Справа № 442/468/21
Провадження № 2/442/44/2023
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"22" серпня 2023 р. Дрогобицький міськрайонний суд Львівської області в складі:

головуючої судді Павлів З.С.

з участю секретаря судових засідань Півали І.М.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м.Дрогобичі цивільну справу за позовом Фермерського господарства «Газда» добродія Бігуняк Я.С. до Дрогобицької міської ради та ОСОБА_1 про відшкодування завданої матеріальної шкоди, -

встановив:

ФГ «Газда» звернувся до суду з позовом до відповідачів, в якому просить стягнути з останніх солідарно завдану матеріальну шкоду в сумі 149756,40 грн.

22.08.2023 представник позивача подав до суду повторне клопотання про призначення судової економічної експертизи, проведення якої доручити інспекторам та спеціалістам Головного управління Держгеокадастру у Львівській області, на розгляд та вирішення експерта просить поставити питання: яка сума завданої шкоди та витрат необхідних по відновленню знищеного родючого шару грунту земельній ділянці площею 0,0709 (кадастровий номер: :01:028:0151, АДРЕСА_1 ) внаслідок проведення будівельних робіт по спорудженню будинку та господарських будівель та споруд відповідачем ОСОБА_1 ?

Водночас, представник позивача подав до суду клопотання про розгляд справи у його відсутності, заявлене клопотання підтримує повністю, просить таке задоволити.

Представник відповідача в судове засідання не з`явився, подав до суду заперечення щодо проведення експертизи. В обґрунтування заперечення покликається зокрема на те, що Держгеокадастр, якому позивач просить доручити проведення експертизи, залучений до участі в справах за численними позовами ФГ «Газда» Бігуняка Я.С. до фізичних осіб та Дрогобицької міської ради як третя особа. Клопотання про проведення експертизи заперечує в цілому.

Представник ОСОБА_2 подала до суду заяву про розгляд справи у її відсутності, проти задоволення клопотання про проведення експертизи заперечує.

Разом з тим, відповідачами, на пропозицію головуючої, не запропоновано доручення проведення експертизи іншій установі за їх вибором та не надано переліку питань, які вони вважають за доцільне поставити перед експертом.

У відповідності до ч.2 ст.247 ЦПК України, у разі неявки в судове засідання всіх осіб, які беруть участь у справі, чи в разі якщо відповідно до положень цього Кодексу розгляд справи здійснюється судом за відсутності осіб, які беруть участь у справі, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.

Дослідивши матеріали даної справи, суд вважає, що клопотання представника позивача слід задоволити, виходячи з наступного.

Згідно з ч.ч.1, 2 ст.102 ЦПК України, висновок експерта це докладний опис проведених експертом досліджень, зроблені у результаті них висновки та обґрунтовані відповіді на питання, поставлені експертові, складений у порядку, визначеному законодавством. Предметом висновку експерта може бути дослідження обставин, які входять до предмета доказування та встановлення яких потребує наявних у експерта спеціальних знань. Предметом висновку експерта не можуть бути питання права.

Відповідно до ч.1 ст.103 ЦПК України (призначення експертизи судом) суд призначає експертизу у справі за сукупності таких умов: 1) для з`ясування обставин, що мають значення для справи, необхідні спеціальні знання у сфері іншій, ніж право, без яких встановити відповідні обставини неможливо; 2) сторонами (стороною) не надані відповідні висновки експертів із цих самих питань або висновки експертів викликають сумніви щодо їх правильності.

Відповідно до ст. 129 Конституції України основними засадами судочинства є рівність усіх учасників судового процесу перед законом і судом, змагальність сторін та свобода в наданні ними суду своїх доказів і у доведенні перед судом їх переконливості, а відповідно до ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод таке конституційне право повинно бути забезпечене судовими процедурами, які повинні бути справедливими.

Цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін. Учасники справи мають рівні права щодо здійснення всіх процесуальних прав та обов`язків, передбачених законом. Кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених ЦПК України. Кожна сторона несе ризик настання наслідків, пов`язаних із вчиненням чи невчиненням нею процесуальних дій (частини перша-четверта статті 12 ЦПК України).

Учасник справи розпоряджається своїми правами щодо предмета спору на власний розсуд. Таке право мають також особи, в інтересах яких заявлено вимоги, за винятком тих осіб, які не мають процесуальної дієздатності (частин третя статті 13 ЦПК України).

Згідно із практикою ЄСПЛ змагальність судочинства засновується на диференціації процесуальних функцій і, відповідно, правомочностей головних суб`єктів процесуальної діяльності цивільного судочинства - суду та сторін (позивача та відповідача). Диференціація процесуальних функцій об`єктивно приводить до того, що принцип змагальності відбиває властивості цивільного судочинства у площині лише прав та обов`язків сторін. Це дає можливість констатувати, що принцип змагальності у такому розумінні урівноважується з принципом диспозитивності та, що необхідно особливо підкреслити, з принципом незалежності суду. Він знівельовує можливість суду втручатися у взаємовідносини сторін завдяки збору доказів самим судом. У процесі, побудованому за принципом змагальності, збір і підготовка усього фактичного матеріалу для вирішення спору між сторонами покладається законом на сторони. Суд тільки оцінює надані сторонам матеріали, але сам жодних фактичних матеріалів і доказів не збирає.

Іншими словами, принцип змагальності забезпечує повноту дослідження обставин справи. Цей принцип передбачає покладання тягаря доказування на сторони. Одночасно цей принцип не передбачає обов`язку суду вважати доведеною та встановленою обставину, про яку сторона стверджує. Така обставина підлягає доказуванню таким чином, аби задовольнити, як правило, стандарт переваги більш вагомих доказів, тобто коли висновок про існування стверджуваної обставини з урахуванням поданих доказів видається більш вірогідним, ніж протилежний.

У п.17 Постанови Пленуму Верховного суду України № 5 від 12.06.2009 «Про застосування норм цивільного процесуального законодавства, що регулюють провадження у справі до судового розгляду» вказано, що суд за заявою осіб, які беруть участь у справі, призначає експертизу, коли необхідність експертного висновку випливає з обставин справи і поданих доказів.

Виходячи з обставин даної справи, предметом доказування в такій, серед іншого, є вартість матеріальних збитків.

З таких підстав, суд, з метою забезпечення принципу диспозитивності та змагальності сторін, приходить до висновку про підставність клопотання про проведення експертизи, а тому таке слід задоволити.

При визначенні установи, якій слід доручити проведення експертизи та переліку питань, які необхідно поставити перед експертом, суд враховує позицію сторони позивача, оскільки відповідачі своїм право не скористалися.

Керуючись ст.ст.103, 104, 108 ЦПК України,

ухвалив:

Клопотання представника позивача ОСОБА_3 про призначення судову економічну експертизу задоволити.

Призначити по даній справі судову економічну експертизу, проведення якої доручити Головному управління Держгеокадастру у Львівській області, який знаходиться за адресою: м.Львів пр.Чорновола 4.

Експерта, який проводитиме експертизу, попередити про кримінальну відповідальність за ст.ст.384, 385 КК України.

На вирішення експертизи поставити наступні запитання:

1)Яка сума завданої шкоди та витрат необхідні для відновлення знищеного родючого шару земельної ділянки, площею 709 кв.м. (кадастровий номер :01:028:0151, АДРЕСА_1 ) внаслідок проведення будівельних робіт по спорудженню будинку та господарських будівель та споруд відповідачем ОСОБА_1 ?

Оплату експертизи провести за рахунок позивача ФГ «Газда».

На час проведення експертизи - провадження по справі зупинити.

Ухвала в частині зупинення провадження у справі може бути оскаржена в апеляційному порядку до Львівського апеляційного суду шляхом подачі апеляційної скарги протягом п`яти днів з дня її проголошення, а у разі якщо ухвалу було постановлено без участі особи, яка її оскаржує в цей же строк з дня отримання копії ухвали.

Суддя Павлів З.С.