Справа № 206/1817/23
Провадження № 2-з/206/15/23
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

06.06.2023 року м. Дніпро

Самарський районний суд м. Дніпропетровська в складі: головуючого-судді Плінської А.В., при секретареві Крижко О.В., розглянувши заяву представника позивача-адвоката Савко Віталія Вікторовича подану в інтересах позивача ОСОБА_1 про забезпечення позову у цивільній справі за позовом ОСОБА_1 до Обслуговуючий кооператив «Житлово-будівельний кооператив «Комфорт Сіті Лагуна Сервіс» про стягнення заборгованості за договором підряду,

встановив:

В провадженні Самарського районного суду м. Дніпропетровська перебуває вищевказана цивільна справа.

02 червня 2021 року представник позивача-адвокат Савко В.В. звернувся в інтересах позивача ОСОБА_1 до суду із заявою про забезпечення позову шляхом накладення арешту на грошові кошти відповідача Обслуговуючого кооперативу «Житлово-будівельний кооператив «Комфорт Сіті Лагуна Сервіс» в розмірі 2272018,31 грн., що відповідає ціні позову, які можуть знаходитися на р/р НОМЕР_1 (відкритий в АТ Універсал Банк», МФО 322001, ).

Заяву обґрунтував тим, що предметом спору є заборгованість, яка виникла у Обслуговуючого кооперативу «Житлово-будівельний кооператив «Комфорт Сіті Лагуна Сервіс» перед позивачем ОСОБА_1 через невиконання з боку відповідача Договору №Г-19 про пайову участь в кооперативі, відповідно до якого кооператив зобов`язується за дорученням пайовика за винагороду вчинити юридичні та інші дії щодо організації будівництва житлового будинку у складі житлового комплексу, який будується та функціонуватиме під торгівельною маркою Comfort City виникла заборгованість на загальну суму 2272018,31 грн. Наразі є підстави вважати, що якщо не забезпечити позов шляхом накладення арешту на грошові кошти відповідача у розмірі 2272018,31 грн., що відповідає ціні позову, то є ймовірність неможливості виконання рішення суду та стягнення з відповідача зазначеної суми з огляду на те, що наразі з боку відповідача відбувається активний процес продажу свого майна, що каже про те, що зароблені з цього кошти можуть бути швидко витрачені. Так, їм відомо про відкритий в АТ Універсал Банк» рахунок відповідача НОМЕР_1 , так як саме на нього позивач переказував кошти відповідно до Договору укладеному між сторонами, тому, якщо зазначена сума є наявною на цьому рахунку, вважає за доцільне накласти на нього арешт.

Відповідно до частини першої ст. 153 ЦПК України, заява про забезпечення позову розглядається судом не пізніше двох днів з дня її надходження без повідомлення учасників справи.

Дослідивши матеріали справи, суд прийшов до такого.

Відповідно до частин першої, другої статті 149 ЦПК України суд за заявою учасника справи має право вжити передбачених статтею 150 цього Кодексу заходів забезпечення позову. Забезпечення позову допускається як до пред`явлення позову, так і на будь-якій стадії розгляду справи, якщо невжиття таких заходів може істотно ускладнити чи унеможливити виконання рішення суду або ефективний захист, або поновлення порушених чи оспорюваних прав або інтересів позивача, за захистом яких він звернувся або має намір звернутися до суду.

Як роз`яснив Пленум Верховного Суду України у пункті 4 постанови від 22 грудня 2006 року № 9 «Про практику застосування судами цивільного процесуального законодавства при розгляді заяв про забезпечення позову», розглядаючи заяву про забезпечення позову, суд (суддя) має з урахуванням доказів, наданих позивачем на підтвердження своїх вимог, пересвідчитися, зокрема, в тому, що між сторонами дійсно виник спір та існує реальна загроза невиконання чи утруднення виконання можливого рішення суду про задоволення позову; з`ясувати обсяг позовних вимог, дані про особу відповідача, а також відповідність виду забезпечення позову, який просить застосувати особа, котра звернулася з такою заявою, позовним вимогам.

Згідно з пунктами 1, 2 частини першої, частиною третьою статті 150 ЦПК України позов забезпечується: накладенням арешту на майно та (або) грошові кошти, що належать або підлягають передачі або сплаті відповідачеві і знаходяться у нього чи в інших осіб; забороною вчиняти певні дії. Заходи забезпечення позову, крім арешту морського судна, що здійснюється для забезпечення морської вимоги, мають бути співмірними із заявленими позивачем вимогами.

Під арештом майна слід розуміти заборону розпоряджатися цим майном, а в певних випадках - і користуватися ним. Заборона вчиняти певні дії, поряд з іншим, може бути пов`язана з необхідністю збереження об`єкта спору в існуючому стані та збереження його статусу, що має сприяти вирішенню спору та можливості виконання судового рішення.

Співмірність передбачає співвідношення негативних наслідків від вжиття заходів забезпечення позову з тими негативними наслідками, які можуть настати в результаті невжиття цих заходів, з урахуванням відповідності права чи законного інтересу, за захистом яких заявник звертається до суду, майнових наслідків накладенням арешту на майно та (або) грошові кошти чи заборони відповідачу здійснювати певні дії.

Отже, при вирішенні питання про забезпечення позову суд має здійснити оцінку обґрунтованості доводів заявника щодо необхідності вжиття відповідних заходів з урахуванням такого: розумності, обґрунтованості і адекватності вимог заявника щодо забезпечення позову; забезпечення збалансованості інтересів сторін, а також інших учасників судового процесу; наявності зв`язку між конкретним заходом забезпечення позову і предметом позовної вимоги, зокрема, чи спроможний такий захід забезпечити фактичне виконання судового рішення в разі задоволення позову; ймовірності утруднення виконання або невиконання рішення суду в разі невжиття таких заходів; запобігання порушенню у зв`язку із вжиттям таких заходів прав та охоронюваних законом інтересів осіб, які не є учасниками даного судового процесу.

Відповідно до частини четвертої статті 263 ЦПК України при виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин суд враховує висновки щодо застосування відповідних норм права, викладені в постановах Верховного Суду.

В постанові Великої Палати Верховного Суду від 12 лютого 2020 року у справі № 381/4019/18 (провадження № 14-729цс19) зазначено, що співмірність передбачає співвідношення судом негативних наслідків від вжиття заходів забезпечення позову з тими негативними наслідками, які можуть настати внаслідок невжиття цих заходів, з урахуванням відповідності права чи законного інтересу, за захистом яких заявник звертається до суду, вартості майна, на яке він заявляє клопотання накласти арешт, чи майнових наслідків заборони відповідачу здійснювати певні дії. Заходи забезпечення позову застосовуються для того, щоб гарантувати виконання можливого рішення суду і повинні застосовуватися лише в разі необхідності, оскільки безпідставне звернення до таких дій може спричинити порушення прав та законних інтересів інших осіб чи учасників процесу. Розглядаючи заяву про забезпечення позову, суд має з урахуванням доказів, наданих позивачем на підтвердження своїх вимог, пересвідчитися, зокрема, в тому, що між сторонами дійсно виник спір та існує реальна загроза невиконання чи утруднення виконання можливого рішення суду про задоволення позову; з`ясувати обсяг позовних вимог, дані про особу відповідача, а також відповідність виду забезпечення позову, який просить застосувати особа, котра звернулася з такою заявою, позовним вимогам. […] Вирішуючи питання про забезпечення позову, суд повинен співвідносити негативні наслідки від вжиття заходів забезпечення позову з тими негативними наслідками, які можуть настати внаслідок невжиття цих заходів. […] Необхідність застосування заходів забезпечення випливає з фактичних обставин справи, які свідчать про наявність підстав вважати, що незастосування цього заходу призведе до утруднення чи унеможливлення виконання рішення суду в разі задоволення позову.

В постанові Великої Палати Верховного Суду від 15 вересня 2020 року в справі № 753/22860/17 (провадження № 14-88цс20) вказано, що умовою застосування заходів забезпечення позову є достатньо обґрунтоване припущення, що невжиття таких заходів може істотно ускладнити чи унеможливити виконання рішення суду або ефективний захист або поновлення порушених чи оспорюваних прав або інтересів позивача. Гарантії справедливого суду діють не тільки під час розгляду справи, але й під час виконання судового рішення. Зокрема тому, розглядаючи заяву про забезпечення позову, суд повинен врахувати, що вжиття відповідних заходів може забезпечити належне виконання рішення про задоволення позову у разі ухвалення цього рішення, а їх невжиття, - навпаки, ускладнити або навіть унеможливити таке виконання. Конкретний захід забезпечення позову буде домірним позовній вимозі, якщо при його застосуванні забезпечується: збалансованість інтересів сторін та інших учасників судового процесу під час вирішення спору; можливість ефективного захисту або поновлення порушених чи оспорюваних прав або інтересів позивача без порушення або безпідставного обмеження прав та охоронюваних інтересів інших учасників справи чи осіб, що не є її учасниками; можливість виконання судового рішення у разі задоволення вимог, які є ефективними способами захисту порушених чи оспорюваних прав або інтересів позивача.

В постанові Верховного Суду від 21 серпня 2020 року у справі № 904/2357/20 зазначено, що під час розгляду заяви про застосування такого заходу забезпечення позову як накладення арешту на майно або грошові кошти суд має виходити з того, що цей захід забезпечення обмежує право особи користуватися та розпоряджатися грошовими коштами або майном, тому може застосуватись у справі, в якій заявлено майнову вимогу, а спір вирішується про визнання права (інше речове право) на майно, витребування (передачу) майна, грошових коштів або про стягнення грошових коштів. Сума підданих арешту грошових коштів обмежується розміром позову та можливими судовими витратами, а арешт майна має стосуватися майна, належного до предмета спору (подібна за змістом правова позиція викладена у постановах Верховного Суду від 15 січня 2019 року у справі № 915/870/18 та від 05 вересня 2019 року у справі № 911/527/19).

Метою забезпечення позову є вжиття судом, у провадженні якого знаходиться справа, заходів щодо охорони матеріально-правових інтересів заявника від можливих недобросовісних дій із боку відповідача з тим, щоб забезпечити позивачу реальне та ефективне виконання судового рішення, якщо воно буде прийняте на користь позивача, в тому числі задля попередження потенційних труднощів у подальшому виконанні такого рішення.

Забезпечення позову по суті - це обмеження суб`єктивних прав, свобод та інтересів відповідача або пов`язаних із ним інших осіб в інтересах забезпечення реалізації в майбутньому актів правосуддя і задоволених вимог позивача (заявника).

Судом встановлено, що між ОСОБА_1 та Обслуговуючим кооперативом «Житлово-будівельний кооператив «Комфорт Сіті Лагуна Сервіс» виник майновий спір, предметом якого є вимога стягнути 2268103,50 грн. -вартість сплачених за договором пайових внесків за будівництво квартири, 3914,81 грн. - 3% річних, а всього 2272018,31 грн.

При розгляді заяви про забезпечення позову вирішується лише питання про наявність підстав для вжиття заходів забезпечення позову і не вирішуються матеріально-правові вимоги та наперед результат розгляду справи по суті позову.

Достатньо обґрунтованим для забезпечення позову є підтверджена доказами наявність фактичних обставин, з якими пов`язується застосування певного виду забезпечення позову.

Отже, оскільки предметом спору є стягнення коштів сплачених за договором про пайову участь, розмір яких на день звернення з позовом становить 2272018,31 грн., то вбачається, що обраний позивачем вид забезпечення позову, є співмірним із заявленими позовними вимогами.

Зазначений у заяві про забезпечення позову вид забезпечення у вигляді арешту коштів знаходиться у прямому зв`язку із предметом спору, і невжиття відповідних заходів з урахуванням розумності, обґрунтованості і адекватності вимог позивача, забезпечення збалансованості інтересів сторін, призведе до порушення майнових прав позивача на отримання стягуваних сум у випадку задоволення позову.

Приходячи до такого висновку, суд виходив з того, що вжиття заходів забезпечення позову у вигляді арешту коштів відповідача, яке належить йому на праві приватної власності є гарантією реального виконання рішення суду та не є порушенням прав відповідача щодо володіння та користування своїм майном, оскільки такі заходи не породжують юридичних наслідків для списання коштів з рахунків відповідача і щодо відчуження майна до моменту вступу рішення у даній справі в силу та виникнення у відповідача обов`язку з його виконання.

При цьому, заява про забезпечення позову підлягає частковому задоволенню, оскільки суд не вбачає підстав для зазначення конкретного рахунку відповідача, так як в матеріалах справи відсутні данні на підтвердження належності відповідачу якогось рахунку у банку. Така інформація є конфіденційною та не завжди є відомою учасникам справи, але це не може позбавляти їх права на забезпечення їх позовних вимог.

У разі, якщо позивачу невідомо про наявність у боржника рахунків у фінансових установах, то суд може накласти арешт без їх конкретизації, враховуючи, що майно і кошти боржника в силу положень ЗУ «Про виконавче провадження» мають бути виявлені Державною виконавчою службою або приватним виконавцем в процесі виконання ухвали суду про забезпечення позову.

Керуючись ст.ст. 153,157,353, 354 ЦПК України, суд

ухвалив:

Заяву представника позивача-адвоката Савко Віталія Вікторовича подану в інтересах позивача ОСОБА_1 про забезпечення позову - задовольнити частково.

Накласти арешт на грошові кошти Обслуговуючого кооперативу «Житлово-будівельний кооператив «Комфорт сіті Лагуна Сервіс» (місцезнаходження: Дніпропетровська область, м. Дніпро, вул. Гаванська,9г;), що знаходяться на банківських рахунках, що належать Обслуговуючому кооперативу «Житлово-будівельний кооператив «Комфорт сіті Лагуна Сервіс», відкритих в банківських установах України, у межах суми 2 268 103,50 грн.

В решті вимог заяви - відмовити.

Ухвала підлягає негайному виконанню.

Оскарження ухвали про забезпечення позову не зупиняє її виконання.

На ухвалу може бути подана апеляційна скарга протягом 15 днів до Дніпровського апеляційного суду.

Суддя: А.В. Плінська