Провадження №2-з/359/85/2023
Справа №359/7536/23
УХВАЛА

Іменем України

17 серпня 2023 року суддя Бориспільського міськрайонного суду Київської області Журавський В.В., розглянувши заяву ОСОБА_1 та ОСОБА_2 про забезпечення позову в цивільній справі за позовом ОСОБА_1 та ОСОБА_2 до ОСОБА_3 , треті особи, які не заявляють самостійних вимог щодо предмета спору: приватний нотаріус Бориспільського міського нотаріального округу Київської області Дідок Валентина Василівна, виконавчий комітет Бориспільської міської ради Київської області, про визнання майнових прав забудовника в порядку спадкування за законом,-

ВСТАНОВИВ:

В серпні 2023 року ОСОБА_1 та ОСОБА_2 звернулись до суду з вказаною заявою, якою просять вжити заходи забезпечення позову шляхом накладення арешту на житловий будинок площею 453,2 кв.м., що розташований за адресою: АДРЕСА_1 , а також заборонити ОСОБА_3 вчиняти будь-які дії стосовно розпорядження вказаним житловим будинком.

В обґрунтування заяви про забезпечення позову заявники вказали на те, що вжиття заходів забезпечення позову є необхідним у зв`язку з тим, що ОСОБА_3 може оформити право власності на спірний будинок на власне ім`я та відчужити його на користь третіх осіб без урахування прав та інтересів заявників. Відчуження даного об`єкту нерухомого майна може призвести до суттєвого ускладнення виконання рішення суду та до повної неможливості виконання рішення суду, постановленого на користь заявників.

За правилами ч.1 ст.153 ЦПК України заява про забезпечення позову розглядається судом не пізніше двох днів з дня її надходження без повідомлення учасників справи.

Тому, розгляд заяви про забезпечення позову проводиться судом без виклику учасників справи.

Дослідивши подану заяву про забезпечення позову, суд дійшов до наступних висновків.

У відповідності до ч.1 та ч.2 ст.149 ЦПК України суд за заявою учасника справи має право вжити передбачених цим Кодексом заходів забезпечення позову. Забезпечення позову допускається на будь-якій стадії розгляду справи, якщо невжиття таких заходів може істотно ускладнити чи унеможливити виконання рішення суду або ефективний захист, або поновлення порушених чи оспорюваних прав або інтересів позивача, за захистом яких він звернувся до суду.

Відповідно до положення п.3 ч.1 ст.152 ЦПК України заява про забезпечення позову, подана до суду після відкриття провадження у справі подається до суду, у провадженні якого перебуває справа.

Встановлено, що в серпні 2023 року ОСОБА_1 та ОСОБА_2 звернулись до суду з позовом, яким просять визнати за ними по 1/6 частці прав та обов`язків забудовників житлового будинку, який розташовується за адресою: АДРЕСА_1 , в порядку спадкування за законом після смерті ОСОБА_4 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_1 . Крім цього, визнати за ОСОБА_3 4/6 частки прав та обов`язків забудовника у вищевказаному об`єкті незавершеного будівництва.

Ухвалою судді Бориспільського міськрайонного суду Київської області від 11 серпня 2023 року було відкрито провадження у цивільній справі №359/7536/23 за позовом ОСОБА_1 та ОСОБА_2 до ОСОБА_3 , треті особи, які не заявляють самостійних вимог щодо предмета спору: приватний нотаріус Бориспільського міського нотаріального округу Київської області Дідок В.В., виконавчий комітет Бориспільської міської ради Київської області, про визнання майнових прав забудовника в порядку спадкування за законом.

Згідно з п.1, п.2 ч.1 ст.150 ЦПК України позов забезпечується, в тому числі, шляхом накладення арешту на майно та (або) грошові кошти, що належать або підлягають передачі або сплаті відповідачеві і знаходяться у нього чи в інших осіб, а також забороною вчиняти певні дії.

У відповідності до вимог ч.3 ст.150 ЦПК України заходи забезпечення позову мають бути співмірними із заявленими позовними вимогами.

За правилами ч.1 ст.81 ЦПК України саме на заявника покладається обов`язок доведення тих обставин, на які він посилається як на підставу своїх вимог.

Як роз`яснив Пленум Верховного Суду України п.4 постанови №9 від 22 грудня 2006 року «Про практику застосування судами цивільного процесуального законодавства при розгляді заяв про забезпечення позову», розглядаючи заяву про забезпечення позову, суд має з урахуванням доказів, наданих позивачем на підтвердження своїх вимог, пересвідчитися, зокрема, в тому, що між сторонами дійсно виник спір та існує реальна загроза невиконання чи утруднення виконання можливого рішення суду про задоволення позову; з`ясувати обсяг позовних вимог, дані про особу відповідача, а також відповідність виду забезпечення позову, який просить застосувати особа, котра звернулася з такою заявою, позовним вимогам.

Згідно з Інформаційною довідкою з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно №341324687 від 02 серпня 2023 року вбачається, що право власності на об`єкт незавершеного будівництва житловий будинок АДРЕСА_1 не зареєстровано.

Вказана обставина свідчить про те, що а ні ОСОБА_3 , а ні будь-яка інша особа, не вправі здійснити відчуження вказаного об`єкту незавершеного будівництва та у такий спосіб розпорядитись ним на власний розсуд.

З огляду на це, суд вважає, що підстав вважати, що існує ризик вчинення ОСОБА_3 дій стосовно розпорядження вказаним житловим будинком відсутні. Тому в задоволенні заяви про забезпечення позову в частині встановлення заборони ОСОБА_3 вчиняти дії стосовно розпорядження вказаним об`єктом слід відмовити.

Крім цього, зі змісту пред`явлених позовних вимог вбачається, що ОСОБА_1 та ОСОБА_2 просять визнати за ними по 1/6 частці прав та обов`язків забудовників житлового будинку, який розташовується за адресою: АДРЕСА_1 .

В той же час заявники просить вжити заходи забезпечення позову у вигляді накладення арешту на цілий житловий будинок, який розташовується за адресою: АДРЕСА_1 .

Зазначене свідчить про неспівмірність заходу забезпечення позову з пред`явленими позовними вимогами.

З огляду на ці обставини в сукупності, суд вважає, що у задоволенні заяви про забезпечення позову належить відмовити.

На підставі викладеного та керуючись ч.1 та ч.2 ст.149, п.1, п.2 ч.1 ст.150, п.1 ч.1 ст.152, ч.1 ст.153 ЦПК України, суддя, -

УХВАЛИВ:

У задоволенні заяви ОСОБА_1 та ОСОБА_2 про забезпечення позову відмовити.

Ухвала може бути оскаржена шляхом подачі апеляційної скарги до Київського апеляційного суду протягом п`ятнадцяти днів з дня її складення.

Суддя підпис

З оригіналом згідно:

Суддя Бориспільського міськрайонного суду В.В. Журавський