233 Справа № 336/2488/23
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

16.08.2023 Костянтинівський міськрайонний суд Донецької області в складі: головуючого судді Каліуш О. В., за участі секретаря судового засідання Франчук А. О., представника позивача ОСОБА_1 , представниці відповідача Тульчевської Н. В., розглянувши у підготовчому засіданні цивільну справу за позовом ОСОБА_2 , діючого в інтересах неповнолітньої, ОСОБА_3 , до ОСОБА_4 , третя особа Приватний нотаріус Василівського районного нотаріального округу Запорізької області Хаяркін Віктор Вікторович про визнання заповіту недійсним,

У С Т А Н О В И В:

ОСОБА_2 , діючий в інтересах неповнолітньої ОСОБА_3 , звернувся до суду з позовом до ОСОБА_4 , третя особа Приватний нотаріус Василівського районного нотаріального округу Запорізької області Хаяркін В. В. про визнання заповіту недійсним, в якому просить: визнати недійсним заповіт, укладений від імені ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , на користь ОСОБА_4 , посвідчений 26.11.2019 приватним нотаріусом Василівського районного нотаріального округу Запорізької області Хаяркіним Віктором Вікторовичем за реєстровим № 1586, з підстав, передбачених ч.2 ст. 257, ч.1 ст. 225 ЦК України, посилаючись на те, що на час складання 26.11.2019 спірного заповіту на ім`я відповідача ОСОБА_4 , заповідач ОСОБА_5 не усвідомлювала значення своїх дій та (або) не могла керувати ними.

Ухвалою судді Костянтинівського міськрайонного суду Донецької області від 08 травня 2023 року відкрито провадження у цій справі, справу призначено до підготовчого засідання, відповідачу встановлений строк на подання відзиву на позовну заяву.

28.06.2023 до суду надійшов відзив ОСОБА_4 на позовну заяву ОСОБА_2 .

Представник позивача ОСОБА_1 у підготовчому засіданні заявив клопотання про прийняття судом уточненої позовної заяви, в якій сторона позивача, окрім раніше заявлених підстав позову, додала нові підстави позову, передбачені ч.2 ст. 207,ч.1 ст. 219, ч.1 ст.231 ЦК України, та послалася на те, що після ознайомлення позивача зі спірним заповітом, який міститься в матеріалах спадкової справи після смерті ОСОБА_5 , у позивача виникли сумніви щодо справжності підпису померлої ОСОБА_5 у заповіті, а можливо здійснення підпису під застосуванням до неї фізичного чи психічного тиску з боку другої сторони або іншої особи, оскільки він відрізняється від її підписів в інших документах, наявних у позивача.

Представниця відповідача ОСОБА_6 у підготовчому засіданні заперечувала проти клопотання представника позивача ОСОБА_1 про прийняття уточненої позовної заяви, пославшись на те, що підстави, які заявлені в уточненій позовній заяві є взаємовиключними з раніше заявленими підставами позову, а тому уточнена позовна заява є фактично новим позовом.

Розглянувши клопотання представника позивача про прийняття уточненої позовної заяви, суд прийшов до таких висновків.

За змістом принципу диспозитивності цивільного судочинства, закріпленого у статті 13 ЦПК України, суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках. Учасник справи розпоряджається своїми правами щодо предмета спору на власний розсуд.

Особа, яка бере участь у справі, розпоряджається своїми правами щодо предмета спору на власний розсуд.

Згідно з пунктом 2 частини другої, частиною третьою статті 49 ЦПК України, крім прав та обов`язків, визначених у статті 43 цього Кодексу: позивач вправі збільшити або зменшити розмір позовних вимог до закінчення підготовчого засідання або до початку першого судового засідання, якщо справа розглядається в порядку спрощеного позовного провадження. До закінчення підготовчого засідання позивач має право змінити предмет або підстави позову шляхом подання письмової заяви. У справі, що розглядається за правилами спрощеного позовного провадження, зміна предмета або підстав позову допускається не пізніше ніж за п`ять днів до початку першого судового засідання у справі.

Позовом у процесуальному сенсі є звернення до суду з вимогою про захист своїх прав та інтересів, яке складається з двох елементів: предмета і підстави позову.

Предметом позову є певна матеріально-правова вимога позивача до відповідача, стосовно якої позивач просить прийняття судове рішення. Підставу позову становлять обставини, якими позивач обґрунтовує його вимоги щодо захисту права та охоронюваного законом інтересу (постанова Великої Палати Верховного Суду від 12 червня 2019 року у справі № 487/10128/14-ц).

Верховний Суд неодноразово звертав увагу на те, що процесуальним законом не передбачено права позивача на подання заяв (клопотань) про «доповнення» або «уточнення» позовних вимог. Тому в разі надходження до суду однієї із зазначених заяв (клопотань) останній, виходячи з її змісту, а також змісту раніше поданої позовної заяви та конкретних обставин справи, повинен розцінювати її як: подання іншого (ще одного) позову, чи збільшення або зменшення розміру позовних вимог, чи об`єднання позовних вимог, чи зміну предмета або підстав позову.

При цьому при поданні вказаних заяв (клопотань) позивач має дотримуватися правил вчинення відповідної процесуальної дії, недодержання яких тягне за собою процесуальні наслідки, передбачені ЦПК України.

Так, у первісній позовній заяві позивач стверджує про те, що на час складання 26.11.2019 спірного заповіту на ім`я відповідача ОСОБА_4 , заповідач ОСОБА_5 не усвідомлювала значення своїх дій та (або) не могла керувати ними. В уточненій позовній заяві позивач фактично вказує на те, що спірний заповіт не був підписаний заповідачем ОСОБА_5 , або можливо підпис був здійснений під застосуванням до заповідача фізичного чи психічного тиску з боку другої сторони або з іншої особи.

Тобто, у поданій уточненій позовній заяві, позивач фактично заявляє нові обставини про те, що спірний заповіт не складався заповідачем або був складений заповідачем під застосуванням до неї фізичного чи психічного тиску з боку другої сторони або іншої особи, які є самодостатніми та взаємовиключними з первісними підставами позову, а саме зі складанням заповіту заповідачем, який не усвідомлював значення своїх дій та не міг керувати ними.

За таких обставин, подана уточнена позовна заява із викладом нових, самодостатніх підстав, які є взаємовиключними з первісними підставами позову, є поданням іншого (ще одного) позову. Проте, право позивача на подання іншого (ще одного) позову під час підготовчого засідання ст. 49 ЦПК України не передбачено.

Отже, уточнену позовну заяву ОСОБА_2 належить повернути позивачу, роз`яснивши йому право на звернення до суду з цим позовом у загальному порядку.

На підставі викладеного та керуючись ст.ст. 49, 197 ЦПК України,

У Х В А Л И В:

У задоволенні клопотання представника позивача ОСОБА_1 про прийняття уточненої позовної заяви відмовити.

Уточнену позовну заяву ОСОБА_2 , діючого в інтересах неповнолітньої, ОСОБА_3 , до ОСОБА_4 , третя особа Приватний нотаріус Василівського районного нотаріального округу Запорізької області Хаяркін Віктор Вікторович про визнання заповіту недійсним з підстав передбачених ч.2 ст. 207,ч.1 ст. 219, ч.1 ст.231 ЦК України повернути позивачеві.

Роз`яснити позивачу його право на звернення до суду з цим позовом на загальних підставах.

Ухвала набирає законної сили з моменту її проголошення.

Ухвала може бути оскаржена в апеляційному порядку шляхом подачі апеляційної скарги безпосередньо до Дніпровського апеляційного суду протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення.

Суддя: О. В.Каліуш