Справа № 644/8755/21
Провадження №4-с/552/21/21
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

22.08.2023 Київський районний суд м.Полтави в складі:

головуючого - судді Самсонової О.А.

секретар судового засідання - Лебедєва Х.В.,

за участю представника позивача - Прядко Людмили Валеріївни,

розглянувши у спрощеному позовному провадженні з повідомленням сторін справу за позовом Харківської міської ради до ОСОБА_1 про скасування державної реєстрації прав, -

В С Т А Н О В И В :

Позивач звернувся до Орджонікідзевського районного суду м. Харкова з позовом до відповідача про скасування державної реєстрації прав.

Ухвалою судді Орджонікідзевського районного суду м. Харкова від 21 вересня 2021 року відкрито провадження за вказаною позовною заявою, справу вирішено розглядати за правилами спрощеного позовного провадження з викликом сторін.

Розпорядженням голови Верховного Суду від 14 березня 2022 року № 7/0/9-22 «Про зміну територіальної підсудності судових справ в умовах воєнного стану», відповідно до частини сьомої статті 147 Закону України «Про судоустрій і статус суддів», враховуючи неможливість судами здійснювати правосуддя під час воєнного стану, змінено територіальну підсудність судових справ окремих судів Донецької, Запорізької та Харківської областей.

Відповідно до даного Розпорядження справи, які перебували в провадженні Ленінського районного суду м. Харкова та Орджонікідзевського районного суду м. Харкова, підсудні Київському районному суду м. Полтави.

Справа № 644/7576/21 також передана на розгляд до Київського районного суду м. Полтави.

Після цього справу в порядку, передбаченому ч. 3 ст. 14 ЦПК України, передано на розгляд судді Самсоновій О.А.

Ухвалою судді Київського районного суду м. Полтави від 05 травня 2023 року справу прийнято до свого провадження, розгляд справи вирішено продовжувати у спрощеному позовному провадженні.

17 серпня 2023 року позивачем Харківською міською радою подано заяву про зміну предмету позову.

У вказаній заяві позивач посилався на те, що відповідно до Закону України «Про внесення змін до деяких законів України щодо удосконалення механізму протидії рейдерству» від 12.05.2022 № 2255-IX внесено низку змін до Закону України «Про державну реєстрацію речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень».

Зазначений Закон № 2255-IX набрав чинності 26.07.2022. Таким чином, Закон України «Про державну реєстрацію речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень» починаючи з 26.07.2022 діє у новій редакції, якою визначені відмінні від попередньої редакції підстави для скасування державної реєстрації прав на нерухоме майно на підставі судових рішень.

Частиною 3 ст. 26 Закону України «Про державну реєстрацію речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень» (у редакції починаючи з 26.07.2022) передбачено, що відомості про речові права, обтяження речових прав, внесені до Державного реєстру речових прав на нерухоме майно, не підлягають скасуванню та/або вилученню.

Відповідно до частини 3 ст. 26 Закону України «Про державну реєстрацію речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень» виконанню підлягає:

- судове рішення про скасування рішення державного реєстратора про державну реєстрацію прав;

- судове рішення про визнання недійсними чи скасування документів, на підставі яких проведено державну реєстрацію прав;

- судове рішення про скасування державної реєстрації прав, що мало наслідком державну реєстрацію набуття речових прав, обтяжень речових прав.

З посиланням на викладене позивач просив суд прохальну частину позовної заяви Харківської міської ради розглядати у наступній редакції:

«Скасувати державну реєстрацію права власності із відкриттям розділу на нежитлову будівлю літ. «А-2» по АДРЕСА_1 за ОСОБА_1 (реєстраційний номер об`єкта нерухомого майна 101, індексний номер рішення (з відкриттям розділу) 55584650).

Скасувати державну реєстрацію права власності щодо об`єднання об`єктів нерухомого майна із закриттям розділів (реєстраційні номери об`єктів нерухомого майна 01 та 01, індексний номер рішення 55584702).

Зобов`язати ОСОБА_1 (РНОКПП НОМЕР_1 ) власними силами або за власний рахунок привести нежитлову будівлю літ. «А-2» по АДРЕСА_1 у стан, що існував до здійснення самочинного будівництва, а саме до характеристик раніше існуючого об?єкту нерухомого майна - нежитлової будівлі літ. «А-2» загальною площею 456 кв.м. відповідно до технічного паспорту від 08.04.2014, виготовленого КП «Харківське міське бюро технічної інвентаризації» громадський будинок літ. «А-2» по АДРЕСА_1 (інвентаризаційна справа № 85125)».

Вирішуючи питання про прийняття заяви про зміну предмету позову до розгляду, суд виходить з наступного.

Відповідно до ч. 3 ст. 49 ЦПК України до закінчення підготовчого засідання позивач має право змінити предмет або підстави позову шляхом подання письмової заяви. У справі, що розглядається за правилами спрощеного позовного провадження, зміна предмета або підстав позову допускається не пізніше ніж за п`ять днів до початку першого судового засідання у справі.

Як вбачається з матеріалів справи, вказана заява про зміну предмету позову подана після першого судового засідання з розгляду даної справи, яке відбулося 23 листопада 2021 року.

Як роз`яснив Верховний Суд у постанові від 31 березня 2021 року у цивільній справі № 357/8533/19, згідно з пунктом 2 частини другої, частиною третьою статті 49 ЦПК України крім прав та обов`язків, визначених у статті 43 цього Кодексу: позивач вправі збільшити або зменшити розмір позовних вимог до закінчення підготовчого засідання або до початку першого судового засідання, якщо справа розглядається в порядку спрощеного позовного провадження. До закінчення підготовчого засідання позивач має право змінити предмет або підстави позову шляхом подання письмової заяви. У справі, що розглядається за правилами спрощеного позовного провадження, зміна предмета або підстав позову допускається не пізніше ніж за п`ять днів до початку першого судового засідання у справі.

Згідно з пунктами 6, 7 частини другої статті 43 ЦПК України учасники справи зобов`язані: виконувати процесуальні дії у встановлені законом або судом строки; виконувати інші процесуальні обов`язки, визначені законом або судом.

Відповідно до частин першої-третьої статті 279 ЦПК України розгляд справи у порядку спрощеного позовного провадження здійснюється судом за правилами, встановленими цим Кодексом для розгляду справи в порядку загального позовного провадження, з особливостями, визначеними у цій главі. Розгляд справи по суті в порядку спрощеного провадження починається з відкриття першого судового засідання або через тридцять днів з дня відкриття провадження у справі, якщо судове засідання не проводиться. Якщо для розгляду справи у порядку спрощеного позовного провадження відповідно до цього Кодексу судове засідання не проводиться, процесуальні дії, строк вчинення яких відповідно до цього Кодексу обмежений першим судовим засіданням у справі, можуть вчинятися протягом тридцяти днів з дня відкриття провадження у справі. Підготовче засідання при розгляді справи у порядку спрощеного провадження не проводиться.

Системний аналіз положень статей 49, 279 ЦПК України дає підстави стверджувати, якщо справа розглядається в порядку спрощеного позовного провадження, то зміна предмета або підстав позову допускається не пізніше ніж за п`ять днів до початку першого судового засідання у справі, оскільки підготовче засідання при розгляді справи у порядку спрощеного провадження не проводиться.

Верховний Суд … зауважує, що учасники процесу мають засоби захисту своїх прав відповідно до цивільного процесуального закону, якими можуть скористатися, зокрема подавати заяви та клопотання, надавати пояснення суду, наводити свої доводи, міркування щодо питань, які виникають під час судового розгляду, і заперечення проти заяв, клопотань, доводів і міркувань інших осіб; оскаржувати судові рішення у визначених законом випадках; (статті 43, 182 ЦПК України), подати позов і просити суд об`єднати в одне провадження декілька справ ( стаття 182 ЦПК України).

Заява про зміну предмету позову подана після передачі справи на розгляд до Київського районного суду м. Полтави.

Згідно ч. 4 ст. 49 ЦПК України у разі направлення справи на новий розгляд до суду першої інстанції зміна предмета, підстав позову не допускаються, крім випадків, визначених цією статтею.

Зміна предмета або підстав позову при новому розгляді справи допускається в строки, встановлені частиною третьою цієї статті, лише у випадку, якщо це необхідно для захисту прав позивача у зв`язку із зміною фактичних обставин справи, що сталася після закінчення підготовчого засідання, або, якщо справа розглядалася за правилами спрощеного позовного провадження, - після початку першого судового засідання при первісному розгляді справи.

Заява про зміну предмету позову позивачем обґрунтована не зміною фактичних обставин справи, що сталася після початку першого судового засідання при первісному розгляді справи, а зміною законодавства України.

Зміна законодавства України не є зміною фактичних обставин справи.

Тому суд приходить до висновку, що заява про зміну предмету позову позивачем подана без додержання процесуальних строків, встановлених ч. 3 та 4 ст. 49 ЦПК України.

Статтею 126 ЦПК України визначено наслідки пропущення процесуальних строків. Так право на вчинення процесуальної дії втрачається із закінченням строку, встановленого законом або судом. Документи, подані після закінчення процесуальних строків, залишаються без розгляду, крім випадків, передбачених цим Кодексом.

З цих підстав Харківської міської ради про зміну предмету позову необхідно залишити без розгляду як таку, що подана з пропуском встановленого законом процесуального строку.

Керуючись ст. 126 ЦПК України, суд, -

У Х В А Л И В :

Заяву Харківської міської ради про зміну предмету позову залишити без розгляду як таку, що подана з пропуском встановленого законом процесуального строку.

Роз`яснити позивачу Харківській міській раді право на звернення з таким позовом в загальному порядку.

Ухвала може бути оскаржена до Полтавського апеляційного суду через Київський районний суд м. Полтави шляхом подачі апеляційної скарги протягом п`ятнадцяти днів.

Повний текст ухвали виготовлено 22 серпня 2023 року.

Головуючий О.А.Самсонова