Справа № 199/8782/22
УХВАЛА

іменем України

16.08.2023 Амур-Нижньодніпровський районний суд м. Дніпропетровська в складі:

головуючого судді Подорець О.Б.,

за участю секретаря Терентієвої Я.О.,

за відсутності учасників справи,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в порядку окремого провадження цивільну справу за заявою ОСОБА_1 , заінтересовані особи - Амур-Нижньодніпровський відділ державної реєстрації актів цивільного стану у місті Дніпрі Південного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Одеса), ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , Шоста дніпровська державна нотаріальна контора, Головне управління Пенсійного фонду України в Дніпропетровській області, про встановлення факту визнання батьківства, -

ВСТАНОВИВ:

У провадженні Амур-Нижньодніпровського районного суду м. Дніпропетровська перебуває на розгляді вищезазначена цивільна справа.

У судове засідання надійшла заява адвоката Пашніної А.В. представника заінтересованої особи ОСОБА_3 про залишення заяви без розгляду, оскільки зі змісту заяви ОСОБА_1 вбачається, що заявниця звернулася до суду із заявою про встановлення юридичного факту у порядку окремого провадження та зазначила, що встановлення факту необхідне їй, зокрема, і для прийняття спадщини, що залишилася після смерті ОСОБА_5 ОСОБА_3 , яка є заінтересованою особою по справі та спадкоємицею після ОСОБА_5 заперечує проти заяви про встановлення факту і вважає, що між сторонами виник спір про право, який необхідно вирішувати у порядку позовного провадження.

В судове засідання заявник ОСОБА_1 не з`явилася, хоча про місце, час та дату судового засідання була повідомлена належним чином, причин неявки до суду не повідомила.

Відповідно до ст. 223, ч.2 ст.247 ЦКП України суд вважає можливим розглянути заяву представника заінтересованої особи за відсутності учасників справи, без фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу.

Ознайомившись із заявою представника заінтересованої особи та матеріалами справи, суд вважає необхідним її задовольнити та заяву про встановлення факту визнання батьківства залишити без розгляду, виходячи з наступних підстав.

Відповідно до ч. 1 ст.293 ЦПК України, окреме провадження - це вид непозовного цивільного судочинства, в порядку якого розглядаються цивільні справи про підтвердження наявності або відсутності юридичних фактів, що мають значення для охорони прав, свобод та інтересів особи або створення умов здійснення нею особистих немайнових чи майнових прав або підтвердження наявності чи відсутності неоспорюваних прав.

Частиною 2 статті 315 ЦПК України передбачено, що у судовому порядку можуть бути встановлені також інші факти, від яких залежить виникнення, зміна або припинення особистих чи майнових прав фізичних осіб, якщо законом не визначено іншого порядку їх встановлення.

Пунктом 1 Постанови Пленуму Верховного Суду України "Про судову практику в справах про встановлення фактів, що мають юридичне значення" від 31.05.1995 за №5, роз`яснено, що в порядку окремого провадження розглядаються справи про встановлення фактів, якщо: згідно з законом такі факти породжують юридичні наслідки, тобто від них залежить виникнення, зміна або припинення особистих чи майнових прав громадян; чинним законодавством не передбачено іншого порядку їх встановлення; заявник не має іншої можливості одержати або відновити загублений чи знищений документ, який посвідчує факт, що має юридичне значення; встановлення факту не пов`язується з наступним вирішенням спору про право.

При цьому, як роз`яснено у пункті 2 постанови Пленуму Верховного Суду України №7 від 30 травня 2008 року «Про судову практику у справах про спадкування» справи про спадкування розглядаються судами за правилами позовного провадження, якщо особа звертається до суду з вимогою про встановлення фактів, що мають юридичне значення, які можуть вплинути на спадкові права й обов`язки інших осіб та (або) за наявності інших спадкоємців і спору між ними. Якщо виникнення права на спадкування залежить від доведення певних фактів, особа може звернутися в суд із заявою про встановлення цих фактів, яка, у разі відсутності спору, розглядається за правилами окремого провадження. Якщо під час розгляду справи у порядку окремого провадження з`ясується, що має місце спір про право, суд залишає заяву без розгляду та роз`яснює заявникові, що він має право звернутися до суду з позовом на загальних підставах.

Відповідно до ст. 15 ЦК України та ст.3 ЦПК України кожна особа має право на захист свого цивільного права у разі його порушення, невизнання або оспорювання у порядку, визначеному цивільним процесуальним законодавством.

Згідно положень ч. 1 ст.13 ЦПК України суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках.

Відповідно до вимог ч. 3 ст. 294 ЦПК України справи окремого провадження розглядаються судом з додержанням загальних правил, встановлених цим Кодексом, за винятком положень щодо змагальності та меж судового розгляду.

Згідно ч. 6 ст.294 ЦПК України якщо під час розгляду справи в порядку окремого провадження виникає спір про право, який вирішується в порядку позовного провадження, суд залишає заяву без розгляду і роз`яснює заінтересованим особам, що вони мають право подати позов на загальних підставах.

Як було встановлено в судовому засіданні, заінтересована особа ОСОБА_3 заперечує проти задоволення заяви і вважає, що між сторонами існує спір.

Враховуючи невизнання вимог заяви заінтересованою особою ОСОБА_3 , суд вважає, що у вказаному випадку існує спір про право, в зв`язку з чим такий спір повинен розглядатись у порядку позовного провадження.

Під спором про право необхідно розуміти певний стан суб`єктивного права; спір є суть суперечності, конфлікт, протиборство сторін, спір поділяється на матеріальний і процесуальний. Таким чином, виключається під час розгляду справ у порядку окремого провадження існування спору про право, який пов`язаний з порушенням, оспорюванням або невизнанням, а також недоведенням суб`єктивного права за умов, що є конкретні особи, які перешкоджають в реалізації такого права.

Справи про спадкування розглядаються судами за правилами позовного провадження, якщо особа звертається до суду з вимогою про встановлення фактів, що мають юридичне значення, які можуть вплинути на спадкові права й обов`язки інших осіб та (або) за наявності інших спадкоємців і спору між ними. Якщо виникнення права на спадкування залежить від доведення певних фактів, особа може звернутися в суд із заявою про встановлення цих фактів, яка, у разі відсутності спору, розглядається за правилами окремого провадження. Якщо під час розгляду справи у порядку окремого провадження з`ясується, що має місце спір про право, суд залишає заяву без розгляду та роз`яснює заявникові, що він має право звернутися до суду з позовом на загальних підставах.

Аналогічних висновків дійшов Верховний Суд в своїх постановах від 31.01.2019 по справі № 467/430/18 та від 22 квітня 2020 року у справі № 200/14136/17.

Згідно ч. 4 ст.315 ЦПК України суддя відмовляє у відкритті провадження у справі, якщо з заяви про встановлення факту, що має юридичне значення, вбачається спір про право, а якщо спір про право буде виявлений під час розгляду справи, - залишає заяву без розгляду.

Враховуючи викладені положення закону та встановлені під час судового розгляду обставини, суд вважає, що заява ОСОБА_1 підлягає залишенню без розгляду.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 260, 261, ч.6 ст.294, ч.4 ст.315 ЦПК України, суд,

ПОСТАНОВИВ:

Заяву ОСОБА_1 , заінтересовані особи - Амур-Нижньодніпровський відділ державної реєстрації актів цивільного стану у місті Дніпрі Південного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Одеса), ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , Шоста дніпровська державна нотаріальна контора, Головне управління Пенсійного фонду України в Дніпропетровській області, про встановлення факту визнання батьківства залишити без розгляду.

Роз`яснити особі, заяву якої залишено без розгляду, що вона має право подати позов на загальних підставах.

Ухвала суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги ухвала, якщо її не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Ухвала суду може бути оскаржена в апеляційному порядку шляхом подання апеляційної скарги до Дніпровського апеляційного суду протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення.

Учасник справи, якому повне рішення або ухвала суду не були вручені у день його (її) проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження: на ухвали суду - якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Суддя О.Б.Подорець