справа №642/4314/23
провадження №2-о/674/111/23
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

22 серпня 2023 року Ленінський районний суд м. Харкова у складі:

головуючого - судді - Гримайло А.М.

за участю секретаря - Борсук В.Б.

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду цивільну справу за заявою адвоката Гринченко Тетяни Миколаївни - представника заявниці ОСОБА_1 , заінтересовані особи: Дергачівська міська рада Харківської області та Дергачівська державна нотаріальна контора Харківської області про встановлення факту родинних відносин, -

ВСТАНОВИВ:

Представник заявниці звернулася до суду з вказаною заявою, в якій просить встановити факт родинних відносин, а саме, що ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , яка померла у м. Дергачі ІНФОРМАЦІЯ_2 , є матір`ю ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_3 РНОКПП: НОМЕР_1 . В обґрунтування заяви заявник зазначила, що ІНФОРМАЦІЯ_4 померла ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , яка була матір`ю заявниці по цій справі ОСОБА_1 . Померла постійно мешкала та була зареєстрована, в тому числі і на день смерті в АДРЕСА_1 . Після смерті ОСОБА_2 , померлої ІНФОРМАЦІЯ_5 залишилась спадщина. ОСОБА_1 , яка є донькою померлої, звернулась до Дергачівської державної нотаріальної контори з заявою про прийняття спадщини після смерті матері. 23.12.2020 року державним нотаріусом Дергачівської державної нотаріальної контори була відкрита спадкова справа № 66999302 у спадковому реєстрі, номер у нотаріуса № 375/2020. Під час аналізу документів державним нотаріусом Дергачівської державної нотаріальної контори Маслій А.О. було виявлено, що Свідоцтво про народження заявниці ОСОБА_1 в частині зазначення відомостей про її матір не можливо прочитати та розібрати, так як відбитки кулькової ручки, якою вписувались данні про матір при оформленні свідоцтва про народження ОСОБА_1 частково втратили колір, данні про батька прочитуються та відповідно видно значно краще, можливо розібрати прізвище « ОСОБА_3 » та ім`я « ОСОБА_4 ». В частині відомостей про матір можливо розібрати лише її по-батькові « ОСОБА_5 », перші літери ім`я « ОСОБА_6 », прізвище взагалі не можливо розібрати. 20.07.2023 року державним нотаріусом Дергачівської нотаріальної контори винесено постанову про відмову у вчинення нотаріальної дії, так як заявником не надано документів які б підтверджували родинний зв`язок спадкоємця ОСОБА_1 з її матір`ю - ОСОБА_2 , а саме свідоцтво про народження відсутні. Додатково нотаріусом роз`яснено право звернутись до суду.

Ухвалою суду від 03.08.23 р. відкрито провадження по справі та призначено у судове засідання.

Ухвалою від 03.08.23 р. витребувано з Дергачівської державної нотаріальної контори Харківської області докази.

18.08.23 р. з Дергачівської державної нотаріальної контори Харківської області надійшли матеріали (копії) спадкової справи.

В судовому засіданні представник заявника вимоги підтримали, посилаючись на обставини, викладені в заяві.

Представники Дергачівської міської ради Харківської області та Дергачівської державної нотаріальної контори Харківської області не з`явились, про день та час слухання справи повідомились належним чином, причини неявки суду не відомі.

Суд вважає можливим розглядати справу у відсутність сторін на підставі наданих доказів.

Суд, дослідивши матеріали справи, заслухавши представника заявника, повно та всебічно з`ясувавши всі фактичні обставини, на яких ґрунтуються заявлені вимоги, об`єктивно оцінивши докази, встановив, що заявлені вимоги підлягають задоволенню з наступних підстав.

Відповідно до ч. 1 ст. 13 ЦПК України суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках.

Згідно ст. 76 ЦПК України, доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи.

Згідно з ч.1 ст.15 ЦК України кожна особа має право на захист свого цивільного права у разі його порушення, невизнання або оспорювання.

Згідно п.5 ч.2 ЦПК України, суд розглядає в порядку окремого провадження справи про встановлення фактів, що мають юридичне значення.

За нормою ст. 293 ЦПК України окреме провадження - це вид непозовного цивільного судочинства, в порядку якого розглядаються цивільні справи про підтвердження наявності або відсутності юридичних фактів, що мають значення для охорони прав, свобод та інтересів особи або створення умов здійснення нею особистих немайнових чи майнових прав або підтвердження наявності чи відсутності неоспорюваних прав.

Відповідно до п.1 ч. 1 ст. 315 ЦПК суд розглядає справи про встановлення факту родинних відносин між фізичними особами.

Матеріалами справи встановлено:

ІНФОРМАЦІЯ_2 померла ОСОБА_2 ( ІНФОРМАЦІЯ_1 , що народилась в Російській Федерації, Куйбишевська область, Баранівський район, село Н-Пичевур), що підтверджується Свідоцтвом про смерть виданим відділом державної реєстрації актів цивільного стану по Дергачівському та Золочівському районах Східного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Харків).

ОСОБА_2 , що померла ІНФОРМАЦІЯ_5 була матір`ю заявниці по цій справі ОСОБА_1 . Померла ОСОБА_2 постійно мешкала та була зареєстрована, в тому числі і на день смерті в АДРЕСА_1 , що підтверджується змістом постанови нотаріуса від 20.07.2023 року про відмову у вчиненні нотаріальної дії.

Після смерті ОСОБА_2 , померлої ІНФОРМАЦІЯ_5 залишилась спадщина, а саме: житловий будинок за адресою: АДРЕСА_1 , як спільна сумісна власність із померлим чоловіком ОСОБА_7 , померлим ІНФОРМАЦІЯ_6 (на підставі договору купівлі-продажу від 10.10.1986 року). Копія Свідоцтва про смерть ОСОБА_7 , померлого ІНФОРМАЦІЯ_6 (батька заявниці ОСОБА_1 ) та копія договору купівлі-продажу від 10.10.1986 року та копія свідоцтва про шлюб між батьками від 24.10.1954 року надаються до цієї заяви; та частина квартири, що знаходиться за адресою: АДРЕСА_2 , що належить ОСОБА_1 та ОСОБА_2 на праві спільної сумісної власності на підставі Свідоцтва про право власності на житло від 22.01.1996 року (набута у спільну сумісну власність в процесі приватизації як членами сім`ї ), копія Свідоцтва про право власності на квартиру надається до цієї заяви.

Відповідно після смерті матері ОСОБА_2 , що померла ІНФОРМАЦІЯ_5 , заявниця ОСОБА_1 , яка є донькою померлої, ІНФОРМАЦІЯ_7 звернулась до Дергачівської державної нотаріальної контори з заявою про прийняття спадщини після смерті матері ОСОБА_2 .

23.12.2020 року державним нотаріусом Дергачівської державної нотаріальної контори була відкрита спадкова справа № 66999302 у спадковому реєстрі, номер у нотаріуса № 375/2020, що підтверджується Витягом про реєстрацію в Спадковому реєстрі № 63028075.

Після закінчення шестимісячного строку для звернення з заявами про прийняття спадщини після смерті ОСОБА_2 , померлої ІНФОРМАЦІЯ_5 , заявницею ОСОБА_1 було подано до державної нотаріальної контори всі документи, що підтверджують, як право власності на спадкове майно так і документи, що підтверджують родинні відносини, та свідоцтва про смерть батьків та їх свідоцтво про шлюб - з метою оформити права на майно та відповідно отримати свідоцтво про право на спадщину за законом.

Під час аналізу документів державним нотаріусом Дергачівської державної нотаріальної контори Маслій А.О. було виявлено, що Свідоцтво про народження заявниці ОСОБА_1 в частині зазначення відомостей про її матір не можливо прочитати та розібрати, так як відбитки кулькової ручки, якою вписувались данні про матір при оформленні свідоцтва про народження ОСОБА_1 частково втратили колір, данні про батька прочитуються та відповідно видно значно краще, можливо розібрати прізвище « ОСОБА_3 » та ім`я « ОСОБА_4 ». В частині відомостей про матір можливо розібрати лише її по-батькові « ОСОБА_5 », перші літери ім`я « ОСОБА_6 », прізвище взагалі не можливо розібрати.

З врахуванням того, що заявниця ОСОБА_1 народилась ІНФОРМАЦІЯ_8 в ст. Карші, Кашкадар`їнської області Узбецької РСР та Свідоцтво про народження видавалось саме на території Узбецької РСР та відомості про її народження вносились саме там, державним нотаріусом Дергачівської державної нотаріальної контори в 2021 році (через органи Міністерства юстиції України ) подавався запит до Республіки Узбекистан про отримання-надання відомостей із актів цивільного стану про народження ОСОБА_1 ІНФОРМАЦІЯ_9 , що народилась ст. Карші, Кашкадар`їнської області Узбецької РСР.

Відповідь не надійшла.

20.07.2023 року державним нотаріусом Дергачівської нотаріальної контори винесено постанову про відмову у вчинення нотаріальної дії, так як заявником не надано документів які б підтверджували родинний зв`язок спадкоємця ОСОБА_1 з її матір`ю - ОСОБА_2 , а саме свідоцтво про народження відсутні.

Факт родинних відносин між заявницею ОСОБА_1 та її матір`ю ОСОБА_2 підтверджується дослідженими у суджовом засіданні доказами, а саме: оригіналом свідоцтва про шлюб укладений між ОСОБА_7 , російською мовою « ОСОБА_8 » та між (російською мовою) « ОСОБА_2 » (дівоче прізвище російською мовою « ОСОБА_9 »). Шлюб між ними укладено 24.10.1954 року в см. Карші, Кашкадар`їнської області Узбецької РСР, актовий запис про шлюб № 140, прізвище дружини після реєстрації шлюбу « ОСОБА_3 »; оригіналом свідоцтва про народження, так ОСОБА_1 народилась ІНФОРМАЦІЯ_10 в см. Карші, Кашкадар`їнської області Узбецької РСР, актовий запис про народження № 52, данні про батька видно частково, так в графі батько російською мовою можна прочитати « ОСОБА_7 », в графі мати можна частково прочитати російською мовою по-батькові « ОСОБА_5 » та можна прочитати перші літери імені російською мовою « ОСОБА_10 …»; довідкою (випискою із домової книги про склад сім`ї та реєстрацію місця проживання) від 15.08.1986 року виданої житлово-експлуатаційною дільницею №48, довідка видана російською мовою « ОСОБА_8 » про те, що він проживає постійно та зареєстрований за адресою: АДРЕСА_2 , та в цій же довідці зазначена інформація про те, що в цій квартирі мешкають та зареєстровані ще дві особи, а саме дружина ОСОБА_2 , 1932 року народження та донька ОСОБА_1 1958 року народження, та всі ці особи постійно прописані в одній двокімнатні квартирі з 06.02.1980 року. Вказана довідка видавалась з метою переоформлення особового рахунку по квартирі в Ленінському РИК на доньку ОСОБА_1 ; довідкою №6945 у Виконавчому комітеті Дергачівської міської ради Дергачівського району Харківської області, про те, що ОСОБА_1 , 1958 року народження, що зареєстрована за адресою: АДРЕСА_2 , на момент смерті ІНФОРМАЦІЯ_5 ОСОБА_2 , проживали разом із нею за адресою: АДРЕСА_1 , вели спільне господарство та здійснювала догляд за нею; письмовою відповіддю з відділу опрацювання пенсійної документації № 1 Управління з питань виплати пенсій, що надійшла поштою ОСОБА_1 за її адресою реєстрації місця проживання; спільним фото родини « ІНФОРМАЦІЯ_11 » де зображені батько, донька та мати, фото зроблене в 1984 році у дворі біля багатоквартирного будинку за адресою АДРЕСА_3 , де на той час родина мешкала разом.

Відповідно до п. 7 Постанови Пленуму Верховного суду України від 31.03.1995 р. №5 «Про судову практику в справах про встановлення фактів, що мають юридичне значення» суд вправі розглядати справи про встановлення родинних відносин, коли цей факт безпосередньо породжує юридичні наслідки, наприклад, якщо підтвердження такого факту необхідне заявникові для одержання в органах, що вчиняють нотаріальні дії, свідоцтва про право на спадщину, для оформлення права на пенсію в зв`язку із втратою годувальника. Суд не може відмовити в розгляді заяви про встановлення факту родинних відносин з мотивів, що заявник може вирішити це питання шляхом встановлення неправильності запису в актах громадянського стану.

Під родинними відносинами слід розуміти кровний зв`язок між особами, які походять одне від одного (пряма лінія родинних відносин) і кровний зв`язок між особами, які походять від спільного предка (бічна лінія родинних відносин). У прямій лінії родинних відносин знаходяться: мати і син (або донька), батько і син (або донька), дід і внук (внучка), бабка і внук (внучка), прадід і правнук (правнучка), прабабка і правнук (правнучка). У бічній лінії родинних відносин знаходяться, наприклад: рідні брати і сестри, дядько і племінник (племінниця), тітка і племінник (племінниця), двоюрідні брати і сестри тощо. Розрізняють також ступені родинних відносин, які визначаються кількістю народжень, які відділяють народження одного родича від іншого. Родинні відносини є підставою для виникнення численної групи сімейних правовідносин (наприклад, між батьками і дітьми, братами і сестрами, бабкою, дідом і внуками).

Заявниця ОСОБА_1 є спадкоємцем ОСОБА_2 , померлої ІНФОРМАЦІЯ_5 за законом першої черги, так як є донькою померлої. Заявниця спадщину після смерті матері приняла, та звернулась з заявою про прийняття спадщини 23.12.2020 року та за її заявою була відкрита спадкова справа № 375/2020.

Відповідно до п. 1 Постанови Пленуму ВСУ від 31.03.1995 р. № 5 «Про судову практику про справи про встановлення фактів, які мають юридичне значення» справи про встановлення фактів розглядаються, якщо відповідно закону такі факти тягнуть юридичні наслідки, а саме від них залежить виникнення, зміна або припинення особистих або майнових прав громадян.

Як зазначено в постанові Верховного Суду від 14 квітня 2021 року по справі № 205/2102/19-ц, якщо виникнення права на спадкування залежить від доведення певних фактів, особа може звернутися в суд із заявою про встановлення цих фактів, яка, у разі відсутності спору, розглядається за правилами окремого провадження. Зокрема, у такому порядку суди повинні розглядати заяви про встановлення родинних відносин із спадкодавцем, проживання з ним однією сім`єю, постійного проживання разом із спадкодавцем на час відкриття спадщини тощо.

Згідно з частиною першою статті 1296 ЦК України спадкоємець, який прийняв спадщину, може одержати свідоцтво про право на спадщину.

Разом з тим, незалежно від часу прийняття спадщини вона належить спадкоємцеві з часу відкриття спадщини (частина п`ята статті 1268 ЦК України).

Частиною першою статті 1297 ЦК України передбачено, що спадкоємець, який прийняв спадщину, у складі якої є нерухоме майно, зобов`язаний звернутися до нотаріуса за видачою йому свідоцтва про право на спадщину на нерухоме майно.

Проте відсутність свідоцтва про право на спадщину не позбавляє спадкоємця права на спадщину (частина третя статті 1296 ЦК України).

Таким чином, спадкові права є майновим об`єктом цивільного права, оскільки вони надають спадкоємцям можливість успадкувати майно (прийняти спадщину), але право розпорядження нею виникає після оформлення успадкованого права власності у встановленому законом порядку.

Аналогічний висновок сформульовано у постанові Верховного Суду від 07 листопада 2018 року у справі № 336/709/18-ц (провадження № 61-39374св18).

Таким чином, зібрані у справі докази та їх належна оцінка вказують на те, що ОСОБА_1 є донькою померлої ОСОБА_2 , у зв`язку з чим, суд проходить до висновку про задоволення заяви про встановлення факту родинних відносин.

Встановлення факту родинних відносин для заявниці з померлою матір`ю є необхідним з метою оформити належним чином спадщину, яку вона прийняла після її смерті та відповідно отримати свідоцтво про право на спадщину за законом.

Керуючись ст.ст.10, 12, 209, 228, 229, 259, 260, 315 ЦПК України, суд, -

ВИРІШИВ:

Заяву - задовольнити.

Встановити факт родинних відносин, а саме, що ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_12 , що померла ІНФОРМАЦІЯ_2 в місті Дергачі Дергачівського району Харківської області (актовий запис про смерть № 485, зроблений відділом державної реєстрації актів цивільного стану по Дергачівському та Золочівському районах Східного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Харків) від 05.11.2020 року) є матір`ю ОСОБА_1 (РНОКПП НОМЕР_1 ), що народилась ІНФОРМАЦІЯ_8 в ст. Карші Кашкадар`їнської області.

Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Учасник справи, якому повне рішення не було вручено у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження: на рішення суду - якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.

Строк на апеляційне оскарження може бути також поновлений в разі пропуску з інших поважних причин, крім випадків, зазначених у частині другій статті 358 цього Кодексу.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо апеляційну скаргу не буде подано. Якщо буде подано апеляційну скаргу, рішення, якщо його не буде скасовано, набирає законної сили після розгляду справи апеляційним судом.

Суддя А.М. Гримайло