Справа № 212/5389/23
У Х В А Л А

18 серпня 2023 року м. Кривий Ріг

Суддя Жовтневого районного суду міста Кривого Рогу Дніпропетровської області, Козлов Д. О., розглянувши клопотання представника Департаменту патрульної поліції, Хайло Руслана Вікторовича про залишення без руху позовної заяви ОСОБА_1 , ОСОБА_2 до Департаменту патрульної поліції про відшкодування матеріальної та моральної шкоди, заподіяної внаслідок дорожньо-транспортної пригоди

В С Т А Н О В И В :

У провадженні Жовтневого районного суду міста Кривого Рогу Дніпропетровської області перебуває цивільна справа за позовом ОСОБА_1 , ОСОБА_2 до Департаменту патрульної поліції про відшкодування матеріальної та моральної шкоди, заподіяної внаслідок дорожньо-транспортної пригоди.

17 серпня 2023 року до суду надійшло клопотання представника відповідача ОСОБА_3 , про залишення вказаної позовної заяви без руху. В своєму клопотанні представник відповідача посилається на те, що в позовній заяві не зазначено РНОКПП, серія та номер паспорта позивачів. Також відсутня поштова адреса позивача ОСОБА_2 , та не зазначено відомості про вжиття заходів забезпечення доказу або позову до подання позовної заяви, якщо такі здійснювались. На підставі переліченого просить суд залишити вищезазначену позовну заяву без руху.

Ознайомившись із даним клопотанням, суд приходить наступного висновку.

Відповідно до ст. 185 ЦПК України, суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у ст.ст. 175,177 ЦПК України, постановляє ухвалу, в якій зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

Суддя зазначає, що копії РНОКПП та паспортів позивачів додано до матеріалів справи. Також позивач ОСОБА_1 зазначила свою поштову адресу, яка відповідає поштовій адресі позивача ОСОБА_2 . Не зазначення відомостей про вжиття заходів забезпечення доказу або позову до подання позовної заяви, якщо такі здійснювались, не є підставою для залишення позовної заяви без руху.

Європейським судом з прав людини зазначено, що «надмірний формалізм» може суперечити вимозі забезпечення практичного та ефективного права на доступ до суду згідно з пунктом 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод. Це зазвичай відбувається у випадку особливо вузького тлумачення процесуальної норми, що перешкоджає розгляду скарг заявника по суті, із супутнім ризиком порушення його чи її права на ефективний судовий захист (рішення у справах «Zubac v. Croatia», «BelesandOthers v. theCzechRepublic», №47273/99, пп. 50-51 та 69, та «Walchli v. France», № 35787/03, п. 29).

При цьому Європейський суд з прав людини провів лінію між формалізмом та надмірним формалізмом. Так, формалізм є явищем позитивним та необхідним, оскільки забезпечує чітке дотримання судами процесу. Надмірний же формалізм заважає практичному та ефективному доступу до суду. Формалізм не є надмірним, якщо сприяє правовій визначеності та належному здійсненню правосуддя.

Верховний Суд в постанові від 18.12.2018 у справі № 761/5894/17 також зауважив на неприпустимості надмірного формалізму, зазначивши, що суворе трактування національним законодавством процесуального правила (надмірний формалізм) можуть позбавити заявників права звертатись до суду (рішення ЄСПЛ у справі Перес де Рада Каванил`ес проти Іспанії від 28 жовтня 1998 року).

Отже, проаналізувавши вказані норми, суд приходить до висновку, що клопотання представника відповідача про залишення позовної заяви без руху задоволенню не підлягає.

За таких обставин, керуючись ст. 175 ЦПК України, суддя, -

П О С Т А Н О В И В :

У задоволенні клопотання представника Департаменту патрульної поліції, Хайло Руслана Вікторовича про залишення без руху позовної заяви ОСОБА_1 , ОСОБА_2 до Департаменту патрульної поліції про відшкодування матеріальної та моральної шкоди, заподіяної внаслідок дорожньо-транспортної пригоди відмовити.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Ухвала суду складена та підписана 18 серпня 2023 року.

Суддя Д. О. Козлов