ЧЕРНІГІВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
П О С Т А Н О В А

іменем України

05 червня 2023 року м. Чернігів

Унікальний номер справи № 734/2033/22

Головуючий у першій інстанції - Іванюк Т. І.

Апеляційне провадження № 22-ц/4823/742/23

Чернігівський апеляційний суд у складі колегії суддів судової палати з розгляду цивільних справ:

головуючої - судді - Шарапової О.Л.,

суддів - Євстафіїва О.К., Скрипки А.А.,

секретар - Шапко В.М.

Сторони:

позивач: ОСОБА_1 ,

відповідач: Акціонерне товариство комерційний банк «Приватбанк».

Особа, яка подала апеляційну скаргу: ОСОБА_1 .

Оскаржується рішення Козелецького районного суду Чернігівської області від 27 лютого 2023 року, повний текст виготовлено 07 березня 2023 року.

В С Т А Н О В И В:

У вересні 2022 року ОСОБА_1 звернувся до суду з позовом, в якому просив:

- розірвати кредитні договори № 3496 на суму 10 000 та № 3494 на суму 29 200 гривень;

- відновити залишок коштів на картках № НОМЕР_1 та № НОМЕР_2 станом на 23 січня 2022 року з урахуванням неналежності операцій щодо зняття коштів та розрахунків, а саме на суму 98 699 грн.

Позовні вимоги мотивовані тим, що 17 листопада 2020 року йому відкрито картковий рахунок НОМЕР_3 в АТ КБ «ПриватБанк» з кредитним лімітом та видано картку № НОМЕР_1 (кредитна картка), про що зроблено автоматичну відмітку в системі відповідача про укладення угоди № SAMDNWFC3. 03 березня 2021 року відкрито картковий рахунок НОМЕР_4 в АТ КБ «ПриватБанк» та видано картку № НОМЕР_2 (дебетова картка), про що було зроблено автоматичну відмітку в системі відповідача про укладення угоди № SAMDNWFC6 від 03 березня 2021 року. 23 січня 2022 року близько 5 год 00 хв. перебуваючи за адресою вул. Антоновича, буд. 47 у місті Києві у нього викрали телефон IPHONE 11 Pro, із встановленою сім-карткою оператора мобільного зв`язку Лайфселл з номером НОМЕР_5 . На момент викрадення телефону, 23 січня 2022 року, на кредитній картці АТ КБ «ПриватБанк» № НОМЕР_1 власні кошти були відсутні. Розмір кредитного ліміту встановленого банком становив 50 000 грн. У зв`язку з цим, 23 січня 2022 року він телефонував на гарячу лінію АТ КБ «ПриватБанк» за номером 3700 та намагався заблокувати свої рахунки. Однак, автовідповідач повідомляв, що всі оператори зайняті. 23 січня 2022 року припав на неділю та всі банківські відділення були закриті, він не мав змоги звернутися до банку особисто. У подальшому зміг додзвонитися на номер 3700 та повідомив про викрадення телефону. Оператор банку підтвердила блокування вказаних карток та послуг Приват24, а також повідомила про те, що 23 січня 2022 року з належних йому карток знято кошти та здійснено операції на загальну суму 114 400 грн. Однак, ним особисто такі операції не здійснювалися, а тому є неналежними. До рахунків в АТ КБ «ПриватБанк» був прикріплений його власний фінансовий номер телефону НОМЕР_5 , сім картка для користування яким була встановлена у викраденому телефоні. Також на цьому ж телефоні був встановлений мобільний додаток Приват24, яким він користувався. На телефоні був встановлений пароль для блокування. Зловмисники спочатку зламали захисний пароль телефону, а потім шляхом використання номеру телефону та електронної пошти, використовуваної у телефоні зламали систему доступу до всіх конфіденційних даних на телефоні, включаючи Приват24. 23 січня 2022 року він звернувся до Дарницького управління поліції де працівники поліції відмовилися приймати будь-які заяви та повідомили, що звертатись потрібно до Голосіївського управління поліції. В Голосіївському управлінні поліції 23 січня 2022 року він прочекав близько двох годин і йому сказали прийти наступного дня - у понеділок, оскільки всі працівники зайняті та канцелярія для подання заяв не працює. 24 січня 2022 року, у зв`язку з викраденням телефону та вчиненням із його використанням шахрайських дій з банківськими рахунками в АТ КБ «ПриватБанк», звернувся із заявою про вчинений злочин до Голосіївського управління поліції Головного управління Національної поліції в місті Києві. Відомості за фактом події внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000150 та кваліфікацією за ч. 1 ст. 185 КК України. 25 січня 2022 року він додатково звертався до Департаменту кіберполіції Національної поліції України. Звернення зареєстровано як ЄО № 913 та направлено до Дарницького управління поліції. Будь-яких подальших сповіщень він не отримував. Надалі АТ КБ «ПриватБанк» видано йому виписку за картковими рахунками НОМЕР_4 та НОМЕР_3 , з якої вбачається,що 23 січня 2022 року невідомою особою з карток позивача знято грошові кошти в межах наявного кредитного ліміту та 23 січня 2022 року додатково оформлено кредитні угоди № 3496 на суму 10 000 та № 3494 на суму 29 200 гривень. Такі операції зі зняття грошей з картки проведено за допомогою послуги авторизованої системи Приват24. Зняття готівки здійснено в банкоматах без картки за допомогою авторизації за фінансовим номером телефону. Вказані кредитні угоди ним не укладалися. Будь-яких договорів щодо укладення кредитних угод він не підписував. Всі банківські картки АТ КБ «ПриватБанк» знаходились у нього особисто, користувався ними відповідно до Умов та правил надання банківських послуг відповідача. Викрадено було лише телефон. Правил надання банківських послуг він не порушував, пін-коди та іншу особисту інформацію стосовно платіжних карт нікому не передавав, у телефоні цю інформацію не зберігав. Тому вважає, що злочинець, який викрав телефон, зламав пароль блокування телефону, а також додатково зламав пароль для доступу до особистого кабінету Приват24, отримав доступ до банківських рахунків, з яких викрав кредитні кошти. 28 січня 2022 року він звертався до АТ КБ «ПриватБанк» із заявою про припинення нарахування відсотків за кредитом, оскільки такий кредит не оформлював та кошти не використовував. Листом від 31 січня 2022 року у задоволенні заяви відмовлено. Додатково 08 червня 2022 року знову звернувся до АТ КБ «ПриватБанк» із заявою щодо з`ясування наступних питань: підстави списання коштів з рахунків позивача після 25 січня 2022 року; порядок отримання відеозаписів з банкоматів, де знімалися грошові кошти з карток невідомими особами 23 та 24 січня 2022 року; які засоби ідентифікації та підтвердження входу в додаток Приват24 використовувались для операцій по рахунках; чи відбувалось зняття коштів у банкоматах з використанням оригінального зразка банківської картки або ж без такої, з використанням інших ідентифікуючих даних. Відповідь щодо даних питань не надано. Також він звертався до сервісного центру мобільного оператора Лайфселл, де відновив свою втрачену сім-картку. Оператором було відновлено доступ до номеру телефону лише 26 січня 2022 року.

Таким чином, на думку позивача, у зв`язку з злочинною недбалістю та не забезпеченням АТ КБ «ПриватБанк» належної безпеки особистих даних позивача, відповідач надав можливість шахраям 23 січня 2022 року викрасти з рахунків кошти на загальну суму 114 400 грн.

Рішенням Козелецького районного суду Чернігівської області від 27 лютого 2023 року у задоволенні позову відмовлено.

В апеляційній скарзі ОСОБА_1 просить оскаржуване рішення скасувати та ухвалити нове, яким задовольнити позовні вимоги в повному обсязі.

Доводи апеляційної скарги полягають в тому, що рішення суду є незаконним.

Особа, яка подала апеляційну скаргу посилається на те, що суд першої інстанції не дослідив виписку по карткових рахунках; не врахував, що повідомлення про блокування карткових рахунків здійснюється не тільки письмово за заявою клієнта банка про таке блокування; не дослідив змісту заяви до банку.

Особа, яка подала апеляційну скаргу вказує на те, що банком не надано будь-яких даних, які б свідчили про проведення ним дій, направлених на з`ясування виниклих обставин (проведення перевірки списання значної суми грошових коштів, банком не вживалось ніяких заходів щодо припинення надання грошових коштів), що в свою чергу свідчить про недосконалість системи захисту від несанкціонованого доступу до персональних даних клієнта.

У відзиві на апеляційну скаргу АТ КБ «Приватбанк» просить залишити її без задоволення, а рішення суду першої інстанції без змін.

Заслухавши суддю-доповідача, пояснення учасників справи, дослідивши матеріали справи та обговоривши доводи апеляційної скарги, апеляційний суд приходить до наступного висновку.

Встановлено, що 20 січня 2017 року ОСОБА_1 звернувся до АТ КБ «ПриватБанк» з метою отримання банківських послуг та підписав Анкету-заяву про приєднання до Умов і Правил надання банківських послуг, відповідно до якої уклав договір про надання банківських послуг. Підписавши відповідну Анкету-заяву про приєднання до Умов та Правил надання банківських послуг у банку позивач погодився виконувати вимоги даних Умов та Правил надання банківських послуг та регулярно ознайомлювався із їхніми змінами та сайті банку.

17 листопада 2020 року ОСОБА_1 відкрито картковий рахунок НОМЕР_3 в АТ КБ «ПриватБанк» з кредитним лімітом та видано картку № НОМЕР_1 (кредитна картка), про що зроблено автоматичну відмітку в системі відповідача про укладення угоди № SAMDNWFC3.

03 березня 2021 року ОСОБА_1 відкрито картковий рахунок НОМЕР_4 в АТ КБ «ПриватБанк» та видано картку № НОМЕР_2 (дебетова картка), про що було зроблено автоматичну відмітку в системі відповідача про укладення угоди № SAMDNWFC6 від 03 березня 2021 року.

24 січня 2022 року ОСОБА_1 звернувся до Голосіївського управління поліції ГУНП у м.Києві із заявою про те, що 23.01.2022 близько 05:00 год за адресою м.Київ, вул. Антоновича, 47, він виявив відсутність власного мобільного телефону марки «Айфон 11 Pro» чорного кольору imel: НОМЕР_6 2: НОМЕР_7 (а.с.15-16).

25 січня 2022 року ОСОБА_1 додатково звертався до Департаменту кіберполіції Національної поліції України. Звернення зареєстровано як ЄО № 913 та направлено до Дарницького управління поліції. (а.с.20).

Відповідно до виписок АТ КБ «ПриватБанк» по картках НОМЕР_2 та НОМЕР_1 за період з 23.01.2022 по 25.01.2022, з них 23.01.2022 здійснювалися декілька переказів на різні суми у тому числі додатково оформлено кредитні угоди № 3496 на суму 10 000 та № 3494 на суму 29 200 гривень. Такі операції зі зняття грошей з картки проведено за допомогою послуги авторизованої системи Приват24. Зняття готівки здійснено в банкоматах без картки за допомогою авторизації за фінансовим номером телефону (а.с.10-11).

08 червня 2022 року ОСОБА_1 звернувся до ПАТ КБ «ПриватБанк» із заявою, в якій повідомив, що 23 січня 2022 року невідомі особи викрали належний йому телефон та у подальшому з використанням його платіжних карток ПриватБанку номер НОМЕР_1 , підключених до платіжних систем телефону заволоділи належними йому коштами у розмірів 119 150 гривень, про що ним за першої можливості було повідомлено правоохоронні органи. 23 січня 2022 року ним будь-які транзакції після 5 години не здійснювалися. З огляду на викладене, просив: інформувати його про підстави списання коштів з його рахунків після 25 січня 2022 року; надати інформацію щодо порядку отримання відеозаписів з банкоматів, де знімалися грошові кошти з його карток невідомими особами; які засоби ідентифікації та підтвердження входу в додаток Приват24 використовувалися для операцій по його рахункам та повідомити, чи відбувалося зняття коштів у банкоматах з використанням оригінального зразка банківської картки або з без такої, з використанням інших ідентифікуючих даних (а.с.21).

21 червня 2022 року з аналогічним запитом до АТ КБ «ПриватБанк» звернувся адвокат Красник С.М. в інтересах ОСОБА_1 (а.с.22), на який 25 червня 2022 року за вих. № 20.1.0.0.0/7-220623/ 18927 АТ КБ «ПриватБанк» повідомив про те, що банк не має змоги надати витребувану інформацію (а.с.23).

27 червня 2022 року за вих. № 20.1.0.0.0/7-220616/6693 АТ КБ «ПриватБанк» було повідомлено ОСОБА_1 про те, що банк не може повернути кошти на рахунки позивача, оскільки операції було вчинено за допомогою картки, яка була додана до сервісу Apple Pay. Картка була додана 23 січня 2023 року, відповідне повідомлення про активацію сервісу було надіслано на поштову адресу. Переказ коштів з карток був здійснений шляхом створення платежу в системі дистанційного обслуговування клієнтів Internet Banking Приват24. Вхід в ПРиват24 був здійснений під авторизацією позивача. При даній процедурі клієнт вводить свої ім`я користувача і пароль та входить у Приват24, створює необхідний платіж, вводить тільки йому відомий ключ доступу і після цього до банку надходить платіжне доручення, відповідно до якого банк здійснює переказ коштів. В терміналі був оформлений Кредит готівкою. Зарахування коштів по кредиту перераховано на картку. З платіжних карток були зняті грошові кошти в банкоматі ПриватБанку без картки, а також і в банкоматі іншого банку. Вказані дії можливо було здійснити лише за допомогою використання фінансового телефону позивача та іншої особистої інформації. Таким чином, банк не має можливості повернути грошові кошти. У випадку наявності шахрайських дій, банк рекомендує звернутись до правоохоронних органів. Для безпечного використання послуг банку потрібно змінити ПІН-код платіжної картки, фінансовий телефон та пароль входу в Приват24 (а.с.61-63).

Пунктами 2, 5 розділу VI Положення «Про порядок емісії електронних платіжних засобів і здійснення операцій з їх використанням», затвердженого постановою Правління Національного банку України 05 листопада 2014 року № 705, встановлено, що користувач зобов`язаний надійно зберігати та не передавати іншим особам електронний платіжний ПІН та інші засоби, які дають змогу користуватися ним. Пунктом 7 розділу X даного Положення - контроль за рухом і цільовим використанням коштів за рахунками користувача використанням електронних платіжних засобів здійснюється власниками цих рахунків.

За змістом п. 6 розділу VI Положення № 705 та п. 14.6 ст. 14 Закону України «Про платіжні системи та переказ коштів в Україні» користувач після виявлення факту втрати електронного платіжного засобу та/або платіжних операцій, які він не виконував, зобов`язаний негайно повідомити банк або визначену ним юридичну особу в спосіб, передбачений договором. До моменту повідомлення користувачем банку ризик збитків від здійснення операцій та відповідальність несе користувач, а з часу повідомлення користувачем банку ризик збитків від здійснення операцій за електронним платіжним засобом користувача несе банк.

Стаття 1073 ЦК України визначає, що у разі несвоєчасного зарахування на рахунок грошових коштів, що надійшли клієнтові, їх безпідставного списання банком з рахунка клієнта або порушення банком розпорядження клієнта про перерахування грошових коштів з його рахунка банк повинен негайно після виявлення порушення зарахувати відповідну суму на рахунок клієнта або належного отримувача, сплатити проценти та відшкодувати завдані збитки, якщо інше не встановлено законом.

Відповідно до вимог ч. 3 ст. 1092 ЦК України, якщо порушення банком правил розрахункових операцій спричинило помилковий переказ банком грошових коштів, банк несе відповідальність відповідно до цього Кодексу та закону.

Згідно пунктів 32.1, 32.7 статті 32 Закону України «Про платіжні системи та переказ коштів в Україні» банк, що обслуговує платника, та банк, що обслуговує отримувача, несуть перед платником та отримувачем відповідальність, пов`язану з проведенням переказу, відповідно до цього Закону та умов укладених між ними договорів. Банк платника не має права на списання з рахунка платника коштів за розрахунковим документом після отримання документа на його відкликання.

Згідно із пунктом 37.2 статті 37 цього Закону у разі ініціації неналежного переказу з рахунка неналежного платника з вини ініціатора переказу, що не є платником, емітент зобов`язаний переказати на рахунок неналежного платника відповідну суму грошей за рахунок власних коштів, а також сплатити неналежному платнику пеню у розмірі 0,1 відсотка суми неналежного переказу; за кожний день, починаючи від дня неналежного переказу до дня повернення відповідної суми на рахунок, якщо більший розмір пені не обумовлений договором між ними.

Пунктами 1.15, 1.23, 1.24, 1.32 статті 1 Закону України «Про платіжні системи та переказ коштів в Україні» визначені умови, за яких рух коштів вважається неналежним (неправомірним) переказом, а саме: ініціатором такого переказу має бути особа, яка не є платником, тобто якій не належить рахунок, з якого ініціюється платіж (неналежний платник), а кошти мають бути списані з рахунку неналежного платника помилково або неправомірно та зараховані на рахунок неналежного отримувача, тобто особи, яка не має законних підстав на одержання переказу.

Ініціювання переказу коштів може здійснюватися шляхом використання держателем електронного платіжного засобу, тобто платіжної картки (стаття 21 Закону України «Про платіжні системи та переказ коштів в Україні»).

Згідно п.п.5-9 Положення «Про порядок емісії електронних платіжних засобів і здійснення операцій з їх використанням» користувач зобов`язаний контролювати рух коштів за своїм рахунком та повідомляти емітента про операції, які не виконувалися користувачем.

Емітент у разі здійснення помилкового або неналежного переказу, якщо користувач невідкладно повідомив про платіжні операції, що ним не виконувалися, після виявлення помилки негайно відновлює залишок коштів на рахунку до того стану, у якому він був перед виконанням цієї операції.

Згідно з пунктом 14.12. статті 14 Закону України «Про платіжні системи та переказ коштів в Україні» та пунктом 1 розділу VI Положення № 705 користувач зобов`язаний використовувати електронний платіжний засіб відповідно до вимог законодавства України та умов договору, укладеного з емітентом, і не допускати використання електронного платіжного засобу особами, які не мають на це права або повноважень.

Відмовляючи у задоволенні позовних вимоги, суд першої інстанції виходив з того, що спірні транзакції були проведені з використанням електронного платіжного засобу, з введенням паролю, який відомий тільки власнику, а також з використанням додатку Приват24, входу в який передує процедура, в якій клієнт вводить свої ім`я користувача і пароль та входить у Приват24, створює необхідний платіж, вводить тільки йому відомий ключ доступу і після цього до банку надходить платіжне доручення, відповідно до якого банк здійснює переказ коштів, АТ КБ «Приватбанк» не повинен нести відповідальність за дані операції і з нього не повинні бути стягнуті особисті кошти ОСОБА_1 . Банк діяв у відповідності до вимог статті 1067 ЦК України. Також позивачем не доведено, що Банк не дотримався вимог статей 11, 18 Закону України «Про захист прав споживачів».

Апеляційний суд в цілому погоджується з висновком суду першої інстанції.

Доводи апеляційної скарги не спростовують правильність висновків суду першої інстанції, оскільки матеріали справи не містять доказів того, що грошові кошти були списані з рахунку позивача та, що оспорювані кредитні договори були укладені саме внаслідок протиправної поведінки працівників банківської установи.

Керуючись ст. 367, 374, 375, 381-384, 389, 390 ЦПК України,

П О С Т А Н О В И В :

Апеляційну скаргу ОСОБА_1 - залишити без задоволення.

Рішення Козелецького районного суду Чернігівської області від 27 лютого 2023 року - залишити без змін.

Постанова суду апеляційної інстанції набирає законної сили з дня її прийняття і може бути оскаржена в касаційному порядку до Верховного Суду протягом 30 днів з дня складання повного судового рішення.

Повний текст постанови складений 06 червня 2023 року.

Головуюча: Судді: