Справа № 375/1278/23
Провадження № 2/375/338/23
У Х В А Л А

про залишення без руху

01 серпня 2023 року смт Рокитне

Рокитнянський районний суд Київської області в складі головуючої судді Чорненької О.І., розглянувши матеріали позовної заяви ОСОБА_1 до Рокитнянського відділу державної виконавчої служби у Білоцерківському районі Київської області Центрального міжрегіонального управління міністерства юстиції (м. Київ), треті особи, які не заявляють самостійних вимог щодо предмета спору: приватний нотаріус Білоцерківського районного нотаріального округу Київської області Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Київ) Липовенко Наталія Іванівна та фізична особа-підприємець ОСОБА_2 про зняття арешту, -

ВСТАНОВИВ:

Позивачка звернулася до суду з позовом про зняття арешту з усього майна, що належить ОСОБА_3 , накладеного постановою державного виконавця Рокитнянського відділу державної виконавчої служби у Білоцерківському районі Київської області Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Київ) у виконавчому провадженні №69756383 від 02.09.2022 (рішення про державну реєстрацію прав та їх обтяжень №64681411 від 02.09.2022, номар запису про обтяження - 48044503).

Відповідно до протоколу автоматизованого розподялу судової справи між суддями зазначена справа передана у провадження судді Чорненької О.І.

Вирішуючи питання про відкриття провадження у справі суд керується нормами статті 175 ЦПК України, які чітко та імперативно визначають вимоги щодо форми і змісту позовної заяви.

За правилами частини 3 статті 175 ЦПК України позовна заява повинна, у тому числі: виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги; зазначення доказів, що підтверджують вказані обставини; відомості про вжиття заходів досудового врегулювання спору, якщо такі проводилися, в тому числі, якщо законом визначений обов`язковий досудовий порядок урегулювання спору та інше.

Так, з позовної заяви та доданих до неї документів вбачається, що наявність обтяжень, накладених на майно ОСОБА_3 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_1 , у межах виконавчого провадження № 69756383 від 02.09.2022, перешкоджає позивачці оформити право власності на спадкове майно.

Разом з тим, з інформації, наданої Рокитнянським відділом державної виконавчої служби у Білоцерківському районі Київської області Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Київ) на запит представника позивачки ОСОБА_4 № 12673 від 21.06.2023, виконавче провадження № 69756383 відкрите на підставі виконавчого листа №2/379/496/21 від 27.07.2022, виданого Таращанським районним судом Київської області про стягнення з ОСОБА_3 на користь ОСОБА_5 заборгованості у розмірі 132923,45 гривень.

Крім того, відповідно до інформації з Автоматизованої системи виконавчого провадження, боржником у виконавчому провадженні №69756383 від 02.09.2022 є ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , а стягувачем - ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_3 .

Однак, стягувач у виконавчому провадженні - ОСОБА_5 до участі у розгляді справи не залучений. Натомість, третьою особою, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спрору зазначено фізичну особу-підприємця ОСОБА_2 . Причин та правових підстав заміни стягувача іншою особою у позовній заяві не наведено.

Також у позовній заяві не зазначено статус позивачки у виконавчому провадженні № 69756383 від 02.09.2022, оскільки Законом України "Про виконавче провадження" чітко зазначено коло осіб, які можуть оскаржити дії чи бездіяльність державного виконавця у виконавчому провадженні.

Крім того, оскільки арешт на зазначені у позовній заяві земельні ділянки накладено у межах виконавчого провадження у судовому порядку можуть бути оскаржені виключно дії чи бездіяльність державного виконавця щодо здійснення (не здійснення) конкретних виконавчих дій у конкретному виконавчому провадженні.

Натомість, у позовній заяві не оскаржуються дії чи бездіяльність державного виконавця щодо накладення арешту на земельні ділянки, а ставиться вимога про скасування такого арешту, тобто заявляється вимога майнового характеру, однак, позивачкою не зазначено ціни позову, що прямо передбачено вимогами пункту 3 частини 3 статті 175 ЦПК України.

Відповідно до роз`яснень, які містяться в постанові Пленуму Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справі «Про застосування судами законодавства про судові витрати у цивільних справах» від 17 жовтня 2014 року № 10, розмір судового збору за подання позовної заяви про визнання права власності на майно або його витребування визначається з урахуванням вартості спірного майна, тобто як зі спору майнового характеру. При цьому, суд не повинен визначати вартість майна за відповідними вимогами, оскільки за змістом ЦПК України такий обов`язок покладається на позивача.

Вартість майна визначається на момент пред`явлення позову.

Ціна позову має значення, насамперед, для правильного визначення розміру судового збору, який повинен сплатити позивач при зверненні до суду.

За правилами ч. 1 ст. 4 Закону України «Про судовий збір», судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношення до ціни позову та у фіксованому розмірі. Положеннями п.п. 1 п. 1 ч. 2 ст. 4 Закону України «Про судовий збір» закріплено, що за подання до суду позовної заяви майнового характеру фізичною особою повинен бути сплачений судовий збір у розмірі 1 відсотку ціни позову, але не менше 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб та не більше 5 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Згідно зі ст. 7 Закону України «Про державний бюджет України на 2023 рік», з 01 січня 2023 року прожитковий мінімум для працездатних осіб становить 2864,00 гривень.

Як убачається з пред`явленого позову, до нього позивачем додано квитанцію про сплату судового збору в розмірі 1073,60 грн, водночас, суд позбавлений можливості визначити розмір судового збору, який належить сплатити позивачу, позаяк ціну позову позивачем не зазначено.

За вказаних обставин, позивачу належить чітко визначитись зі складом учасників справи та заявленими позовними вимогами та сформувати ціну позову, сплативши від неї у встановлених законом порядку і розмірі судовий збір, якщо його розмір буде становити суму більшу, ніж вже сплачена позивачем.

Відповідно до статті 185 ЦПК України, суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175 і 176 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

Частиною 3 статті 185 ЦПК України передбачено, що якщо позивач відповідно до ухвали суду у встановлений строк виконає вимоги, визначені статтями 175 і 177 цього Кодексу, сплатить суму судового збору, позовна заява вважається поданою в день первісного її подання до суду. Якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, заява вважається неподаною і повертається позивачеві.

Вказані недоліки перешкоджають вирішенню питання про відкриття провадження, тому вказану заяву необхідно залишити без руху, надавши позивачу строк для усунення недоліків. У разі не усунення недоліків у встановлений в ухвалі строк, позовна заява буде вважатися неподаною і повернута позивачу.

Повернення позовної заяви не перешкоджає повторному зверненню із заявою до суду, якщо перестануть існувати обставини, що стали підставою для повернення заяви (частина 7 статті 185 ЦПК України).

А тому, керуючись ст. 175, 177, 185 ЦПК України суд, -

У Х В А Л И В:

Позовну заяву ОСОБА_1 до Рокитнянського відділу державної виконавчої служби у Білоцерківському районі Київської області Центрального міжрегіонального управління міністерства юстиції (м. Київ), треті особи, які не заявляють самостійних вимог щодо предмета спору: приватний нотаріус Білоцерківського районного нотаріального округу Київської області Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Київ) Липовенко Наталія Іванівна та фізична особа-підприємець ОСОБА_2 про зняття арешту - залишити без руху.

Надати позивачу десятиденний строк з дня отримання даної ухвали, для усунення зазначених недоліків.

У разі не усунення недоліків позовної заяви у строк, встановлений судом, позовна заява відповідно до частини 3 статті 185 ЦПК України, буде вважатися неподаною та підлягатиме поверненню позивачу.

Повернення позовної заяви не перешкоджає повторному зверненню із заявою до суду, якщо перестануть існувати обставини, що стали підставою для повернення заяви.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею та оскарженню не підлягає.

Головуюча суддя Олена ЧОРНЕНЬКА