Справа №498/152/23
Провадження по справі №2/498/92/23
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

10 лютого 2023 року смт. Велика Михайлівка

Суддя Великомихайлівського районного суду Одеської області - Чернецька Н.С., розглянувши позовну заяву ОСОБА_1 , представник позивача ОСОБА_2 до Великомихайлівського відділу державної виконавчої служби у Роздільнянському районі Одеської області Південного міжрегіонального управління юстиції (м.Одеса), третя особа, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору: Великомихайлівська районна державна нотаріально контора про скасування арешту,

ВСТАНОВИЛА:

Представник позивача Джулай Максим Валерійович звернувся до Великомихайлівського районного суду Одеської області в інтересах ОСОБА_1 з позовною заявою до Великомихайлівського відділу державної виконавчої служби у Роздільнянському районі Одеської області Південного міжрегіонального управління юстиції (м.Одеса), третя особа, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору: Великомихайлівська районна державна нотаріально контора про скасування арешту.

Однак, судом встановлено, що позовна заява подана з порушенням вимог ст.ст. 175-177 ЦПК України.

Пунктом 4 частини 3 статті 175 ЦПК визначено, що позовна заява повинна містити зміст позовних вимог: спосіб (способи) захисту прав або інтересів, передбачений законом чи договором, або інший спосіб (способи) захисту прав та інтересів, який не суперечить закону і який позивач просить суд визначити у рішенні; якщо позов подано до кількох відповідачів - зміст позовних вимог щодо кожного з них.

Пунктом 5 частини 3 статті 175 ЦПК України визначено, що позовна заява повинна містити виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги; зазначення доказів, що підтверджують вказані обставини. Частиною 6 статті 175 ЦПК України визначено, що у позовній заяві можуть бути вказані й інші відомості, необхідні для правильного вирішення спору.

Представник позивача вказує, що при зверненні до нотаріуса з заявою про прийняття спадщини, нотаріус повідомила позивачу про те, що у Державному реєстрі речових прав на нерухоме майно наявна інформація про арешт спадкового нерухомого майна її батька ОСОБА_3 , у зв`язку з чим повідомила про затримку у видачі свідоцтва про право на спадщину до вирішення питання про скасування арешту.

За приписами ст.59 Закону України "Про виконавче провадження", особа, яка вважає, що майно, на яке накладено арешт, належить їй, а не боржникові, може звернутися до суду з позовом про визнання права власності на це майно і про зняття з нього арешту. У разі набрання законної сили судовим рішенням про зняття арешту з майна боржника арешт з такого майна знімається згідно з постановою виконавця не пізніше наступного дня, коли йому стало відомо про такі обставини. У разі виявлення порушення порядку накладення арешту, встановленого цим Законом, арешт з майна боржника знімається згідно з постановою начальника відповідного відділу державної виконавчої служби, якому безпосередньо підпорядкований державний виконавець.

Публічно-правовими є спори між особою, на майно якої накладено арешт у виконавчому провадженні і яка не є боржником у цьому провадженні, та органом державної виконавчої служби суб`єктом владних повноважень з приводу рішень, дій чи бездіяльності, прийнятих (вчинених) під час проведення опису та арешту майна, що не пов`язані з визнанням права власності на арештоване майно.

Таким чином, за змістом наведених положень Закону України "Про виконавче провадження", в судовому порядку може бути ухвалено рішення про зняття арешту з майна у випадку незавершеного виконавчого провадження або у випадку, коли особа вважає себе власником майна, на яке накладено арешт, та одночасно звертається з позовом про визнання права власності на це майно і про зняття з нього арешту.

Відповідно до п.2 Постанови Пленуму Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ «Про судову практику в справах про зняття арешту з майна» № 5 від 03.06.2016 року вбачається, що позов про зняття арешту з майна може бути пред`явлений власником, а також особою, яка володіє на підставі закону чи договору або іншій законній підставі майном, що не належить боржнику (речове право на чуже майно). Позови на захист майнових прав малолітніх та неповнолітніх дітей боржника (засудженого) можуть бути пред`явлені їхніми законними представниками, а у випадках, встановлених законом, органами та особами, яким надано право захищати права, свободи чи інтереси інших осіб.

Згідно з роз`ясненнями, наведеними в пункті 31.1 постанови Пленуму Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ №5 від 03.06.2016 «Про судову практику в справах про зняття арешту з майна» право власності спадкоємця на спадкове майно підлягає захисту в судовому порядку шляхом його визнання у разі, якщо таке право оспорюється або не визнається іншою особою, а також у разі втрати ним документа, який засвідчує його право власності (ст. 392 ЦК).

Позивачем у зазначених спорах у порядку правонаступництва може виступати спадкоємець, який прийняв спадщину відповідно до вимог статей 1268 - 1270 ЦК.

Позивачем в порушення вимог п.5 ч.2 статті 175 ЦПК України не викладено обставин та не зазначено доказів щодо прийняття нею спадщини після померлого ОСОБА_3 .

Відповідачами в справі є боржник, особа, в інтересах якої накладено арешт на майно, а в окремих випадках - особа, якій передано майно, якщо воно було реалізоване. Як третю особу, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору, має бути залучено відповідний орган державної виконавчої служби, а також відповідний орган доходів і зборів, банк та іншу фінансову установу, які у випадках, передбачених законом, виконують судові рішення.

Тому представнику позивача ОСОБА_2 слід визначити належне коло осіб учасників справи та надати копії документів для них.

Обґрунтовуючи позовні вимоги позивач вказує про встановлення ним обставин накладення арешту виходячи з відомостей з Державних реєстрів. Разом з тим, наявні в матеріалах справи роздруківки інформації з вищевказаних реєстрів є нечитаємими.

Крім того, суддя зазначає, що позовна заява з додатками надійшла на офіційну електронну адресу Великомихайлівського районного суду Одеської області, однак доказів надсилання позовної заяви з додатками учасника справи, до матеріалі справи не долучено, хоча в додатках до позовної заяви вказано, що такі докази є. В результаті чого, секретарем суду було складено Акт №1 від 06.02.2023 року.

Також до позову не додано постанову державного виконавця про накладення арешту.

Згідно ч.ч.1,2 ст.185 ЦПК України, суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175, 177 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху, із зазначенням недоліків позовної заяви, способу і строку їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

Вказані недоліки мають бути усунені протягом 10 днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

У разі усунення у вказаний строк недоліків, позовна заява буде вважатись поданою в день первісного її подання до суду. Інакше заява вважається неподаною і повертається позивачеві з доданими до неї документами не пізніше п`яти днів з дня закінчення строку на усунення недоліків.

На підставі вищевикладеного, керуючись ст.ст.175,177,185, 285-260 ЦПК України,

УХВАЛИЛА:

Позовну заяву ОСОБА_1 , представник позивача ОСОБА_2 до Великомихайлівського відділу державної виконавчої служби у Роздільнянському районі Одеської області Південного міжрегіонального управління юстиції (м.Одеса), третя особа, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору: Великомихайлівська районна державна нотаріально контора про скасування арешту залишити без руху.

Надати позивачу 10-денний строк для усунення недоліків, який обчислюється з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

Роз`яснити позивачу, що у разі коли недоліки заяви вчасно усунені не будуть або будуть усунені частково, заява буде вважатись неподаною і буде повернута позивачу.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя Н.С. Чернецька