Постанова

Іменем України

21 серпня 2023 року

м. Київ

справа № 727/5112/20

провадження № 61-6793св22

Верховний Суд у складі колегії суддів Другої судової палати Касаційного цивільного суду:

головуючого - Крата В. І.,

суддів: Антоненко Н. О., Дундар І. О., Краснощокова Є. В., Русинчука М. М. (суддя-доповідач),

учасники справи:

позивач - ОСОБА_1 ,

відповідачі: ОСОБА_2 , Державне підприємство «СЕТАМ», Перший відділ державної виконавчої служби у місті Чернівці Південно-Західного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Івано-Франківськ),

розглянув у порядку письмового провадження без повідомлення учасників справи касаційну скаргу ОСОБА_1 на рішення Шевченківського районного суду міста Чернівці від 10 грудня 2021 року у складі судді

Танасійчук Н. М. та постанову Чернівецького апеляційного суду від 25 травня 2022 року у складі колегії суддів: Половінкіна Н. Ю., Кулянди М. І., Лисака І. Н.,

ВСТАНОВИВ:

Короткий зміст позовних вимог

У червні 2020 року ОСОБА_1 звернувся до суду з позовом до ОСОБА_2 , Державного підприємства «СЕТАМ» (далі - ДП «СЕТАМ»), Першого відділу державної виконавчої служби у місті Чернівці Південно-Західного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Івано-Франківськ) (далі - Перший ВДВС у м. Чернівці) про визнання недійсними електронних торгів, протоколу проведення електронних торгів, акта реалізації предмета іпотеки, свідоцтва про придбання майна з прилюдних торгів.

На обґрунтування позовних вимог зазначав, що постановою Чернівецького апеляційного суду від 11 січня 2019 року з нього на користь Публічного акціонерного товариства «Укрсиббанк» (далі - ПАТ «Укрсиббанк») стягнено заборгованість за кредитним договором від 28 серпня 2006 року № 11031768,

яка складається з кредиту в розмірі 1 899,70 євро; відсотків у розмірі 459,30 євро; пені в розмірі 5 110,37 грн. Крім того, цією ж постановою стягнено солідарно

з ОСОБА_1 , ОСОБА_3 на користь ПАТ «Укрсиббанк» заборгованість

за кредитними договором від 28 серпня 2006 року № 11031768, яка складається із кредиту в розмірі 7 979,33 євро; відсотків в розмірі 574,71 євро; пені в розмірі 15 430,87 грн.

Постановою головного державного виконавця Першого ВДВС у м. Чернівці Верстюка Б. А. від 07 серпня 2019 року відкрито виконавче провадження

№ НОМЕР_1 щодо виконання виконавчого листа № 727/3518/16-ц, виданого Шевченківським районним судом міста Чернівці 20 лютого 2019 року.

Головним державним виконавцем Першого ВДВС у м. Чернівці Верстюком Б. А. винесено постанову про опис та арешт майна від 23 вересня 2019 року,

за якою описано та арештовано частину нежитлових приміщень загальною площею 101,4 кв. м за адресою: АДРЕСА_1 , власником якого є ОСОБА_1 .

Постановою головного державного виконавця Першого ВДВС у м. Чернівці Верстюка Б. А. від 28 жовтня 2019 року призначено суб`єкта оціночної діяльності - суб`єкта господарювання для участі у виконавчому провадженні ТОВ «Сейв Компані».

30 жовтня 2019 року оцінювачем ТОВ «Сейв Компані» Король-Єгоровою Є. В. складено звіт про оцінку майна, за яким ціна нежитлових приміщень загальною площею 101,4 кв. м. за адресою: АДРЕСА_1 становить 1 188 890,00 грн.

Позивач вказував на порушення норм Закону України «Про оцінку майна, майнових прав та професійну оціночну діяльність в Україні», Національного стандарту № 1 «Загальні засади оцінки майна і майнових прав», затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 10 вересня 2003 року № 1440, Національного стандарту № 2 «Оцінка нерухомого майна», затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 28 жовтня 2004 року № 1442, оскільки оцінювачем ТОВ «Сейв Компані» Король-Єгоровою Є. В. не здійснено огляду об`єкта оцінки нежитлового приміщення за адресою:

АДРЕСА_1 , не з`ясовано дійсного технічного стану об`єкта оцінки, не повідомлено власника майна про дату проведення огляду майна.

Зазначав про те, що держаний виконавець не повідомив його про результати оцінки майна, чим позбавив можливості оскаржити оцінку майна.

13 лютого 2020 року відбулися електронні торги з реалізації описаного майна, ДП «СЕТАМ» складено протокол проведення електронних торгів № 465715, переможцем торгів став ОСОБА_2 (ціна продажу 1 332 000,00 грн).

03 березня 2020 року старший державний виконавець Першого ВДВС

у м. Чернівці Осух В. О. склав акт про реалізацію предмета іпотеки у виконавчому провадженні № НОМЕР_1.

16 березня 2020 року ОСОБА_2 видано свідоцтво про право власності на нежитлове приміщення за адресою: АДРЕСА_1 .

19 лютого 2020 року фізичною особою-підприємцем ОСОБА_5 за замовленням ОСОБА_1 здійснено оцінку спірного майна, відповідно до якої вартість нежитлових приміщень за адресою: АДРЕСА_1 становить 2 035 554,00 грн.

Позивач посилався на законний інтерес у продажі майна за дійсною ринковою ціною з метою отримання якнайвищої вигоди для повернення грошових коштів стягувачу.

ОСОБА_1 просив:

визнати недійсними електронні торги, проведені 13 лютого 2020 року,

за результатами яких ОСОБА_2 продано нежитлові приміщення загальною площею 101,4 кв. м за адресою: АДРЕСА_1 , протокол проведення електронних торгів від 13 лютого 2020 року № 465715 і акт державного виконавця про реалізацію предмета іпотеки від 03 березня 2020 року НОМЕР_1;

визнати недійсним та скасувати свідоцтво про придбання нерухомого майна з прилюдних торгів, видане приватним нотаріусом Чернівецького міського нотаріального округу Чернівецької області Ткач Н. В. 16 березня 2020 року.

Короткий зміст рішень судів першої та апеляційної інстанцій

Рішенням Шевченківського районного суду міста Чернівці від 10 грудня

2021 року, залишеним без змін постановою Чернівецького апеляційного суду від 25 травня 2022 року, у задоволенні позовних вимог ОСОБА_1 відмовлено.

Відмовляючи у задоволенні позовних вимог, суд першої інстанції дійшов висновку про відсутність підстав для визнання недійсними електронних торгів, протоколу проведення електронних торгів, акта реалізації предмета іпотеки та свідоцтва про придбання майна з прилюдних торгів, оскільки позивач не довів порушення порядку проведення електронних торгів, що могли вплинути на їх результати, та порушення його прав і законних інтересів.

Суд першої інстанції також вказав на відсутність підстав для продовження електронних торгів, оскільки остання цінова пропозиція від учасника торгів ОСОБА_2 надійшла о 17 год 54 хв 26 сек, тобто раніше ніж за 5 хвилин до завершення торгів. Це не позбавило ОСОБА_1 можливості запропонувати вищу цінову пропозицію до 18 год 00 хв.

Крім того, суд першої інстанції не прийняв до уваги доводи ОСОБА_1 про реалізацію майна за заниженою ціною, оскільки ця обставина не доведена належними доказами та не стосується предмета доказування у справі, а позивач неправильно обрав спосіб захисту.

Апеляційний суд виходив з того, що правова природа продажу майна з публічних торгів дає підстави для можливості визнання торгів недійсними за правилами визнання недійсними правочинів, зокрема на підставі норм цивільного законодавства (статей 203, 215 ЦК України) про недійсність правочину як такого, що не відповідає вимогам закону, у разі невиконання вимог щодо процедури, порядку проведення торгів. Аналіз норм Закону України «Про виконавче провадження» свідчить про те, що вони не встановлюють порядку та правил проведення прилюдних торгів, а лише закріплюють, як і стаття 650 ЦК України, такий спосіб реалізації майна як його продаж на прилюдних торгах і відсилають до інших нормативно-правових актів, якими повинен визначатися порядок проведення прилюдних торгів із реалізації арештованого майна. Отже, нормативно-правовим актом, який встановлює порядок та правила проведення прилюдних торгів є саме Порядок реалізації арештованого майна, затверджений наказом Міністерства юстиції України від 29 вересня 2016 року. Тобто для визнання електронних торгів недійсними необхідно встановити порушення правил, встановлених саме вказаним Порядком.

Державний виконавець здійснює лише підготовчі дії з метою проведення прилюдних торгів (у тому числі й оцінку майна), а самі прилюдні торги з реалізації нерухомого майна організовують і проводять спеціалізовані організації, з якими державною виконавчою службою укладається відповідний договір. Таким чином, дії державного виконавця щодо визначення вартості майна боржника у виконавчому провадженні (незалежно від того, яка конкретно особа - сам державний виконавець чи залучений ним суб`єкт оціночної діяльності, здійснювала відповідні дії) є підготовчими діями з метою проведення прилюдних торгів, які не стосуються правил проведення прилюдних торгів та мають самостійний спосіб та строки оскарження, а відтак не можуть бути підставою для визнання прилюдних торгів недійсними, якщо їх не оскаржено та не визнано незаконними в зазначений спосіб.

ОСОБА_1 як на підставу для визнання електронних торгів недійсними посилався на порушення оцінювачем ТОВ «Сейв компані» Король- Єгоровою Є. В. порядку проведення оцінки майна та складення звіту про оцінку майна від 30 жовтня 2019 року, неповідомлення держаним виконавцем про результати оцінки майна та позбавлення можливості оскарження оцінки майна, тобто порушення статті 57 Закону України «Про виконавче провадження», яка правил проведення електронних торгів, не стосується. Таким чином, у разі незгоди з результатами визначення вартості чи оцінки майна, сторони виконавчого провадження мають право оскаржити їх у судовому порядку в десятиденний строк з дня отримання відповідного повідомлення про такі результати.

Встановлено, що ОСОБА_1 звертався до суду з скаргою на рішення, дії головного державного виконавця Першого ВДВС у м. Чернівці Верстюка Б. А. Постановою Чернівецького апеляційного суду від 14 травня 2020 року у справі

№ 727/513/20скаргу ОСОБА_1 на рішення, дії головного державного виконавця Першого ВДВС у м. Чернівці Верстюка Б. А. залишено без розгляду. Отже, ОСОБА_1 скористався своїм правом оскарження проведеної оцінки майна.

Ухвалою Чернівецького апеляційного суду від 17 лютого 2022 року призначено судову оціночно-будівельну експертизу. За висновком судової оціночно-будівельної експертизи судового експерта Юзвенко Р. М. Спільного підприємства «Західно-Український Експертно-Консультативний центр» від 08 квітня 2022 року № 46 ринкова вартість частини нежитлових приміщень загальною площею

101,4 кв. м за адресою: АДРЕСА_1 станом на 30 жовтня

2019 року становить 2 256 378,00 грн. Для визнання судом електронних торгів недійсними необхідним є: наявність підстав для визнання прилюдних

торгів недійсними (порушення правил проведення електронних торгів); встановлення, чи порушується (не визнається або оспорюється) суб`єктивне цивільне право або інтерес особи, яка звернулася до суду. Проте дії головного державного виконавця Першого ВДВС у м. Чернівці Верстюка Б. А. щодо визначення оцінки нерухомого майна не стосуються правил проведення електронних торгів, мають самостійний спосіб оскарження і не можуть бути підставою для визнання електронних торгів у цій справі недійсними.

Доводи ОСОБА_1 про порушення організатором торгів правил проведення торгів, зокрема закінчення торгів раніше визначеного часу, суд апеляційної інстанції вважав необґрунтованими. Підстав для продовження перебігу електронних торгів після 18 год 00 хв не було, оскільки остання цінова пропозиція від учасника торгів ОСОБА_2 надійшла о 17 год 54 хв 26 сек, тобто раніше ніж за 5 хвилин до завершення торгів. Таким чином, у матеріалах справи немає доказів порушення організатором торгів правил проведення торгів, визначених Порядком реалізації арештованого майна, затвердженого наказом Міністерства юстиції України від 29 вересня 2016 року № 2831/5.

Аргументи учасників справи

У липні 2022 року ОСОБА_1 звернувся до Верховного Суду з касаційною скаргою, в якій, посилаючись на неправильне застосування норм матеріального права та порушення норм процесуального права, просить скасувати рішення судів попередніх інстанцій та ухвалити нове судове рішення про задоволення позовних вимог.

Касаційна скарга мотивована тим, що:

суди не врахували те, що підставою позову про визнання електронних торгів недійсними є порушення норм закону при проведенні торгів та порушення прав і законних інтересів особи, яка їх оспорює;

порушення прав і законних інтересів ОСОБА_1 полягає у недоотриманні матеріального блага під час продажу майна за ціною, яка майже вдвічі нижча за ринкову. Це призвело до перерахування стягувачу коштів у меншому розмірі, ніж той, який було б отримано у разі дотриманням порядку організації та проведення торгів. Крім того, під час апеляційного розгляду на підставі висновку оціночної-будівельної експертизи встановлено, що ринкова вартість майна становить 2 256 378,00 грн, тоді як майно реалізоване за 1 332 000,00 грн;

під час проведення торгів було порушено їх процедуру, оскільки остання пропозиція з найвищою ціною надійшла за 5 хвилин до завершення торгів, але

ДП «СЕТАМ» всупереч вимогам пункту 1 розділу V Порядку реалізації арештованого майна, затвердженого наказом Міністерства юстиції України від 29 вересня 2016 року № 2831/5, не продовжило торги до 18 год 05 хв. Вказане позбавило можливості отримання більшої ціни за майно, яке було реалізовано на торгах.

У жовтні 2022 року від ОСОБА_2 надійшов відзив на касаційну скаргу, в якому він просить касаційну скаргу залишити без задоволення, а рішення суду першої інстанції та постанову апеляційного суду - без змін.

Відзив на касаційну скаргу мотивований тим, що:

суди зробили правильний висновок про недоведеність факту реалізації майна за заниженою ціною, оскільки ОСОБА_1 скористався своїм правом на оскарження результатів оцінки майна. Постановою Чернівецького апеляційного суду від 14 травня 2020 року у справі № 727/513/20 скаргу ОСОБА_1 на рішення, дії головного державного виконавця Першого ВДВС у м. Чернівці Верстюка Б. А. залишено без розгляду. У зазначеній справі суд встановив, що ОСОБА_1 не дотримав строків звернення до суду, які передбачені частиною першою статті 449 ЦПК України;

суди обґрунтовано вказали про обрання ОСОБА_1 неправильного способу захисту шляхом визнання електронних торгів недійсними з підстав невідповідності вартості майна, оскільки визначення вартості майна є процесуальною дією державного виконавця (незалежно від того, яка конкретно особа сам державний виконавець чи залучений ним суб`єкт оціночної діяльності, учинила відповідні дії), що має самостійний порядок оскарження. При цьому визначення вартості майна не входить до предмета доказування у цій справі;

підстав для продовження електронних торгів не було, оскільки остання цінова пропозиція від учасника торгів ОСОБА_2 надійшла о 17 год 54 хв 26 сек, тобто раніше ніж за 5 хвилин до завершення торгів. ОСОБА_1 мав можливість запропонувати вищу цінову пропозицію до 18 год 00 хв. У матеріалах справи немає доказів про те, що він намагався подати ціну пропозицію після 17 год 54 хв 26 сек і до 18 год 00 хв. Таким чином, організатор торгів не допустив порушень процедури проведення електронних торгів;

інтерес позивача в дійсності полягає у фінансовому збагаченні, а не погашенні заборгованості перед стягувачем у якнайбільшому розмірі, оскільки заборгованість, яка визначена рішенням суду була повністю погашена за рахунок майна, реалізованого на електронних торгах, а залишок у розмірі близько 1 000 000,00 грн повернено ОСОБА_1 ;

спірні правовідносини у справах, на висновки Верховного Суду у яких як на підставу касаційного оскарження посилається позивач, та у справі, що переглядається, не є подібними.

Рух справи

Ухвалою Верховного Суду від 25 липня 2022 року касаційну скаргу ОСОБА_1 залишено без руху, надано строк для усунення недоліків касаційної скарги.

Ухвалою Верховного Суду від 30 серпня 2022 року поновлено ОСОБА_1 строк на касаційне оскарження рішень судів попередніх інстанцій, відкрито касаційне провадження та витребувано справу із суду першої інстанції.

Ухвалою Верховного Суду від 15 серпня 2023 року справу призначено до судового розгляду в порядку письмового провадження без повідомлення учасників справи у складі колегії з п`яти суддів.

Межі та підстави касаційного перегляду

Переглядаючи у касаційному порядку судові рішення, суд касаційної інстанції в межах доводів та вимог касаційної скарги, які стали підставою для відкриття касаційного провадження, перевіряє правильність застосування судом першої або апеляційної інстанції норм матеріального чи процесуального права і не може встановлювати або (та) вважати доведеними обставини, що не були встановлені в рішенні чи відкинуті ним, вирішувати питання про достовірність або недостовірність того чи іншого доказу, про перевагу одних доказів над іншими (частина перша статті 400 ЦПК України).

Доводи касаційної скарги містять підставу касаційного оскарження, передбачену пунктом 1 частини другої статті 389 ЦПК України. Зазначено, що суд апеляційної інстанції в оскарженому судовому рішенні застосував норму права без урахування висновку щодо застосування норми права у подібних правовідносинах, викладеного у постанові Верховного Суду.

Фактичні обставини справи

Суди встановили, що постановою Чернівецького апеляційного суду від 11 січня 2019 року стягнено з ОСОБА_1 на користь ПАТ «Укрсиббанк» заборгованість за кредитним договором від 28 серпня 2006 року № 11031768, яка складається

з кредиту в розмірі 1 899,70 євро; відсотків в розмірі 459,30 євро; пені в розмірі 5 110,37 грн.

Стягнено солідарно з ОСОБА_1 , ОСОБА_3 на користь ПАТ «Укрсиббанк» заборгованість за кредитними договором від 28 серпня 2006 року № 11031768, яка складається із кредиту в розмірі 7 979,33 євро; відсотків в розмірі

574,71 євро; пені в розмірі 15 430,87 грн.

Постановою головного державного виконавця Першого ВДВС у м. Чернівці Верстюка Б. А. від 7 серпня 2019 року відкрито виконавче провадження

№ НОМЕР_1 з виконанню виконавчого листа № 727/3518/16-ц, виданого

20 лютого 2019 року Шевченківським районним судом міста Чернівці.

23 вересня 2019 року головним державним виконавцем Першого ВДВС

у м. Чернівці Верстюком Б. А. винесено постанову про опис та арешт майна, за якою описано та арештовано поділену в натурі частку нежитлових приміщень загальною площею 101,4 кв. м, що розташована на першому поверсі будинку за адресою: АДРЕСА_1 ,

Постановою головного державного виконавця Першого ВДВС у м. Чернівці Верстюка Б. А. від 28 жовтня 2019 року призначено суб`єкта оціночної діяльності - суб`єкта господарювання для участі у виконавчому провадженні ТОВ «Сейв Компані».

30 жовтня 2019 року оцінювачем ТОВ «Сейв Компані» Король-Єгоровою Є. В. складено звіт про оцінку майна, за яким ціна нежитлових приміщень загальною площею 101,4 кв. м. за адресою: АДРЕСА_1 становить 1 188 890,00 грн.

09 грудня 2019 року головним державним виконавцем Першого ВДВС

у м. Чернівці Верстюком Б. А. направлено повідомлення № 56289 боржнику ОСОБА_1 , стягувачу АТ «Укрсиббанк» про результати оцінки майна відповідно до звіту суб`єкта оціночної діяльності ТОВ «Сейв Компані».

За повідомленням ОСОБА_1 від 20 грудня 2019 року він 16 грудня 2019 року отримав повідомлення про надходження до органу державної виконавчої служби звіту оцінювача ТОВ «Сейв Компані», згідно з яким вартість описаного та арештованого майна становить 1 188 890,00 грн без врахування ПДВ. Боржник повідомив про незгоду зі звітом щодо вартості вказаного майна.

Листом ДП «СЕТАМ», який надійшов до Першого ВДВС у м. Чернівці 10 січня

2020 року, підприємство повідомило орган державної виконавчої служби боржника та стягувача про день та час проведення електронних торгів

з реалізації описаного та арештованого майна - 13 січня 2020 року о 09 год 00 хв за початковою ціною продажу 1 188 890,00 грн.

Згідно з заявами ОСОБА_1 боржник ознайомлений з матеріалами виконавчого провадження 13 січня 2020 року.

Відповідно до протоколу від 13 січня 2020 року № 459846 торги не відбулися зв відсутності допущених учасників торгів.

Згідно з листом ДП «СЕТАМ», що надійшов до Першого ВДВС у м. Чернівці

27 січня 2020 року, підприємство повідомило орган державної виконавчої служби, боржника та стягувача про день та час проведення електронних торгів

з реалізації описаного та арештованого майна - 13 лютого 2020 року

о 09 год 00 хв за початковою ціною продажу 951 112,00 грн.

За змістом рецензії на звіт про оцінку майна за результатами проведення незалежної оцінки нерухомого майна - частки нежитлових приміщень загальною площею 101,4 кв. м за адресою: АДРЕСА_1 , власником якого є ОСОБА_1 , виконаного суб`єктом оціночної діяльності ТОВ «Сейв Компані», звіт класифікується за ознакою абзацу четвертого пункту 67 Національного стандарту № 1 «Загальні засади оцінки майна і майнових прав», затвердженого постановою Кабінету міністрів України від 10 вересня 2003 року № 1440 як такий, що не повною мірою відповідає вимогам нормативно-правових актів з оцінки майна і має значні недоліки, що вплинули на достовірність оцінки, але може використовуватись з метою, що визначена у звіті, після виправлення зазначених недоліків.

Відповідно до протоколу № 465715 на електронному майданчику ДП «СЕТАМ»

13 лютого 2020 року відбулися електронні торги з продажу поділеної в натурі частки нежитлових приміщень загальною площею 101,4 кв. м за адресою:

АДРЕСА_1 . Організатором торгів є ДП «СЕТАМ»,

продавцем - Перший ВДВС у м. Чернівці. Переможцем торгів став учасник

№ 5 ( ОСОБА_2 ), який запропонував найвищу цінову пропозицію в сумі 1 332 000,00 грн.

03 березня 2020 року старший державний виконавець Першого ВДВС

у м. Чернівці Осух В. О. склав акт про реалізацію предмета іпотеки у виконавчому провадженні № НОМЕР_1.

16 березня 2020 року ОСОБА_2 видано свідоцтво про право власності на нежитлове приміщення за адресою: АДРЕСА_1 .

19 лютого 2020 року фізичною особою-підприємцем ОСОБА_5 за замовленням ОСОБА_1 здійснено оцінку спірного майна, відповідно до якої вартість нежитлових приміщень за адресою: АДРЕСА_1 становить 2 035 554,00 грн.

Позиція Верховного Суду

Щодо позовної вимоги про визнання недійсними торгів

Загальними засадами цивільного законодавства є, зокрема, справедливість, добросовісність та розумність (пункт 6 статті 3 ЦК України).

Тлумачення як статті 3 ЦК України загалом, так і пункту 6 статті 3 ЦК України, свідчить, що загальні засади (принципи) цивільного права мають фундаментальний характер й інші джерела правового регулювання, в першу чергу, акти цивільного законодавства, мають відповідати змісту загальних засад. Це, зокрема, проявляється в тому, що загальні засади (принципи) є по своїй суті нормами прямої дії та повинні враховуватися, зокрема, при тлумаченні норм, що містяться в актах цивільного законодавства.

Усталеним в судовій практиці та цивілістичній доктрині є поділ недійсних правочинів на нікчемні та оспорювані.

Тлумачення статей 215, 216 ЦК України свідчить, що для визнання судом оспорюваного правочину недійсним необхідним є: пред`явлення позову однією із сторін правочину або іншою заінтересованою особою; наявність підстав для оспорення правочину; встановлення, чи порушується (не визнається або оспорюється) суб`єктивне цивільне право або інтерес особи, яка звернулася до суду. Як наявність підстав для визнання оспорюваного правочину недійсним, так і порушення суб`єктивного цивільного права або інтересу особи, яка звернулася до суду, має встановлюватися саме на момент вчинення оспорюваного правочину.

Недійсність правочину, договору, акту органу юридичної особи чи документу як приватно-правова категорія, покликана не допускати або присікати порушення цивільних прав та інтересів або ж їх відновлювати. По своїй суті ініціювання спору про недійсність правочину, договору, акту органу юридичної особи чи документу не для захисту цивільних прав та інтересів є недопустимим (див. постанову Верховного Суду у складі Об`єднаної палати Касаційного цивільного суду від 27 січня 2020 року в справі № 761/26815/17 (провадження № 61-16353сво18)).

Відчуження майна з електронних торгів належить до угод купівлі-продажу і така угода може визнаватися недійсною в судовому порядку з підстав недодержання в момент її вчинення вимог, установлених частинами 1-3 та частинами 5, 6 статті 203 ЦК, зокрема, у зв`язку з невідповідністю змісту правочину ЦК України та іншим актам цивільного законодавства (частина 1 статті 215 цього Кодексу). Для застосування наслідків недотримання вказаних вимог, при вирішенні спору про визнання електронних торгів недійсними судам необхідно встановити чи мало місце порушення вимог Тимчасового порядку та інших норм законодавства при проведенні електронних торгів; чи вплинули ці порушення на результати електронних торгів; чи мало місце порушення прав і законних інтересів позивачів, які оспорюють результати електронних торгів (див. постанову Великої Палати Верховного Суду від 15 січня 2020 року у справі № 367/6231/16-ц (провадження

№ 14-529цс19)).

У постанові Верховного Суду України від 29 листопада 2017 року у справі

№ 668/5633/14-ц, на яку є посилання у касаційній скарзі, зазначено, що головною умовою, яку повинні встановити суди, є наявність порушень, що могли вплинути на результат торгів, а тому, окрім наявності порушення норм закону при проведенні прилюдних торгів, повинні бути встановлені й порушення прав і законних інтересів особи, яка їх оспорює, способом захисту яких є визнання прилюдних торгів недійсними.

Тобто, для визнання судом торгів недійсними необхідним є: наявність підстав для визнання торгів недійсними (порушення правил проведення торгів); встановлення, чи порушується (не визнається або оспорюється) суб`єктивне цивільне право або інтерес особи, яка звернулася до суду.

Визначення вартості майна боржника є процесуальною дією державного виконавця (незалежно від того, яка конкретно особа - сам державний виконавець чи залучений ним суб`єкт оціночної діяльності - здійснювала відповідні дії) щодо примусового виконання рішень відповідних органів, уповноважених осіб та суду. Тому оскаржити оцінку майна можливо в порядку оскарження рішень та дій виконавців згідно з нормами Закону України «Про виконавче провадження»

(див. постанови Великої Палати Верховного Суду від 20 березня 2019 року

у справі № 821/197/18/4440/16 (провадження № 11-1200апп18) та від 12 червня 2019 року у справі № 308/12150/16-ц (провадження № 14-187цс19).

Дії державного виконавця у виконавчому провадженні, які не стосуються правил проведення прилюдних торгів, мають самостійний спосіб оскарження й не можуть бути підставою для визнання прилюдних торгів недійсними (див. постанову Верховного Суду України від 26 серпня 2014 року у справі № 3-36гс14).

У частині третій статті 12, частинах першій, п`ятій, шостій статті 81 ЦПК України визначено, що кожна сторона повинна довести ті обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Докази подаються сторонами та іншими учасниками справи. Доказування не може ґрунтуватися на припущеннях.

У справі, що переглядається:

предметом позовних вимог ОСОБА_1 є визнання недійсними електронних торгів, проведених 13 лютого 2020 року; протоколу проведення електронних торгів від 13 лютого 2020 року № 465715, акта державного виконавця про реалізацію предмета іпотеки від 3 березня 2020 року № НОМЕР_1, свідоцтва про придбання нерухомого майна з прилюдних торгів, виданого приватним нотаріусом Чернівецького міського нотаріального округу Чернівецької області Ткач Н. В. 16 березня 2020 року;

підставою позову ОСОБА_1 зазначав порушення оцінювачем ТОВ «Сейв компані» Король-Єгоровою Є. В. порядку проведення оцінки майна та складення звіту про оцінку майна від 30 жовтня 2019 року, неповідомлення держаним виконавцем про результати оцінки майна та позбавлення можливості оскарження оцінки майна;

суди встановили, що ОСОБА_1 звертався до суду з скаргою на рішення, дії головного державного виконавця Першого ВДВС у м. Чернівці Верстюка Б. А. Постановою Чернівецького апеляційного суду від 14 травня 2020 року у справі

№ 727/513/20 скаргу ОСОБА_1 на рішення, дії головного державного виконавця Першого ВДВС у м. Чернівці Верстюка Б. А. залишено без розгляду.

У вказаній справі суд зробив висновок, що ОСОБА_1 про наявність порушення його прав рішенням та діями головного державного виконавця Першого ВДВС у м. Чернівці дізнався 16 грудня 2019 року. Ураховуючи десятиденний строк, який визначено статтею 449 ЦПК України, скаржник мав право звернутись до суду з відповідною скаргою до 26 грудня 2019 року, а звернувся до суду 21 січня

2020 року, тобто з пропуском встановленого строку для її подання. Таким чином, позивач скористався своїм правом оскарження проведеної оцінки майна,

а суди попередніх інстанцій обґрунтовано відхилили доводи позивача щодо неправомірності результатів оцінки майна, яка не спростована належними та достовірними доказами у визначеному законом порядку;

ухвалою Чернівецького апеляційного суду від 17 лютого 2022 року призначено судову оціночно-будівельну експертизу. За висновком судової оціночно-будівельної експертизи судового експерта Спільного підприємства «Західно-Український Експертно-Консультативний центр» Юзвенко Р. М. від 08 квітня 2022 року № 46 ринкова вартість частини нежитлових приміщень загальною площею 101,4 кв. м за адресою: АДРЕСА_1 станом на 30 жовтня 2019 року становить 2 256 378,00 грн. Проте підстави для встановлення порушення державним виконавцем порядку визначення вартості майна у зв`язку із заниження її вартості, оскільки визначення вартості майна не входить до предмету доказування у цій справі. Результати оцінки майна мають окремий, передбачений законом спосіб оскарження.

За таких обставин, суди обґрунтовано вважали, що дії головного державного виконавця Першого ВДВС у м. Чернівці Верстюка Б. А. щодо визначення оцінки нерухомого майна не стосуються правил проведення електронних торгів, мають самостійний спосіб оскарження і не можуть бути підставою для визнання електронних торгів у цій справі недійсними. Тому суд першої інстанції, з яким погодився апеляційний суд, дійшов правильного висновку про відсутність підстав для визнання недійсними електронних торгів, проведених 13 лютого 2020 року,

за результатами яких ОСОБА_2 продано нежитлові приміщення загальною площею 101,4 кв. м за адресою: АДРЕСА_1 .

Аргумент касаційної скарги про порушення організатором правил проведення торгів, визначених Порядком реалізації арештованого майна, затвердженого наказом Міністерства юстиції України від 29 вересня 2016 року № 2831/5, оскільки торги закінчились раніше визначеного часу, є безпідставним.

Відповідно до пункту 1 розділу V вказаного Порядку електронні торги розпочинаються у визначений в інформаційному повідомленні про електронні торги день. Електронні торги проводяться протягом одного робочого дня з 9-ї до 18-ї години.

Якщо остання цінова пропозиція надійшла за 5 хвилин до завершення строку, визначеного в абзаці першому цього пункту, електронні торги автоматично продовжуються на 10 хвилин від часу подання останньої цінової пропозиції, але не пізніше 22-ї години.

Електронні торги підлягають продовженню також у випадку, якщо остання цінова пропозиція надійшла за 5 хвилин до закінчення десяти хвилинного часу їх продовження, але не довше часу, встановленого в абзаці другому цього пункту.

За таких обставин, суди попередніх інстанцій зробили правильний висновок, що підстав для продовження перебігу електронних торгів не було, оскільки остання цінова пропозиція від учасника торгів ОСОБА_2 надійшла о 17 год 54 хв 26 сек, тобто раніше ніж за 5 хвилин до завершення торгів.

Доводи касаційної скарги про неврахування апеляційним судом висновку щодо застосування норм права у подібних правовідносинах, викладеного у постанові Верховного Суду є безпідставними. Спірні правовідносини у справах

№ 607/7709/20, № 750/2447/18, № 761/15797/19, на висновки Верховного Суду

у яких як на підставу касаційного оскарження посилається ОСОБА_1 , та у справі, що переглядається, за фактичними обставинами справи та матеріально-правовим регулюванням спірних відносин не є подібними.

Щодо позовних вимог про визнання недійсними протоколу проведення електронних торгів, акта реалізації предмета іпотеки та свідоцтва про придбання майна з прилюдних торгів

Кожна особа має право на захист свого цивільного права у разі його порушення, невизнання або оспорювання. Кожна особа має право звернутися до суду за захистом свого особистого немайнового або майнового права та інтересу (частини першої статті 15, частини першої статті 16 ЦК України).

Для застосування того чи іншого способу захисту необхідно встановити, які ж права (інтереси) позивача порушені, невизнані або оспорені відповідачем і за захистом яких прав (інтересів) позивач звернувся до суду.

При оцінці обраного позивачем способу захисту потрібно враховувати його ефективність, тобто спосіб захисту має відповідати змісту порушеного права, характеру правопорушення, та забезпечити поновлення порушеного права.

Суд може захистити цивільне право або інтерес іншим способом, що встановлений договором або законом чи судом у визначених законом випадках (абзац 12 частини другої статті 16 ЦК України).

Цивільні права/інтереси захищаються у спосіб, який передбачений законом або договором, та є ефективним для захисту конкретного порушеного або оспорюваного права/інтересу позивача. Якщо закон або договір не визначають такого ефективного способу захисту, суд відповідно до викладеної в позові вимоги позивача може визначити у рішенні такий спосіб захисту, який не суперечить закону. При розгляді справи суд має з`ясувати: чи передбачений обраний позивачем спосіб захисту законом або договором; чи передбачений законом або договором ефективний спосіб захисту порушеного права/інтересу позивача; чи є спосіб захисту, обраний позивачем, ефективним для захисту його порушеного права/інтересу у спірних правовідносинах. Якщо суд зробить висновок, що обраний позивачем спосіб захисту не передбачений законом або договором та/або є неефективним для захисту порушеного права/інтересу позивача, у цих правовідносинах позовні вимоги останнього не підлягають задоволенню. Однак, якщо обраний позивачем спосіб захисту не передбачений законом або договором, проте є ефективним та не суперечить закону, а закон або договір у свою чергу не визначають іншого ефективного способу захисту, то порушене право/інтерес позивача підлягає захисту обраним ним способом.

У постанові Верховного Суду у складі колегії суддів Другої судової палати Касаційного цивільного суду від 29 червня 2022 року у справі № 727/10017/18 (провадження № 61-7337св21) зазначено, що «Велика Палата Верховного Суду неодноразово звертала увагу на те, що застосування конкретного способу захисту цивільного права залежить як від змісту права чи інтересу, за захистом якого звернулася особа, так і від характеру його порушення, невизнання або оспорення. Такі право чи інтерес мають бути захищені судом у спосіб, який

є ефективним, тобто таким, що відповідає змісту відповідного права чи інтересу, характеру його порушення, невизнання або оспорення та спричиненим цими діяннями наслідкам. Подібні висновки сформульовані, зокрема, у постановах Великої Палати Верховного Суду від 05 червня 2018 року у справі № 338/180/17 (провадження № 14-144цс18), від 11 вересня 2018 року у справі № 905/1926/16 (провадження № 12-187гс18), від 30 січня 2019 року у справі № 569/17272/15-ц (провадження № 14-338цс18), від 22 жовтня 2019 року у справі № 923/876/16 (провадження № 12-88гс19) та багатьох інших. […] Обрання позивачем неналежного способу захисту своїх прав є самостійною підставою для відмови

у позові. Такий висновок сформульований, зокрема, у постановах Великої Палати Верховного Суду від 19 січня 2021 року у справі № 916/1415/19 (провадження

№ 12-80гс20, пункт 6.21), від 02 лютого 2021 року у справі № 925/642/19 (провадження № 12-52гс20, пункт 52), від 22 червня 2021 року у справі

№ 200/606/18 (провадження № 14-125цс20, пункт 76)».

У постанові Великої Палати Верховного Суду від 04 липня 2023 року

в справі № 233/4365/18 (провадження № 14-96цс21) зазначено, що «оскільки продаж майна на публічних торгах є правочином, то оскаржити останній можна за певних умов (зокрема, у разі ефективності такого способу захисту для позивача), а не протокол як документ, який засвідчує вчинення цього правочину. Вимоги про визнання недійсними протоколу публічних торгів є неналежним

і неефективним способом захисту. Такий самий підхід слід застосовувати і щодо оскарження іншого документа - акта про проведені електронні торги

(див. постанови Великої Палати Верховного Суду від 15 вересня 2022 року

у справі № 910/12525/20 (пункт 104), від 28 вересня 2022 року у справі

№ 483/448/20 (пункт 9.66)). З огляду на наведене неналежними та неефективними є відповідні дві вимоги позивача».

Видача нотаріусом свідоцтва про придбання майна з прилюдних торгів (аукціонів) є передбаченою пунктом 5 частини першої статті 34 Закону України «Про нотаріат» окремою нотаріальною дією, спрямованою на посвідчення відповідного права переможця аукціону, тобто є юридичним оформленням факту, що відбувся на підставі правочину. На відміну від дій із нотаріального посвідчення правочинів, нотаріус, який вчиняє нотаріальну дію з видачі свідоцтва про придбання майна з прилюдних торгів, не встановлює дійсні наміри сторін до вчинення правочину, відсутність заперечень щодо кожної з умов правочину, а перевіряє тільки факт набуття права власності на нерухоме майно конкретним набувачем

і підтвердження цього права внаслідок проведення прилюдних торгів (див. близькі за змістом висновки Великої Палати Верховного Суду у постанові від 2 листопада 2021 року у справі № 925/1351/19 (пункти 6.21, 6.22). Визнання недійсним свідоцтва як документа, який видав нотаріус для підтвердження права власності переможця аукціону (покупця), не захистить ні інтерес кредитора у поповненні (недопущенні зменшення) ліквідаційної маси боржника, ні такий же інтерес самого боржника. Цей документ не породжує жодного права. Тому позовна вимога про визнання його недійсним не є належним способом захисту (пункти 42, 43 постанови Великої Палати Верховного Суду від 06 липня 2022 року у справі № 914/2618/16 (провадження № 12-25гс21)).

У справі, що переглядається:

суд першої інстанції, з висновками якого погодився суд апеляційної інстанції, відмовив у задоволенні позовних вимог про визнання недійсними протоколу проведення електронних торгів, акта реалізації предмета іпотеки та свідоцтва про придбання майна з прилюдних торгів у зв`язку з відсутністю підстав для визнання недійсними електронних торгів;

проте суди не звернули увагу, що вимоги позивача про визнання недійсними протоколу проведення електронних торгів, акта реалізації предмета іпотеки та свідоцтва про придбання майна з прилюдних торгів є неналежними (неефективними) способами захисту. У зв`язку з цим у задоволенні вказаних вимог належало відмовити саме з цієї підстави.

За таких обставин, суди зробили правильний висновок про відсутність підстав для визнання недійсними протоколу проведення електронних торгів, акта реалізації предмета іпотеки та свідоцтва про придбання майна з прилюдних торгів, але помилились щодо мотивів відмови у задоволенні цих позовних вимог. Тому рішення судів попередніх інстанцій у вказаній частині позовних вимог належить змінити у мотивувальній частині.

Висновки за результатами розгляду касаційної скарги

Суд не обмежений доводами та вимогами касаційної скарги, якщо під час розгляду справи буде виявлено порушення норм процесуального права, які передбачені пунктами 1, 3, 4, 8 частини першої статті 411, частиною другою статті 414 цього Кодексу, а також у разі необхідності врахування висновку щодо застосування норм права, викладеного у постанові Верховного Суду після подання касаційної скарги (частина третя статті 400 ЦПК України).

Доводи касаційної скарги, узв`язку з необхідністю врахування висновків щодо застосування норм права, викладених у постанові Великої Палати Верховного Суду від 04 липня 2023 року в справі № 233/4365/18 (провадження № 14-96цс21), дають підстави для висновку, що оскаржені рішення судів попередніх інстанції частково ухвалені без додержання норм матеріального і процесуального права. Тому колегія суддів вважає, що касаційну скаргу слід задовольнити частково, рішення суду першої інстанції та постанову апеляційного суду змінити, виклавши їх мотивувальні частини в редакції цієї постанови, а в іншій частині залишити без змін.

Оскільки колегія суддів змінює судові рішення лише в частині мотивів їх прийняття, підстав для нового розподілу судових витрат немає.

Керуючись статтями 400, 409, 410, 412, 416 ЦПК України, Верховний Суд у складі колегії суддів Другої судової палати Касаційного цивільного суду,

ПОСТАНОВИВ:

Касаційну скаргу ОСОБА_1 задовольнити частково.

Рішення Шевченківського районного суду міста Чернівці від 10 грудня 2021 року та постанову Чернівецького апеляційного суду від 25 травня 2022 року змінити, виклавши їх мотивувальні частини в редакції цієї постанови.

Постанова суду касаційної інстанції набирає законної сили з моменту її прийняття, є остаточною і оскарженню не підлягає.

ГоловуючийВ. І. Крат

Судді:Н. О. Антоненко
І. О. Дундар
Є. В. Краснощоков М. М. Русинчук