.

Листом Маньківського відділу державної реєстрації актів цивільного стану в Уманському районі Черкаської області Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Київ) від 23.08.2023 року №96/32.11-04-05 заявників повідомлено, що Наказом Міністерства юстиції України від 18.10.2000 року №52/5, зареєстрованим в Міністерстві юстиції України 18 жовтня 2000 р. за № 719/4940 (у редакції наказу Міністерства юстиції України від 24.12.2010 №3307/5), затверджено Правила державної реєстрації актів цивільного стану в Україні (далі «Правила»).

У відповідності до п.9 розділу І Правил, працівники органів державної реєстрації актів цивільного стану зобов`язані додержуватись таємниці державної реєстрації актів цивільного стану. За рішенням суду фізична особа має право на ознайомлення з конфіденційною інформацією в актових записах цивільного стану про інших осіб, якщо це необхідно для реалізації та захисту прав та законних інтересів.

Повторна видача свідоцтв про державну реєстрацію актів цивільного стану, а також видача витягів з Державного реєстру актів цивільного стану громадян здійснюються відділами державної реєстрації актів цивільного стану при підтвердженні права особи на отримання даних документів та, в окремих випадках, родинних відносин між заявником та особою, щодо якої складено актовий запис цивільного стану.

Відповідно до вимог п. 1.14 Правил внесення змін до актових записів цивільного стану, їх поновлення та анулювання, затверджених наказом Міністерства юстиції України від 12 січня 2011 року №96/5, зареєстрованих у Міністерстві юстиції України 14 січня 2011 року за №55/18793, внесення змін до актових записів цивільного стану, їх поновлення та анулювання щодо померлих проводяться за заявами осіб, які входять до кола спадкоємців за законом або заповітом, згідно з чинним законодавством України.

Повідомлено, що за наданими документами відсутнє підтвердження родинних відносин та відповідно прав кола спадкоємців, тому не вбачається можливим відновити формально втрачені юридичною силою документи, оскільки вбачається, що ОСОБА_3 померла ІНФОРМАЦІЯ_1 , згідно наданого свідоцтва про її народження, її повне ім`я вказано ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_7 , в той час як згідно свідоцтва про смерть повне ім`я померлої вказано як ОСОБА_3 , дата народження вказана ІНФОРМАЦІЯ_6 , згідно наданого свідоцтва про одруження прізвище « ОСОБА_8 » змінено на « ОСОБА_9 », інші документи, які б підтверджували зміну вказаних імен не надано.

На підставі викладеного, рекомендовано звернутись до суду для підтвердження відповідних юридичних фактів, процедура встановлення яких передбачена Цивільним процесуальним кодексом України, зокрема в порядку окремого провадження відповідно до ст. ст. 293, 315 ЦПК України, оскільки за наявними документами внести відповідні зміни у актові записи після смерті при поданні відповідних заяв не вбачається можливості.

По суті, вказаний лист відділу ДРАЦС є довідкою про неможливість відновлення втрачених документів у відповідності до приписів ч. 2 ст.318 ЦПК України.

У зв`язку з відсутністю можливості внесення змін у актові записи та отримання підтвердження родинних відносин з покійною у відділі державної реєстрації актів цивільного стану, вимушені звертатись до суду з даною заявою про встановлення факту родинних відносин, оскільки в даному випадку необхідно підтвердити факт родинних відносин, який встановлюється в судовому порядку в порядку окремого провадження. Даний факт потрібно встановити для подальшої можливості здійснення усіх юридично значимих дій, в тому числі для подальшого оформлення спадщини і з метою уникнення негараздів щодо статусу родинних відносин цей факт потребує підтвердження.

Лише після встановлення даного факту з`явиться можливість оформлення спадщини у нотаріуса, і в даному випадку необхідно надати рішення суду про встановлення юридичних фактів, що передбачено Порядком вчинення нотаріальних дій нотаріусами України, затвердженого наказом Міністерства Юстиції України від 22.02.2012 року №296/5, зареєстрованого в Міністерстві Юстиції України 22.02.2012 року за №282/20595.

Згідно підпункту 4.12, пункту 4 глави 10 розділу 2 Порядку вчинення нотаріальних дій нотаріусами України, зареєстрованого в Міністерстві юстиції України 22.02.2012 року за №282/20595, свідоцтво про право на спадщину видається за наявності у спадковій справі всіх необхідних документів. Згідно пункту 4.1 пункту 4 глави 10 розділу 2 вищевказаного Порядку, при видачі свідоцтва про право на спадщину, нотаріус перевіряє наявність підстав закликання до спадкування осіб, які подали заяву про видачу свідоцтва.

Згідно п. 4.2 пункту 4 глави 10 розділу ІІ даного Порядку, доказом родинних та інших відносин спадкоємців зі спадкодавцем є: свідоцтва органів реєстрації актів цивільного стану, повний витяг з реєстру актів цивільного стану громадян щодо актового запису, копії актових записів, копії рішень суду, що набрали законної сили, про встановлення факту родинних відносин та інших відносин.

Тобто, при оформленні спадщини за таких обставин нотаріусу потрібно надати рішення суду про встановлення факту родинних відносин.

З яких причин має місце розбіжність прізвища та у даті народження матері, зазначеній у свідоцтві про смерть та про її народження, достеменно невідомо, отримувалось свідоцтво про народження не заявниками і вони не могли контролювати чи будь-яким чином впливати на його заповнення при видачі його документа.

Як зазначено вище, згідно свідоцтва про смерть серії НОМЕР_1 , виданого 29.06.2023 року виконавчим комітетом Буцької селищної ради, повне ім`я померлої вказано як ОСОБА_3 , дата народження вказана ІНФОРМАЦІЯ_6 . Згідно свідоцтва про народження матері серії НОМЕР_2 , виданого 12.08.1949 року, Кутянською сільською радою Букського району Київської області, її повне ім`я вказано ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_7 . Батьком вказаний ОСОБА_6 , матір`ю вказана ОСОБА_7 , дане свідоцтво видано 12 серпня 1949 року.

Очевидно, що така плутанина та певна невідповідність, яка викликає сумніви щодо родинних відносин виникла внаслідок довільного та безграмотного вказане імен та розуміння грамотності форми та змісту імені при оформленні документів у свій час попередньо. Однак, на даний час виправити ці неточності немає можливості у зв`язку із смертю матері.

Наявні документи та фактичні дані в сукупності підтверджують, що ОСОБА_3 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_1 в селі Кути Уманського району Черкаської області, дійсно доводилася рідною матір`ю заявників, які повністю володію усіма її документами, оформлюють спадщину після її смерті, для чого отримують відповідні довідки у селищній раді, які у свою чергу їм видаються як спадкоємцям.

Факт того, що покійна ОСОБА_3 дійсно доводилася заявникам рідною матір`ю підтверджується письмовими заявами жителів села Кути Уманського району Черкаської області - ОСОБА_11 та ОСОБА_12 , справжність підписів на яких засвідчено уповноваженою посадовою особою органу місцевого самоврядування.

Даними заявами підтверджується, що ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_8 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_1 в селі Кути Уманського району Черкаської області, дійсно доводилася рідною матір`ю ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_9 , уродженці села Молодецьке Маньківського району Черкаської області, жительці АДРЕСА_2 та ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_4 , уродженці села Кути Маньківського району Черкаської області, жительці АДРЕСА_3 .

Іншим шляхом підтвердити даний факт немає можливості, що змушує звернутися до суду за його встановленням. Спір про право відсутній.

Згідно з ч. 1 ст. 187 ЦПК України, за відсутності підстав для залишення заяви без руху, повернення заяви чи відмови у відкритті провадження суд відкриває провадження у справі протягом п`яти днів з дня надходження заяви або заяви про усунення недоліків, поданої в порядку, передбаченому статтею 185 цього Кодексу.

За положеннями ч. 1 ст. 11 ЦПК України, суд визначає в межах, встановлених цим Кодексом, порядок здійснення провадження у справі відповідно до принципу пропорційності, враховуючи: завдання цивільного судочинства; забезпечення розумного балансу між приватними й публічними інтересами; особливості предмета спору; ціну позову; складність справи; значення розгляду справи для сторін, час, необхідний для вчинення тих чи інших дій, розмір судових витрат, пов`язаних із відповідними процесуальними діями, тощо.

Частиною 4 ст. 19 ЦПК України для розгляду справ, які через складність або інші обставини недоцільно розглядати у спрощеному позовному провадженні призначене загальне позовне провадження.

Керуючись ч. 7 ст. 7, ст. 11, ч. 8 ст. 43, ст. ст. 44, 49, 53, 71, 83, 84, 85, 86, 91, 93, 95, 183, 185, 187, 189, 190-193, 196, 199, 257, ч. 2 ст. 261, ст. ст. 272, 353-355 ЦПК України, п. 8 ч. 11, 15.5 розділу ХІІІ перехідних положень ЦПК України, суддя, -

У Х В А Л И В :

Відкрити провадження в цивільній справі №701/835/23 за заявою ОСОБА_13 , представника заявника: ОСОБА_14 , заінтересованої особи: Маньківський відділ ДРАЦС в Уманському районі ЦМУМЮ Черкаської області (м.Київ) про встановлення факту, що має юридичне значення.

Розгляд справи провести в порядку загального провадження в судовому засіданні.

Почати підготовче провадження з дня постановлення цієї ухвали.

Проведення підготовчого засідання призначити на 7 вересня 2023 року о 8 годині 30 хвилин в Маньківському районному суді Черкаської області (вул. Соборна, буд. 8, смт. Маньківка Маньківського району Черкаської області).

Учасникам справи надіслати копії ухвали про відкриття провадження у справі (в паперовій формі рекомендованим листом з повідомленням про вручення) протягом двох днів з дня її складення у відповідності до ч. 5 ст. 272 ЦПК України.

Заінтересованим особам разом з копією ухвали про відкриття провадження у справі одночасно надіслати копії заяви та доданих до неї документів.

Заінтересованим особам для надання суду пояснень щодо заяви та доказів встановити строк до 7 вересня 2023 року, попередивши, що у разі їх ненадання у встановлений судом строк без поважних причин суд має право вирішити спір за наявними матеріалами справи.

У поясненнях заінтересованої особи щодо заяви заінтересована особа викладає свої аргументи і міркування на підтримку або заперечення проти заяви. Пояснення заінтересованої особи підписуються нею або її представником.

Учасники справи мають право надати відповідь на пояснення заінтересованих осіб, свої письмові пояснення щодо відповіді на заяву - до закінчення підготовчого провадження.

Роз`яснити учасникам справи їх право на поставлення в першій заяві по суті справи, що ними подається до суду, не більше десяти запитань іншому учаснику справи про обставини, що мають значення для справи. Учасник справи, якому поставлено питання позивачем, зобов`язаний надати вичерпну відповідь окремо на кожне питання по суті. На запитання до учасника справи, який є юридичною особою, відповіді надає її керівник або інша посадова особа за його дорученням. Відповіді на запитання подаються до суду учасником справи - фізичною особою, керівником або іншою посадовою особою юридичної особи у формі заяви свідка не пізніш як за п`ять днів до підготовчого засідання. Копія такої заяви свідка у той самий строк надсилається учаснику справи, який поставив письмові запитання. У заяві свідка зазначаються ім`я (прізвище, ім`я та по батькові), місце проживання (перебування) та місце роботи свідка, поштовий індекс, реєстраційний номер облікової картки платника податків свідка за його наявності або номер і серія паспорта, номери засобів зв`язку та адреси електронної пошти (за наявності), відповіді на питання щодо обставин справи, про які відомо свідку, джерела обізнаності свідка щодо цих обставин, а також підтвердження свідка про обізнаність із змістом закону щодо кримінальної відповідальності за надання неправдивих показань. Якщо поставлене запитання пов`язане з наданням відповідних доказів, що підтверджують відповідні обставини, учасник справи разом з наданням заяви свідка надає копії відповідних письмових чи електронних доказів. Учасник справи має право відмовитися від надання відповіді на поставлені запитання щодо себе, членів сім`ї чи близьких родичів (чоловік, дружина, батько, мати, вітчим, мачуха, син, дочка, пасинок, падчерка, брат, сестра, дід, баба, внук, внучка, усиновлювач чи усиновлений, опікун чи піклувальник, особа, над якою встановлено опіку чи піклування, член сім`ї або близький родич цих осіб), які можуть тягнути юридичну відповідальність для нього або таких членів сім`ї чи близьких родичів. Особа, яка відмовляється давати показання, зобов`язана повідомити причини відмови. Також учасник справи має право відмовитися від надання відповіді на поставлені запитання, якщо поставлене запитання не стосується обставин, що мають значення для справи;якщо учасником справи поставлено більше десяти запитань. За наявності підстав для відмови від відповіді учасник справи повинен повідомити про відмову іншого учасника та суд у строк для надання відповіді на запитання. Суд за клопотанням іншого учасника справи може визнати підстави для відмови відсутніми та зобов`язати учасника справи надати відповідь.

Попередити учасників справи, що будь-яка письмова заява, клопотання, заперечення повинні містити: повне найменування (для юридичних осіб) або ім`я (прізвище, ім`я та по батькові) (для фізичних осіб) особи, яка подає заяву чи клопотання або заперечення проти них, її місцезнаходження (для юридичних осіб) або місце проживання чи перебування (для фізичних осіб), ідентифікаційний код юридичної особи в Єдиному державному реєстрі підприємств і організацій України (для юридичних осіб, зареєстрованих за законодавством України); найменування суду, до якого вона подається; номер справи, прізвище та ініціали судді (суддів); зміст питання, яке має бути розглянуто судом, та прохання заявника; підстави заяви (клопотання, заперечення); перелік документів та інших доказів, що додаються до заяви (клопотання, заперечення); інші відомості, що вимагаються цим Кодексом. Вимога вказати в заяві по суті справи, скарзі, заяві, клопотанні або запереченні ідентифікаційний код юридичної особи в Єдиному державному реєстрі підприємств і організацій України стосується лише юридичних осіб, зареєстрованих за законодавством України. Письмові заява, клопотання чи заперечення підписуються заявником чи його представником. Учасник справи має право додати до письмової заяви, клопотання проект ухвали, постановити яку він просить суд. Суд, встановивши, що письмову заяву (клопотання, заперечення) подано без додержання вимог частини першої або другої цієї статті, повертає її заявнику без розгляду.

Роз`яснити учасникам справи, якщо доказ не може бути поданий у встановлений законом строк з об`єктивних причин, учасник справи повинен про це письмово повідомити суд та зазначити: доказ, який не може бути подано; причини, з яких доказ не може бути подано у зазначений строк; докази, які підтверджують, що особа здійснила всі залежні від неї дії, спрямовані на отримання вказаного доказу. У випадку визнання поважними причин неподання учасником справи доказів у встановлений законом строк суд може встановити додатковий строк для подання вказаних доказів. Докази, не подані у встановлений законом або судом строк, до розгляду судом не приймаються, крім випадку, коли особа, яка їх подає, обґрунтувала неможливість їх подання у вказаний строк з причин, що не залежали від неї. Копії доказів (крім речових доказів), що подаються до суду, заздалегідь надсилаються або надаються особою, яка їх подає, іншим учасникам справи. Суд не бере до уваги відповідні докази у разі відсутності підтвердження надсилання (надання) їх копій іншим учасникам справи, крім випадку, якщо такі докази є у відповідного учасника справи або обсяг доказів є надмірним, або вони подані до суду в електронній формі, або є публічно доступними. Докази, які не додані до позовної заяви чи до відзиву на неї, якщо інше не передбачено Цивільним процесуальним кодексом України, подаються через канцелярію суду, з використанням Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи або в судовому засіданні з клопотанням про їх приєднання до матеріалів справи. Учасник справи, у разі неможливості самостійно надати докази, вправі подати клопотання про витребування доказів судом. Таке клопотання повинно бути подане відповідачем, третьою особою, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору, разом з поданням відзиву або письмових пояснень третьої особи. Якщо таке клопотання заявлено з пропуском встановленого строку, суд залишає його без задоволення, крім випадку, коли особа, яка його подає, обґрунтує неможливість його подання у встановлений строк з причин, що не залежали від неї. У клопотанні повинно бути зазначено: який доказ витребовується; обставини, які може підтвердити цей доказ, або аргументи, які він може спростувати; підстави, з яких випливає, що цей доказ має відповідна особа; вжиті особою, яка подає клопотання, заходи для отримання цього доказу самостійно, докази вжиття таких заходів та (або) причини неможливості самостійного отримання цього доказу. Письмові, речові та електронні докази, які не можна доставити до суду, оглядаються за їх місцезнаходженням.

Письмовими доказами є документи (крім електронних документів), які містять дані про обставини, що мають значення для правильного вирішення спору. Письмові докази подаються в оригіналі або в належним чином засвідченій копії, якщо інше не передбачено цим Кодексом. Якщо для вирішення спору має значення лише частина документа, подається засвідчений витяг з нього. Учасник справи, який подає письмові докази в копіях (електронних копіях), повинен зазначити про наявність у нього або іншої особи оригіналу письмового доказу. Учасник справи підтверджує відповідність копії письмового доказу оригіналу, який заходиться у нього, своїм підписом із зазначенням дати такого засвідчення. Якщо документи подаються учасниками справи до суду або надсилаються іншим учасникам справи в паперовій формі, такі документи скріплюються власноручним підписом учасника справи (його представника). Якщо подано копію (електронну копію) письмового доказу, суд за клопотанням учасника справи або з власної ініціативи може витребувати у відповідної особи оригінал письмового доказу. Якщо оригінал письмового доказу не подано, а учасник справи або суд ставить під сумнів відповідність поданої копії (електронної копії) оригіналу, такий доказ не береться судом до уваги. Документи, отримані за допомогою факсимільного чи інших аналогічних засобів зв`язку, приймаються судом до розгляду як письмові докази у випадках і в порядку, які встановлені законом або договором. Іноземний офіційний документ, що підлягає дипломатичній або консульській легалізації, може бути письмовим доказом, якщо він легалізований у встановленому порядку. Іноземні офіційні документи визнаються письмовими доказами без їх легалізації у випадках, передбачених міжнародними договорами, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України.

Виклик свідка здійснюється за заявою учасника справи. У заяві про виклик свідка зазначаються його ім`я, місце проживання (перебування) або місце роботи, обставини, які він може підтвердити. Заява про виклик свідка має бути подана до або під час підготовчого судового засідання.

Забезпечення доказів судом проводиться за правилами, встановленими ст. ст. 116-119 ЦПК України.

Попередити учасників справи про недопустимість зловживання процесуальними правами, шляхом подання завідомо безпідставного позову, позову за відсутності предмета спору або у спорі, який має очевидно штучний характер; умисного неповідомлення про осіб, які мають бути залучені до участі у справі, тощо.

Учасники судового процесу та їхні представники повинні добросовісно користуватися процесуальними правами.

У разі, якщо подання скарги, заяви, клопотання буде визнане зловживанням процесуальними правами, суд з урахуванням обставин справи має право залишити без розгляду або повернути скаргу, заяву, клопотання.

Сторони можуть укласти мирову угоду на будь-якій стадії судового процесу.

Можливість отримати інформацію щодо справи, що розглядається, учасники справи мають на офіційному веб-порталі судової влади України в мережі Інтернет. Веб-адреса сторінки: https://mn.ck.court.gov.ua/sud2312/.

Ухвала окремо від рішення суду може бути оскаржена в апеляційному порядку лише щодо порушення правил підсудності. В іншій частині заперечення на ухвалу може бути включено до апеляційної скарги на рішення суду.

До утворення апеляційних судів в апеляційних округах, апеляційна скарга подається протягом п`ятнадцяти днів з дня одержання копії цієї ухвали шляхом подання апеляційної скарги через Маньківський районний суд Черкаської області до Черкаського апеляційного суду у межах територіальної юрисдикції яких перебуває місцевий суд, який ухвалив судове рішення, що оскаржується.

Суддя І.Д.Калієвський