Виноградівський районний суд Закарпатської області
_____________________________________________________________________
Справа № 299/5524/23
18.08.2023 року м.Виноградів
У Х В А Л А

Суддя Виноградівського районного суду Закарпатської області Трагнюк В.Р., ознайомившись із позовною заявою ОСОБА_1 , в інтересах якого діє адвокат Естінко Тетяна Емілівна, до ОСОБА_2 про визнання права власності в порядку спадкування за законом,

В С Т А Н О В И В:

ОСОБА_1 , в інтересах якого діє адвокат Естінко Тетяна Емілівна, звернувся в суд з позовом до ОСОБА_2 про визнання права власності в порядку спадкування за законом.

Згідно ч. 1 ст. 16 ЦК України кожна особа має право звернутися до суду за захистом свого особистого немайнового або майнового права та інтересу.

За ч. 3 ст. 12 ЦПК України кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом.

Статтями 175-177 ЦПК України визначено вимоги до змісту та форми позовної заяви, документів, що додаються до позовної заяви, обов`язок дотримання яких покладається на позивача.

Всупереч вимог п.п. 8, 9 ч. 3 ст.175 ЦПК України дана позовна заява не містить:

- відомості щодо наявності у позивача або іншої особи оригіналів письмових або електронних доказів, копії яких додано до заяви.

- зазначення доказів, які не можуть бути подані разом із позовною заявою (за наявності).

У відповідності до ч. 3 ст. 175 Цивільного процесуального кодексу України (далі - ЦПК України) позовна заява повинна містити виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги, зазначення доказів, що підтверджують вказані обставини.

При розгляді справ про спадкування суди мають встановлювати, зокрема, коло спадкоємців, які прийняли спадщину.

Позивачем у позовній заяві не зазначено та не додано до позовної заяви докази, які підтверджують обставини зазначені в мотивах позову: доказів на підтвердження родиннних відносин позивача ОСОБА_1 , відповідача ОСОБА_3 та спадкодавця ОСОБА_4 ; час та спосіб прийняття позивачем спадщини, враховуючи час відкриття спадщини ІНФОРМАЦІЯ_1 ; наявність чи відсутність спадкоємців які мають право на обов`язкову частку в спадковому майні; не зазначено чи прийнято спадщину іншими спадкоємцями; про невідношення сірного майна до спільної сумісної власності подружжя ОСОБА_4 та ОСОБА_5 .

У справах даної категорії відповідачами є спадкоємці, які прийняли спадщину. При відсутності спадкоємців за заповітом і за законом є територіальні громади.

У позовній заяві можуть бути вказані й інші відомості, необхідні для правильного вирішення спору.

Так, у відповідності до Постанови Пленуму Верховного Суду України від 30.05.2008року № 7 «Про судову практику у справах про спадкування» свідоцтво про право на спадщину видається за письмовою заявою спадкоємців, які прийняли спадщину в порядку, установленому цивільним законодавством. За наявності умов для одержання в нотаріальній конторі свідоцтва про право на спадщину вимоги про визнання права на спадщину судовому розглядові не підлягають. Тільки у разі відмови нотаріуса в оформленні права на спадщину особа може звернутися до суду за правилами позовного провадження.

За таких обставин позивач, ставлячи питання про визнання у судовому порядку права власності на майно у порядку спадкування, має вказати на правові підстави звернення саме до суду з подібною вимогою, зазначити відомості про об`єктивну неможливість отримати в нотаріальній конторі свідоцтво про право на спадщину на вказане майно.

Позивач у позові вказує, що звертався до нотаріальної контори за прийняттям спадщини, однак докази на підтвердження цієї обставини не зазначає, як і час звернення та прийняте нотаріусом рішення.

До позовної заяви додаються документи, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, що підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону (ч. 4 ст. 177 ЦПК України).

Відповідно до ч. 3 ст. 6 Закону України "Про судовий збір" за подання позовної заяви, що має одночасно майновий і немайновий характер, судовий збір сплачується за ставками, встановленими для позовних заяв майнового та немайнового характеру.

Слід зауважити, що належним доказом сплати судового збору є оригінал квитанції (платіжного доручення).

Відповідно до в п.26 постанови Пленуму Вищого спеціалізованого суд України з розгляду цивільних і кримінальних справ «Про застосування судами законодавства про судові витрати у цивільних справа» №10 від 17.10.2014 року документи про сплату судового збору подаються до суду тільки в оригіналі; копії, у тому числі виготовлені з використанням технічних засобів (фотокопії тощо) цих документів, а також платіжне доручення, яке за формою не відповідає наведеним вимогам, не можуть бути належним доказом сплати судового збору.

Згідно положень п.п. 2 п. 2 ч. 2 ст. 4 Закону України «Про судовий збір» ставка судового збору за подання до суду позовних заяв (заяв) встановлені у таких розмірах: позовної заяви майнового характеру, яка подана фізичною особою, - 1 відсоток ціни позову, але не менше 1073,60 грн. та не більше 13420 грн.

Позивачами заявлені вимоги майнового характеру, однак квитанцію про слату судового збору до суду не подано.

У відповідності до п. 3 ч. 3 ст. 175 ЦПК України позовна заява повинна містити зазначення ціни позову, якщо позов підлягає грошовій оцінці; обґрунтований розрахунок сум, що стягуються чи оспорюються.

З огляду на те, що позовна заява не містить дійсну ціну позову та відсутній звіт про оцінку майна, що унеможливлює суд визначити ціну позову, а відтак відсутня можливість перевірки розміру судового збору, який підлягає сплаті позивачем, а також дійсної вартості спірного нерухомого майна.

Судом при винесенні ухвали враховується прецедентна практика Європейського суду з прав людини, яка виходить з того, що реалізуючи п. 1 ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод щодо доступності правосуддя та справедливого судового розгляду кожна держава-учасниця цієї Конвенції вправі встановлювати правила судової процедури, в тому числі й процесуальні заборони і обмеження, зміст яких - не допустити судовий процес у безладний рух.

З цього приводу прецедентними є рішення Європейського суду з прав людини у справах «Осман проти Сполученого Королівства» від 28.10.1998 року та «Круз проти Польщі» від 19 червня 2001 року.

У вказаних рішеннях зазначено, що право на суд не є абсолютним. Воно може бути піддане обмеженням, дозволеним за змістом, тому що право на доступ до суду за самою своєю природою потребує регулювання з боку держави.

Суд приймаючи ухвалу про залишення без руху переконався в тому, що застосовані обмеження не зменшили для заявників можливості доступу до суду та не ускладнили їм цей доступ таким чином і такою мірою, щоб завдати шкоди самій суті цього права.

Таким чином, позивачу ціну позову щодо вимог майнового характеру слід вказати згідно грошової оцінки вартості майна (спадкового житлового будинку за адресою: АДРЕСА_1 ) на час звернення до суду, яку необхідно надати суду, а також з урахуванням визначеної вартості майна позивачам необхідно вірно сплатити судовий збір та надати оригінал квитанції про його сплату.

Крім цього, відповідно до ч. 5 ст. 95 ЦПК України учасник справи, який подає письмові докази в копіях (електронних копіях), повинен зазначити про наявність у нього або іншої особи оригіналу письмового доказу. Учасник справи підтверджує відповідність копії письмового доказу оригіналу, який знаходиться у нього, своїм підписом із зазначенням дати такого засвідчення.

Додані до позовної заяви ксерокопій документів не завірені належним чином.

Відповідно до ст.185 ЦПК України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175 і 177 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

В ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

Керуючись ст.ст. 175, 177, 187 ЦПК України,

У Х В А Л И В:

Позовну заяву ОСОБА_1 , в інтересах якого діє адвокат Естінко Тетяна Емілівна, до ОСОБА_2 про визнання права власності в порядку спадкування за законом,- залишити без руху, надавши позивачу строк для усунення недоліків та виконання вимог цієї ухвали протягом п`яти днів з дня отримання копії ухвали, в противному разі заява буде вважатися неподаною і повернута.

Ухвала оскарженню не підлягає, набирає законної сили з моменту її підписання суддею.

Суддя В. Р. Трагнюк