23.03.2023 Єдиний унікальний номер 183/2840/22
провадження № 2/205/1273/23
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

23 березня 2023 року м. Дніпро

Ленінський районний суд м. Дніпропетровська в складі: головуючого судді - Басової Н.В., за участю секретаря судового засідання - Саруханової К.А., розглянувши в порядку спрощеного позовного провадження в м. Дніпрі цивільну справу за позовною заявою ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу,

ВСТАНОВИВ:

Позивач 15 червня 2022 року звернулась до Новомосковського міськрайонного суду Дніпропетровської області з вищезазначеним позовом, у якому просила розірвати шлюб, укладений між нею та відповідачем.

Позов мотивований тим, що сторони перебувають у зареєстрованому шлюбі з 25 червня 2019 року. Від сумісного шлюбу мають малолітнього сина ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 . Сімейні стосунки не склалися через різність характерів та поглядів на життя у зв`язку з чим між ними виникали суперечки та сварки. Шлюбні стосунки не підтримують, спільне господарство не ведуть. Сім`я розпалася та поновлена бути не може. Примирення неможливе.

Ухвалою Новомосковського міськрайонного суду Дніпропетровської області від 04 листопада 2022 року позовну заяву передано за підсудністю до Ленінського районного суду м. Дніпропетровська.

Ухвалою Ленінського районного суду м. Дніпропетровська від 24 лютого 2023 року прийнято до розгляду та відкрито провадження у справі у спрощеному позовному провадженні.

Відповідно до ч. 4 ст. 19 ЦПК України, спрощене позовне провадження призначене для розгляду малозначних справ, що виникають з трудових відносин, справ незначної складності та інших справ, для яких пріоритетним є швидке вирішення справи.

Згідно п. 1 ч. 1 ст. 274 ЦПК України у порядку спрощеного позовного провадження розглядаються малозначні справи.

Відповідно до ч. 1 ст. 4 ЦПК України кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів.

Позивач надала суду заяву, в якій просила розглядати справу без її участі, позовні вимоги підтримує.

Відповідач надав суду заяву, в якій просив розглядати справу без його участі, позовні вимоги визнає.

Відповідно до ч. 2 ст. 247 ЦПК фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.

Суд, дослідивши матеріали справи, оцінивши надані та здобуті докази, вважає, що позовні вимоги підлягають задоволенню за наступних підстав.

Судом встановлено, що 25 червня 2019 року Новокодацьким районним у місті Дніпрі відділом державної реєстрації актів цивільного стану Головного територіального управління юстиції у Дніпропетровській області, актовий запис № 214, зареєстровано шлюб між ОСОБА_1 та ОСОБА_2 , прізвище дружини після реєстрації шлюбу - ОСОБА_4 (а.с. 6).

Від сумісного шлюбу мають малолітнього сина ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 (а.с. 11).

Сімейні стосунки не склалися через різність характерів та поглядів на життя у зв`язку з чим між сторонами виникали суперечки та сварки. Шлюбні стосунки не підтримують, спільне господарство не ведуть.

Сім`я розпалася та поновлена бути не може. Примирення неможливе.

Згідно зі статтею 3 СК України сім`я є первинним та основним осередком суспільства. Сім`ю складають особи, які спільно проживають, пов`язані спільним побутом, мають взаємні права та обов`язки. Сім`я створюється на підставі шлюбу, кровного споріднення, усиновлення, а також на інших підставах, не заборонених законом і таких, що не суперечать моральним засадам суспільства.

Відповідно до статті 24 СК України шлюб ґрунтується на вільній згоді жінки та чоловіка. Примушування жінки та чоловіка до шлюбу не допускається.

Дружина та чоловік зобов`язані спільно піклуватися про побудову сімейних відносин між собою та іншими членами сім`ї на почуттях взаємної любові, поваги, дружби, взаємодопомоги. Дружина та чоловік відповідальні один перед одним, перед іншими членами сім`ї за свою поведінку в ній (частини перша, третя статті 55 СК України).

Згідно з частиною третьою, четвертою статті 56 СК України кожен з подружжя має право припинити шлюбні відносини. Примушування до припинення шлюбних відносин, примушування до їх збереження, в тому числі примушування до статевого зв`язку за допомогою фізичного або психічного насильства, є порушенням права дружини, чоловіка на особисту свободу і може мати наслідки, встановлені законом.

Частиною 2 статті 104 СК України визначено, що шлюб припиняється внаслідок його розірвання.

За змістом частини 3 статті 105 СК України шлюб припиняється внаслідок його розірвання за позовом одного з подружжя на підставі рішення суду, відповідно до статті 110 цього Кодексу.

Згідно з частиною 1 статті 110 СК України позов про розірвання шлюбу може бути пред`явлений одним із подружжя.

Відповідно до статті 112 СК України суд з`ясовує фактичні взаємини подружжя, дійсні причини позову про розірвання шлюбу, бере до уваги наявність малолітньої дитини, дитини-інваліда та інші обставини життя подружжя. Суд постановляє рішення про розірвання шлюбу, якщо буде встановлено, що подальше спільне життя подружжя і збереження шлюбу суперечило б інтересам одного з них, інтересам їхніх дітей, що мають істотне значення.

Аналогічна правова позиція викладена в постанові Верховного Суду від 15 серпня 2018 року по справі № 711/5021/17 (61-16889св18).

Суд вважає недоцільним надавати подружжю строк на примирення, оскільки відповідно до ч. 3 ст. 56 СК України кожен з подружжя має право припинити шлюбні відносини. Примушування до збереження шлюбних відносин є порушенням права чоловіка, дружини на свободу та особисту недоторканість.

Враховуючи фактичні обставини справи і інтереси кожного з подружжя, суд вважає, що застосування заходів щодо примирення подружжя в даній ситуації є не доцільним, та дійшов до висновку про задоволення позову.

Відповідно до приписів ч. 2 ст. 114 СК України, у разі розірвання шлюбу судом шлюб припиняється у день набрання чинності рішенням суду про розірвання шлюбу.

Відповідно до ст. 113 СК України особа, яка змінила своє прізвище у зв`язку з реєстрацією шлюбу, має право після розірвання шлюбу надалі іменуватися цим прізвищем або відновити своє дошлюбне прізвище.

Встановлено, що при одруженні позивач змінила своє прізвище з « ОСОБА_6 » на « ОСОБА_4 » і після розірвання шлюбу бажає залишити вказане прізвище.

Вирішуючи питання щодо розподілу судових витрат відповідно до ст. 141 ЦПК України, суд приймає до уваги те, що позовні вимоги підлягають задоволенню, а отже з відповідача на користь позивача необхідно стягнути судовий збір у розмірі 992,40 грн. (а.с. 13).

На підставі викладеного та керуючись ст. ст. 3, 24, 55-56, 104-105, 110, 112-114 СК України, ст. ст. 4, 12-13, 81, 141, ч. 2 ст. 247, 263-266, 354 ЦПК України,

ВИРІШИВ:

Позовні вимоги ОСОБА_1 (РНОКПП: НОМЕР_1 , місце проживання: АДРЕСА_1 ) до ОСОБА_2 (РНОКПП: НОМЕР_2 , місце проживання: АДРЕСА_2 ) про розірвання шлюбу - задовольнити.

Шлюб між ОСОБА_1 та ОСОБА_2 , зареєстрований 25 червня 2019 року Новокодацьким районним у місті Дніпрі відділом державної реєстрації актів цивільного стану Головного територіального управління юстиції у Дніпропетровській області, актовий запис № 214 - розірвати.

ОСОБА_1 після розірвання шлюбу прізвище залишити без змін.

Стягнути з ОСОБА_2 на користь ОСОБА_1 судовий збір у розмірі 992,40 грн. (дев`ятсот дев`яносто дві гривні 40 копійок).

Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після завершення апеляційного перегляду.

Повний текст судового рішення складено 27 березня 2023 року.

Суддя Н.В. Басова