Справа № 932/913/23
Провадження №2/932/183/23
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

01 червня 2023 року м. Дніпро

Бабушкінський районний суд м. Дніпропетровська у складі:

головуючого судді Овчиннікової О.С.

за участю секретар я судового засідання Іванової А.Є.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Дніпро в порядку спрощеного позовного провадження цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу,

ВСТАНОВИВ:

Позивач звернулася до суду з позовом про розірвання шлюбу з відповідачем, в якій вона зазначила, що 30.01.2019 року між нею та відповідачем було укладено шлюб, зареєстрований Шевченківським районним у м.Дніпрі відділом державної реєстрації актів цивільного стану Головного територіального управління юстиції у Дніпропетровській області, актовий запис № 38. В шлюбі народилися двоє дітей: син ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , та донька ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 . Проте їх подружнє життя не склалося, вони мають різний світогляд, шлюбні відносини між ними припинено з 01.05.2022 року і відновити їх неможливо. У кожного з них сформувався свій погляд на життя та інтереси, що різняться між собою. Такі відносини призвели до того, шо їх шлюб існує формально, а відтак подальше збереження шлюбу суперечить інтересам кожного з них, а також їх дітям.

Позивач у судове засідання не з`явилася, проте представник позивача направила на електронну адресу суду клопотання в якому просила розгляд справи проводити без участі позивача та її представника та позовні вимоги задовольнити.

Відповідач у судове засідання не з`явився, направив на адресу суду письмову заяву, в якій просив розгляд справи проводити без участі сторони відповідача, про розірвання шлюбу не заперечував.

У відповідності до вимог ч. 2 ст. 247 ЦПК України фіксування судового засідання технічним засобом за відсутності учасників справи не здійснюється.

Дослідивши матеріали справи, суд вважає, що позові вимоги підлягають задоволенню з таких підстав.

Згідно копії свідоцтва про шлюб серії НОМЕР_1 , виданого 30 січня 2019 року, ОСОБА_1 та ОСОБА_5 зареєстрували шлюб 30 січня 2019 року, шлюб зареєстрований Шевченківським районним у м.Дніпрі відділом державної реєстрації актів цивільного стану Головного територіального управління юстиції у Дніпропетровській області , актовий запис № 38.

Від шлюбу сторони мають спільних дітей: сина - ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , та доньку - ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1

Судом було встановлено, що на теперішній час подружні відносини між сторонами припинені з 01.05.2022 року, подальше сумісне життя і збереження сім`ї стало неможливим. Сім`я розпалась остаточно і зберегти її неможливо.

За положеннями ст. 24 СК України шлюб ґрунтується на вільній згоді жінки та чоловіка. Примушування жінки та чоловіка до шлюбу не допускається. Таке положення національного законодавства України відповідає ст. 16 Загальної декларації прав людини, прийнятої Генеральною Асамблеєю ООН 10 грудня 1948 року, згідно з якою чоловіки і жінки, які досягли повноліття, мають право без будь-яких обмежень за ознакою раси, національності або релігії одружуватися і засновувати сім`ю. Вони користуються однаковими правами щодо одруження під час шлюбу та під час його розірвання.

Відповідно до ч. 3 ст. 105 Сімейного Кодексу України шлюб припиняється внаслідок його розірвання за позовом одного з подружжя на підставі рішення суду.

Відповідно до ч. 2 ст. 112 СК України суд постановляє рішення про розірвання шлюбу, якщо буде встановлено, що подальше спільне життя подружжя і збереження шлюбу суперечило б інтересам одного з них, що мають істотне значення.

Як роз`яснено у п. 10 постанови Пленуму Верховного Суду України «Про практику застосування судами законодавства при розгляді справ про право на шлюб, розірвання шлюбу, визнання його недійсним та поділ спільного майна подружжя» № 11 від 21.12.2007 року, суди повинні уникати формалізму при вирішенні позовів про розірвання шлюбу, повно та всебічно з`ясовувати фактичні взаємини подружжя, дійсні причини позову про розірвання шлюбу, враховувати наявність малолітньої дитини, дитини-інваліда та інші обставини життя подружжя, забезпечувати участь у судовому засіданні, як правило обох сторін, вживати заходів до примирення подружжя.

Вирішуючи питання про можливість задоволення позову, суд виходить з того, що добровільність шлюбу - одна з основних його засад. Шлюб - це сімейний союз, при цьому слово «сімейний» засвідчує, що шлюб створює сім`ю, а слово «союз» підкреслює договірну природу шлюбу, яка зумовлює його добровільний характер. Шлюб ґрунтується на вільній згоді жінки та чоловіка. Шлюб припиняється внаслідок його розірвання. Розірвання шлюбу засвідчує стійкий розлад подружніх стосунків.

В даному випадку заходів для відновлення родинних відносин вжито не було, сторони не мешкають однією сім`єю, на примирення не згодні - зазначене свідчить про те, що родина розпалася остаточно, тому позовні вимоги підлягають задоволенню, оскільки збереження шлюбу суперечило б їх інтересам, що має істотне значення, тому позов підлягає задоволенню.

На підставі ст.ст. 105, 110, 112, 114, 115 СК України та керуючись ст. ст. 12, 13, 81, 200, 263-265, 289 ЦПК України, суд

УХВАЛИВ:

Позов ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу - задовольнити.

Шлюб між ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , та ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , зареєстрований 30 січня 2019 року Шевченківським районним у м.Дніпрі відділом державної реєстрації актів цивільного стану Головного територіального управління юстиції у Дніпропетровській області , актовий запис № 38 - розірвати.

Прізвище сторін після розірвання шлюбу залишити без змін.

Апеляційна скарга на рішення суду подається до Дніпровського апеляційного суду протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

Особи, які брали участь у справі, але не були присутні у судовому засіданні під час проголошення судового рішення, можуть подати апеляційну скаргу протягом тридцяти днів з дня отримання копії цього рішення.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Суддя О.С. Овчиннікова