РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

Справа № 495/10502/22

Номер провадження 2/495/830/2023

15 березня 2023 рокум. Білгород-Дністровський

Білгород-Дністровський міськрайонний суд Одеської області в складі:

головуючого судді Боярського О.О.,

за участі секретаря судових засідань Саханова О.А.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в порядку загального позовного провадження в м. Білгород-Дністровському цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до Старокозацької сільської ради Білгород-Дністровського району Одеської області про визначення додаткового строку на прийняття спадщини, -

ВСТАНОВИВ:

Короткий зміст та обґрунтування позовних вимог.

29.12.2022 року позивач ОСОБА_1 звернувся до суду з позовом до Старокозацької сільської ради Білгород-Дністровського району Одеської області у якому просить визначити йому додатковий строк в три місяці, для подання заяви про прийняття спадщини за заповітом після померлої ІНФОРМАЦІЯ_1 ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_2 .

В обґрунтування позову зазначає, що ІНФОРМАЦІЯ_1 померла його прийомна мати - ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , що підтверджується свідоцтвом про смерть НОМЕР_1 , виданим 24 липня 2020 року Білгород-Дністровським міськрайонним відділом державної реєстрації актів цивільного стану Південного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Одеса), актовий запис № 802.

Позивач вказує, що пропустив визначений законодавством строк в 6 місяців для прийняття спадщини у зв`язку з тим, що він не знав про існування складеного на його ім`я заповіту. Про заповіт йому стало лише відомо в 2020 році від орендаря земельної ділянки коли останній видавав йому орендну плату.

20.03.2021 року при зверненні до нотаріальної контори з питань оформлення спадщини, листом завідувача Білгород-Дністровської районної державної нотаріальної контори було повідомлено ОСОБА_1 що ним пропущено визначений законом строк для подання заяви про прийняття спадщини, що є підставою для відмови у вчиненні нотаріальної дії, у зв`язку з чим рекомендовано звернутися до суду з відповідним позовом.

Після отримання позивачем відповіді нотаріуса, позивач одразу також не зміг звернутися до суду, оскільки діяли карантинні заході КМУ щодо попередження розповсюдження на території України корона вірусу COVID-19.

Потім 24 лютого 2022 року почалася війна, Указом Президента України № 64/2022 від 24 лютого 2022 року «Про введення воєнного стану в України» був введений воєнний стан, та почали діяти різни обмеження.

Від спадщини померлої ОСОБА_2 за Заповітом позивач не відмовлявся, ні яких заяв про відказ від спадщини не писав, взяв на зберігання свідоцтво про смерть, державний акт на право власності на землю та інші особисті документи.

Позивач зазначає, що він фактично прийняв спадщину померлої ОСОБА_2 згідно заповіту у повному обсягу.

Процесуальні дії.

Ухвалою суду від 29.12.2022 року провадження по справі відкрито за правилами загального позовного провадження та призначено підготовче судове засідання.

Разом з тим, судом було витребувано від Другої Білгород-Дністровської державної нотаріальної контори Одеської області (67700, Одеська область, м. Білгород-Дністровський, вул. Грецька, буд. 24) копію спадкової справи до майна померлої ІНФОРМАЦІЯ_1 ОСОБА_2

22.02.2023 року до канцелярії суду надійшла відповідь державного нотаріусу про відсутність заведеної спадкової справи.

Ухвалою Білгород-Дністровського міськрайонного суду Одеської області було закрито підготовче судове засідання, та призначено справу до судового розгляду.

В судове засідання призначене на 15.03.2023 року сторони не з`явились.

В судового засідання призначене на ОСОБА_1 , не з`явився, однак надав до суду заяву про розгляд справи без його участі, на задоволені позовних вимог наполягає.

Представник Старокозацької сільської ради Білгород-Дністровського району Одеської області в судове засідання не з`явився. Однак 15.03.2023 року подав до суду заяву про розгляд справи без участі представника, проти позову сторона не заперечує.

Згідно з ч. 2 ст. 247 ЦПК України у разі неявки в судове засідання всіх учасників справи чи в разі якщо відповідно до положень цього Кодексу розгляд справи здійснюється судом за відсутності учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.

Фактичні обставини справи.

Дослідивши матеріали справи у їх сукупності, всебічно та повно з`ясувавши фактичні обставини, на яких ґрунтується заява, об`єктивно оцінивши докази, які мають істотне значення для розгляду справи по суті, суд приходить до висновку про те, що заявлені вимоги підлягають задоволенню із наступних підстав.

Виходячи з принципу процесуальної рівності сторін і враховуючи обов`язок кожної сторони довести ті обставини, на які вона посилається, в судовому засіданні досліджено кожний доказ, наданий сторонами на підтвердження своїх вимог або заперечень, який відповідає вимогам належності та допустимості доказів (п.27 Постанови ПВС України від 12.06.2009 року №2 "Про практику застосування норм цивільного процесуального законодавства при розгляді справ у суді першої інстанції").

Судом встановлено, що ІНФОРМАЦІЯ_1 померла - ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , що підтверджується свідоцтвом про смерть НОМЕР_1 , виданим 24 липня 2020 року Білгород-Дністровським міськрайонним відділом державної реєстрації актів цивільного стану Південного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Одеса), актовий запис № 802.

Судом встановлено, що за життя ОСОБА_2 склала заповіт посвідчений секретарем Руськоіванівської сільської ради Білгород-Дністровського району Одеської області від 16.05.2016 року за реєстровим номером № 55, відповідно до якого заповіла все своє майно ОСОБА_1 .

Позивач вказує, що пропустив визначений законодавством строк в 6 місяців для прийняття спадщини, у зв`язку з тим, що він не знав про існування складаного на його ім`я заповіту. Про заповіт йому стало лише відомо в 2020 році від орендаря земельної ділянки коли останній видавав йому орендну плату.

20.03.2021 року при зверненні до нотаріальної контори з питань оформлення спадщини, листом завідувача Білгород-Дністровської районної державної нотаріальної контори було повідомлено ОСОБА_1 що ним пропущено визначений законом строк для подання заяви про прийняття спадщини, що є підставою для відмови у вчиненні нотаріальної дії, у зв`язку з чим рекомендовано звернутися до суду з відповідним позовом.

Після отримання позивачем відповіді нотаріуса, він одразу також не зміг звернутися до суду, оскільки діяли карантинні заході КМУ щодо попередження розповсюдження на території України корона вірусу COVID-19.

В подальшому 24 лютого 2022 року почалася війна, Указом Президента України № 64/2022 від 24 лютого 2022 року «Про введення воєнного стану в України» був введений воєнний стан.

Позиція суду та оцінка аргументів сторін.

Відповідно до статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом, який вирішить спір щодо його прав та обов`язків цивільного характеру.

Згідно з частиною першою статті 4 ЦПК України кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів.

Статтями 15, 16 ЦК України передбачено, що кожна особа має право на захист свого цивільного права у разі його порушення, невизнання або оспорювання. Кожна особа має право на захист свого інтересу, який не суперечить загальним засадам цивільного законодавства.

Кожна особа має право звернутися до суду за захистом свого особистого немайнового або майнового права та інтересу.

Згідно ст.12 ЦПК України цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін. Учасники справи мають рівні права щодо здійснення всіх процесуальних прав та обов`язків, передбачених законом.

Відповідно до ч.1 ст.13 ЦПК України суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках.

Відповідно до ст. 1216 ЦК України спадкуванням є перехід прав та обов`язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця), до інших осіб (спадкоємців).

Статтею 1217 ЦК України передбачено, що спадкування здійснюється за заповітом або законом.

Відповідно до ст.ст.1220, 1221,1223 ЦК України спадщина відкривається внаслідок смерті особи або оголошення її померлою. Часом відкриття спадщини є день смерті особи або день, з якого вона оголошується померлою, і саме з нього виникає право на спадкування, а місцем відкриття - є останнє місце проживання спадкодавця. Якщо місце проживання спадкодавця невідоме, місцем відкриття спадщини є місцезнаходження нерухомого майна або основної його частини, а за відсутності нерухомого майна - місцезнаходження основної частини рухомого майна.

Згідно ст. 1269 ЦК України спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати до нотаріальної контори заяву про прийняття спадщини.

Заява про прийняття спадщини подається спадкоємцем особисто.

Ст. 1270 ЦК України обумовлено строк для прийняття спадщини - шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини

На підставі ч. 3 ст. 1272 ЦК України за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини.

Так, правила вказаної норми можуть бути застосовані, якщо: 1) у спадкоємця були перешкоди для подання такої заяви; 2) ці обставини суд визнав поважними.

Відповідно до п. 24 постанови Пленуму Верховного Суду України №7від 30травня 2008р.«Про судову практику у справах про спадкування» особа, яка не прийняла спадщину в установлений законом строк, може звернутися до суду з позовною заявою про визначення додаткового строку для прийняття спадщини відповідно до частини третьої статті 1272 ЦК України. Вирішуючи питання про визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій.

Згідно вищезазначеного пункту Постанови Пленуму Верховного Суду України, вирішуючи питання про визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій. У резолютивній частині рішення суд повинен вказати відповідно певний період часу з моменту набрання судовим рішенням законної сили, протягом якого спадкоємець може подати заяву про прийняття спадщини, а не конкретну календарну дату, до якої спадкоємець може подати заяву про прийняття спадщини. Додатковий строк, достатній для подання заяви про прийняття спадщини, не може перевищувати шестимісячного строку, встановленого статтею 1270ЦК для прийняття спадщини.

Європейський суд з прав людини у справі "Ільхан проти Туреччини" від 27 червня 2000 року зазначив, що при вирішенні питання пропуску строку на вчинення дій має застосовуватись правило встановлення всіх обставин з певною гнучкістю і без надзвичайного формалізму, воно не застосовується автоматично і не має абсолютного характеру.

Згідно з правовою позицією Верховного Суду у справі ВС/КЦС №565/1145/17 від 26.06.2019 року, вирішуючи питання визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій.

Поважними причинами пропуску строку визнаються, зокрема: 1) тривала хвороба спадкоємців; 2) велика відстань між місцем постійного проживання спадкоємців і місцем знаходження спадкового майна; 3) складні умови праці, які, зокрема, пов`язані з тривалими відрядженнями, в тому числі закордонними; 4) перебування спадкоємців на строковій службі у складі Збройних Сил України; 5) необізнаність спадкоємців про наявність заповіту тощо.

Судом встановлено, що, шестимісячний строк подання позивачем заяви про прийняття спадщини позивач пропустив у зв`язку з тим, що не був обізнаний про існування вказаного заповіту, на думку суду, є підставою для задоволення позовних вимог.

Висновки за результатами розгляду справи

Дослідивши наявні у справі докази, оцінивши належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності, суд дійшов до переконання про те, що позовні вимоги ОСОБА_1 підлягають задоволенню, оскільки позивач є спадкоємцем за заповітом, інших спадкоємців не має, спадкова справа до майна померлої ОСОБА_2 не заводилась, у зв`язку з чим суд вважає за доцільним задовольнити позов та поновити йому строк для подачі заяви про прийняття спадщини після смерті ОСОБА_2 .

Керуючись ст.ст. 4, 5, 10, 12, 13, 19, 49, 200, 206, 247, 258, 259, 263, 264, 265 ЦПК України, суд, -

У Х В А Л И В:

Позов ОСОБА_1 до Старокозацької сільської ради Білгород-Дністровського району Одеської області про визначення додаткового строку на прийняття спадщини - задовольнити.

Визначити ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , реєстраційний номер облікової картки платників податку: НОМЕР_2 , додатковий строк 3 (три) місяці з дня набрання законної сили рішення суду, для подання заяви про прийняття спадщини за законом, після померлої ІНФОРМАЦІЯ_1 ОСОБА_2 .

Рішення може бути оскаржене до Одеського апеляційного суду протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

Апеляційна скарга на рішення суду подається безпосередньо до суду апеляційної інстанції.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи,якщо апеляційну скаргу не було подано.

Суддя О.О. Боярський