ДАРНИЦЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД М.КИЄВА
провадження № 2/753/2468/23
Р І Ш Е Н Н Я

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

13 липня 2023 року Дарницький районний суд м. Києва в складі

головуючого судді Колесника О.М.

при секретарі Король Н.С.

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Києві цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , 3-ті особи: приватний виконавець виконавчого округу м. Києва МІЛОЦЬКИЙ ОЛЕГ ЛЕОНІДОВИЧ, ОСОБА_3 про визнання протоколу проведення електронних торгів з реалізації квартири, акту про реалізацію нерухомого майна з електронних торгів, свідоцтва про право власності на квартиру недійсними,

В С Т А Н О В И В :

До Дарницького районного суду міста Києва звернувся ОСОБА_4 з позовом до ОСОБА_5 , треті особи: приватний виконавець виконавчого округу м. Києва Мілоцький Олег Леонідович, ОСОБА_6 про визнання протоколу проведення електронних торгів з реалізації квартири, акту про реалізацію нерухомого майна з електронних торгів, свідоцтва про право власності на квартиру недійсними.

Вимоги позову обґрунтовані тим, що на виконанні у приватного виконавця Мілоцького О.Л. знаходиться виконавче провадження № 57401979 щодо примусового виконання виконавчого листа № 753/9736/13, виданого Дарницьким районним судом м. Києва 18.12.2013 про стягнення з ОСОБА_4 на користь ОСОБА_5 суми заборгованості за договором позики. 10.10.2018 приватним виконавцем винесені постанови про відкриття виконавчого провадження, про арешт майна боржника, про стягнення з боржника основної винагороди на підставі вказаного виконавчого листа, який як зазначає позивач втратив чинність і не підлягає виконанню. 26.12.2018 постановою приватного виконавця накладений арешт на нерухоме майно, яке є предметом іпотеки - квартиру АДРЕСА_1 , яка на праві власності належить позивачеві. Приймаючи постанову про опис та арешт майна, приватний виконавець діючи упереджено або у зв`язку з недбалістю, не звернув уваги на вимоги ч. 7 ст. 51 Закону «Про виконавче провадження», в якій зазначено, що примусове звернення на предмет іпотеки здійснюється виконавцем з урахуванням положень Закону «Про іпотеку». Іпотека на вказане нерухоме майно виникла до винесення Дарницьким районним судом м. Києва рішення про стягнення заборгованості, тобто до 26.11.2013, а тому підстави для звернення стягнення на заставне майно боржника на користь ОСОБА_5 у приватного виконавця були відсутні. Також приватним виконавцем не була отримана згода на арешт та реалізацію майна заставодержателя, що є порушенням п. 3 ч. 1 ст. 51 Закону «Про виконавче провадження».

Постановою Шостого апеляційного адміністратиного суду від 01 червня 2020 року було визнано незаконними виконавчі дії приватного виконавця виконавчого округу м.Києва Мілоцького Олега Леонідовича щодо звернення стягнення на квартиру АДРЕСА_1 , яка є предметом договору іпотеки від 22 грудня 2009 року, посвідченого приватним нотаріусом Київського міського нотаріального округу Анохіною В.М. за реєстровим № 1471, в межах виконавчого провадження № 57401979.

Враховуючи вище викладене, позивач просить суд визнати протокол №420238 про проведення електронних торгів з реалізації квартири від 19 липня 2019 року, акт про реалізацію нерухомого майна з електронних торгів від 29 липня 2019 року та свідоцтво про право власності на квартиру недійсними.

Позивач в судовому засіданні позовні вимоги підтримав в повному обсязі просив суд їх задовольнити, посилаючись на постанову Шостого апеляційного адміністратиного суду від 01 червня 2020 року, яким було визнано незаконними виконавчі дії приватного виконавця виконавчого округу м.Києва Мілоцького Олега Леонідовича щодо звернення стягнення на квартиру АДРЕСА_1 , яка є предметом договору іпотеки від 22 грудня 2009 року, посвідченого приватним нотаріусом Київського міського нотаріального округу Анохіною В.М. за реєстровим № 1471, в межах виконавчого провадження № 57401979.

Представник відповідача ОСОБА_5 0 ОСОБА_7 в судовому засіданні заперечував проти задоволення позову в повному обсязі, з підстав викладених у відзиві та просив суд застосувати строк позовної давності до вимог позивача.

Представник третьої особи ОСОБА_6 - ОСОБА_8 в судовому засіданні не заперечував проти задоволення позову.

Заслухавши пояснення позивача, представників відповідача та третьої особи, дослідивши матеріали справи у їх сукупності, всебічно та повно з`ясувавши фактичні обставини, на яких ґрунтується позов, об`єктивно оцінивши докази, які мають істотне значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, суд приходить до висновку про те, що позовні вимоги не підлягають задоволенню з наступних підстав.

Судом встановлено, що позивачеві на праві власності належала квартира АДРЕСА_1 , що підтверджується копією інформаційної довідки з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно.

22.12.2009 року між ОСОБА_6 та ОСОБА_4 укладено договір позики грошових коштів у розмірі 1 495 805 грн. та договір іпотеки, яким було передано в іпотеку квартиру АДРЕСА_1 , яка належить на праві власності ОСОБА_4 з подальшими змінами та доповненнями до них.

18.12.2013 року Дарницьким районним судом м. Києва видано виконавчий лист на виконання рішення Дарницького районного суду м. Києва від 04.10.2013 року у справі за позовом ОСОБА_5 до ОСОБА_4 про стягнення заборгованості та штрафних санкцій у розмірі 2 059 182,94 грн.

29.11.2018 року ОСОБА_6 звернувся до приватного виконавця Мілоцького О.Л. із запереченням щодо реалізації нерухомого майна, а саме квартири АДРЕСА_1 , що є предметом іпотеки та просив скасувати арешт вказаного майна.

26.12.2018 року приватним виконавцем Мілоцьким О.Л. винесено постанову про опис та арешт майна боржника ОСОБА_4 у виконавчому провадженні № 57401979, якою накладено арешт на квартиру АДРЕСА_1 .

27.12.2018 Товариством з обмеженою відповідальністю «Експертна служба України» у вказаному виконавчому провадженні здійснено оцінку квартири АДРЕСА_1 та складено про це відповідний Звіт, згідно якого ринкова вартість об`єкту оцінки станом на 27.12.2018 становить 6 381 387,00 грн.

02.01.2019 ОСОБА_4 та ОСОБА_5 приватним виконавцем направлено повідомлення про оцінку майна.

15.02.2019 приватний виконавець Мілоцький О.Л. звернувся до Філії ДП «СЕТАМ» із заявкою № 57401979 на реалізацію арештованого майна - квартири АДРЕСА_1 .

19.07.2019 були проведені електронні торги ДП «СЕТАМ» з реалізації квартири АДРЕСА_1 , про що складено протокол № 420238, переможцем торгів зазначено учасника 2 - ОСОБА_5 .

Відповідно до вказаного протоколу, продаж вчинено за 4 466 970,90 грн.

Після проведених торгів 29.07.2019 позивачу був направлений акт про проведення електронних торгів.

Звертаючись до суду з позовом ОСОБА_4 як на підставу своїх позовних вимог посилався на те, що приватним виконавцем не була отримана згода на арешт та реалізацію майна заставодержателя; повторні торги проведені з одним учасником у порушення Правил проведення електронних торгів арештованими активами. Однак суд вважає дані підстави необґрунтованими з огляду на наступне.

Постановою Шостого апеляційного адміністратиного суду від 01 червня 2020 року було визнано незаконними виконавчі дії приватного виконавця виконавчого округу м.Києва Мілоцького Олега Леонідовича щодо звернення стягнення на квартиру АДРЕСА_1 , яка є предметом договору іпотеки від 22 грудня 2009 року, посвідченого приватним нотаріусом Київського міського нотаріального округу Анохіною В.М. за реєстровим № 1471, в межах виконавчого провадження № 57401979, однак встановлено судом порушення ст. 51 «Про виконавче провадження» не порушує права позивача ОСОБА_4 , при цьому ОСОБА_5 вніс суму грошових коштів, яка перевищує вартість суми, яка встановлена суддею Дарницького районного суду м. Києва Цимбал І.К., для повного виконання рішення суду щодо стягнення заборгованості за договором позики у розмірі 2 059 182,94 грн., яку ОСОБА_6 не забирає протягом кількох років.

Також слід зазначити про те, що зазначені позивачем підстави для скасування протоколу електронних торгів, вже були предметами розгляду в інших справах за позовом ОСОБА_4 до Державного підприємства «СЕТАМ», приватного виконавця виконавчого округу м. Києва Мілоцького Олега Леонідовича, третя особа ОСОБА_5 , ОСОБА_6 , про визнання електронних торгів нерухомого майна недійсними. Крім того, дії виконавця у виконавчому провадженні, які не стосуються правил проведення електронних торгів, хоча і є підготовчими діями для звернення майна до реалізації, мають самостійний спосіб оскарження й не можуть бути підставою для визнання прилюдних торгів недійсними.

У відповідності до ст. 81 ЦПК України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом.

Згідно з ч.1 ст.76 ЦПК України доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи.

Предметом доказування є обставини, що підтверджують заявлені вимоги чи заперечення або мають інше значення для розгляду справи і підлягають встановленню при ухваленні судового рішення.

Відповідно до ч.2 ст. 78 ЦПК України обставини справи, які за законом мають бути підтверджені певними засобами доказування, не можуть підтверджуватися іншими засобами доказування.

Проте, позовні вимоги грунтуються виключно на визнанні дій приватного виконавця неправомірними та не містять жодного посилання на порушення правил проведення електронних торгів, які мають самостійний спосіб оскарження, а відтак таі підстави на яких грунтується позов не є доказами визнання протоколу проведення електронних торгів з реалізації квартири, акту про реалізацію нерухомого майна з електронних торгів та свідоцтва про право власності на квартиру недійсними.

Крім того, відповідно до ст. 256 ЦК України позовна давність - це строк, у межах якого особа може звернутися до суду з вимогою про захист свого цивільного права або інтересу.

Сплив позовної давності, про застосування якої заявлено стороною у спорі, є підставою для відмови у позові (ч. 4 ст. 267 ЦК України).

Так, представником відповідача було заявлено клопотання про застосування строків позовної давності.

Статтею 257 ЦК України загальна позовна давність встановлюється тривалістю у три роки.

Відповідно до ст. 253 ЦК України, перебіг строку починається з наступного дня після відповідної календарної дати або настання події, з якою пов`язано його початок.

За змістом цієї норми початок перебігу позовної давності співпадає з моментом виникнення у зацікавленої сторони право на позов, тобто можливості реалізувати своє право в примусовому порядку через суд.

Відповідно до ч. 1 ст. 261 ЦК України, позовна давність починається від дня, коли особа довідалася або могла довідатися про порушення свого права або про особу, яка його порушила.

Як вбачається з матеріалів справи та встановлено в судовому засіданні предметом визнання електронних торгів недійсними була іпетека, а саме квартира АДРЕСА_1 , то відповідно до ст. 48 Закону України «Про іпотеку», ОСОБА_4 пропустив строк оскарження електронних торгів.

Так, відповідно до ст. 48 Закону України «Про іпотеку», якою визначено, що іпотекодержатель, іпотекодавець, боржник та будь-який учасник електронного аукціону мають право протягом трьох місяців з дня проведення електронного аукціону оскаржити його результати в суді за місцезнаходженням нерухомого майна

Електронні торги з реалізації спірного майна відбулися 19 липня 2019 року, при цьому позивач звернувся до суду 03 липня 2020 року, тобто з пропуском встановленого ст. 257 ЦК України строку позовної давності.

Згідно з приписами статті 267 ЦК України позовна давність застосовується судом лише за заявою сторони у спорі, зробленою до винесення рішення. Сплив позовної давності, про застосування якої заявлено стороною у спорі, є підставою для відмови у позові. Якщо суд визнає поважними причини пропущення позовної давності, порушене право підлягає захисту.

Таким чином, позовна давність пов`язується із судовим захистом суб`єктивного права особи в разі його порушення, невизнання або оспорювання. Якщо упродовж установлених законом строків особа не подає до суду відповідного позову, то за загальним правилом ця особа втрачає право на позов у розумінні можливості в судовому порядку здійснити належне їй цивільне майнове право. Тобто сплив позовної давності позбавляє цивільне суб`єктивне право здатності до примусового виконання проти волі зобов`язаної особи.

Закон не наводить переліку причин, які можуть бути визнані поважними для захисту порушеного права, у випадку подання позову з пропуском строку позовної давності. Тому, дане питання віднесено до компетенції суду, який розглядає судову справу по суті заявлених вимог.

До висновку про поважність причин пропуску строку позовної давності можна дійти лише після дослідження усіх фактичних обставин та оцінки доказів у кожній конкретній справі. При цьому, поважними причинами при пропущенні позовної давності є такі обставини, які роблять своєчасне пред`явлення позову неможливим або утрудненим.

Таким чином з врахуванням викладеного, повно та всебічно з`ясувавши обставини справи, оцінивши зібрані у справі докази, суд дійшов висновку про відмову у задоволенні позовних вимог в частині визнання протоколу проведення електронних торгів з реалізації квартири недійсним,в зв`язку з пропуском позивачем строку позовної давності в даній частині.

Враховуючи те, що вимоги позивача про визнання акту про реалізацію нерухомого майна з електронних торгів та свідоцтва про право власності на квартиру недійсними є похідними від позовної вимоги про визнання протоколу проведення електронних торгів з реалізації квартири недійсним, вони задоволенню також не підлягають.

Відповідно до вимог ст. 141 ЦПК України судові витрати, не підлягають стягненню з відповідача на користь позивача, оскільки у задоволенні позовних вимог судом відмовлено у повному обсязі.

На підставі вищевикладеного, керуючись вимогами ст.ст. 12, 13, 48, 76-82, 141, 229, 259, 263-265, 268, 273, 354 ЦПК України, суд -

В И Р І Ш И В :

В задоволенні позову ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , 3-ті особи: приватний виконавець виконавчого округу м. Києва МІЛОЦЬКИЙ ОЛЕГ ЛЕОНІДОВИЧ, ОСОБА_3 про визнання протоколу проведення електронних торгів з реалізації квартири, акту про реалізацію нерухомого майна з електронних торгів, свідоцтва про право власності на квартиру недійсними, стягнення судових витрат відмовити.

Апеляційна скарга на рішення суду може бути подана до Київського апеляційного суду протягом 30 днів з дня проголошення вступної та резолютивної частини рішення.

Повний текст рішення виготовлено 07.08.2023 року.

Суддя :