КИЇВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
___________________________________
Справа №361/6003/19
Апеляційне провадження
№ 22-ц/824/9500/2023
У Х В А Л А

5 червня 2023 року суддя судової палати з розгляду цивільних справ Київського апеляційного суду Рейнарт І.М., вивчивши апеляційну скаргу ОСОБА_1 на рішення Броварського міськрайонного суду Київської області від 14 листопада 2022 року у цивільній справі за позовом ОСОБА_1 до Товариства з обмеженою відповідальністю «Колекторська компанія «Гарант», ОСОБА_2 , треті особи: ОСОБА_3 , приватний нотаріус Київського міського нотаріального округу Татаринцева Євгенія Анатоліївна про визнання правочину недійсним та скасування рішення про державну реєстрацію права власності на нерухоме майно,

встановив:

рішенням Броварського міськрайонного суду Київської області від 14 листопада 2022 року у задоволенні позову відмовлено.

На вказане рішення суду 27 квітня 2023 року ОСОБА_1 направив поштовим зв`язком апеляційну скаргу до Київського апеляційного суду, яка надійшла до суду 2 травня 2023 року та не була оплачена судовим збором.

Ухвалою судді Київського апеляційного суду від 15 травня 2023 року у задоволенні клопотання ОСОБА_1 про відстрочення сплати судового збору за подання апеляційної скарги відмовлено, апеляційну скаргу залишено без руху, надано позивачу строк в п`ять днів з дня вручення копії ухвали для надання документу про оплату судового збору або документів, які підтверджують підстави відстрочення його сплати відповідно до закону.

При цьому в ухвалі зазначено, що надана позивачем копія відомостей з Державного реєстру фізичних осіб - платників податків про джерела/суми виплачених доходів та утриманих податків за період з 1 кварталу 2022 року по 4 квартал 2022 року, відповідно до яких інформація про доходи позивача відсутня, відображає лише інформацію про доходи скаржника, який, однак, сам по собі в повній мірі не підтверджує незадовільне (скрутне) майнове становище апелянта.

31 травня 2023 року на адресу Київського апеляційного суду надійшла заява ОСОБА_1 щодо ухвали про залишення апеляційної скарги без руху, в якій позивач посилається на те, що судом апеляційної інстанції не зазначено, які саме мають бути надані додаткові докази на підтвердження, що розмір судового збору перевищує 5 відсотків розміру його річного доходу за попередній календарний рік та також доказів у підтвердження його незадовільного (скрутного) матеріального становища.

Крім того позивач вважає, що ним заявлені вимоги немайнового характеру, у зв`язку із чим не погоджується з розміром судового збору, визначеного в ухвалі від 15 травня 2023 року.

У підтвердження підстав для відстрочення сплати судового збору, ОСОБА_1 повторно надано копію відомостей з Державного реєстру фізичних осіб - платників податків про джерела/суми виплачених доходів та утриманих податків за період з 1 кварталу 2022 року по 1 квартал 2023 року, відповідно до яких інформація про доходи позивача відсутня.

Вивчивши вказану заяву, вважаю доводи ОСОБА_1 необґрунтованими з наступних підстав.

Згідно з частинами першою, третьою статті 136 ЦПК України суд, враховуючи майновий стан сторони, може своєю ухвалою відстрочити або розстрочити сплату судового збору на визначений строк у порядку, передбаченому законом, але не більше як до ухвалення судового рішення у справі.

Стаття 8 Закону України «Про судовий збір» містить подібні положення щодо підстав відстрочення сплати судового збору, закріплюючи при цьому умови їх реалізації, зокрема можливість суду відстрочити сплату судового збору у випадку, якщо розмір судового збору перевищує 5 відсотків розміру річного доходу позивача - фізичної особи за попередній календарний рік.

Оцінюючи фінансове становище особи, яка звертається до суду з вимогою про звільнення її від сплати судового збору, зменшення його розміру, надання відстрочки чи розстрочки в його сплаті, суди повинні встановлювати наявність у такої особи реального доходу (розмір заробітної плати, стипендії, пенсії, прибутку тощо), рухомого чи нерухомого майна, цінних паперів, можливості розпорядження ними без значного погіршення фінансового становища.

Згідно з частинами першою, п`ятою, шостою статті 81 ЦПК України кожна сторона зобов`язана довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Докази подаються сторонами та іншими особами, які беруть участь у справі. Доказування не може ґрунтуватися на припущеннях.

Оцінюючи фінансовий стан особи, яка звертається до суду з вимогою про звільнення її від сплати судового збору, зменшення його розміру, надання відстрочки чи розстрочки в його сплаті, національні суди повинні встановлювати наявність у такої особи реального доходу (розмір заробітної плати, стипендії, пенсії, прибутку тощо), рухомого чи нерухомого майна, цінних паперів, можливості розпорядження ними без значного погіршення фінансового стану (§ 44 рішення Європейського суду з прав людини від 26 липня 2005 року у справі «Kniat v. Poland»; § 63, 64 рішення Європейського суду з прав людини від 26 липня 2005 року у справі «Jedamski and Jedamska v. Poland»).

Вимога про сплату державного мита є стримуючою мірою для потенційних позивачів від пред`явлення безрозсудних і необґрунтованих позовів. Для того, щоб гарантувати справедливий баланс між підтримкою нормального функціонування судової системи і захистом інтересів заявника при поданні позову до суду, внутрішньодержавні суди звільняють від сплати державного мита заявників, які можуть підтвердити свій поганий фінансовий стан.

Особа, яка заявляє відповідне клопотання, повинна навести доводи і подати докази на підтвердження того, що її майновий стан перешкоджав (перешкоджає) сплаті нею судового збору у встановленому законодавством порядку і розмірі.

Аналіз доводів позивача про відстрочення сплати судового збору свідчить, що вказані обставини не можуть вважатись достатньою підставою для його задоволення.

ОСОБА_1 не надано достатніх доказів на підтвердження виключних обставин для відстрочки сплати судового збору. Таким доказами могли б бути документи, що підтверджують наявність на утриманні непрацездатних членів сім`ї, банківські документи про відсутність на рахунку коштів, довідка податкового органу про перелік розрахункових та інших рахунків на підтвердження того, що його майновий стан перешкоджає сплаті судового збору у встановленому законодавством порядку і розмірі.

Крім того, звертає на себе увагу та обставина, що ОСОБА_1 не працює, на обліку, як безробітний не перебуває, однак має можливість забезпечувати свою життєдіяльність, що свідчить про наявність у нього доходу.

При виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин суд враховує висновки щодо застосування відповідних норм права, викладені в постановах Верховного

Суду (частина четверта статті 263 ЦПК України).

У постанові Верховного Суду у складі колегії суддів Другої судової палати Касаційного цивільного суду від 02 лютого 2022 року справа № 697/2951/19 зазначено, що: «з аналізу статті 8 Закону України «Про судовий збір» чітко вбачається, що законодавець, застосувавши конструкцію «суд, враховуючи майновий стан сторони, може…», тим самим визначив, що питання звільнення, зменшення розміру, відстрочення чи розстрочення сплати судового збору осіб, які не зазначені в статті 5, або у справах із предметом спору, не охопленим статтею 5, є правом, а не обов`язком суду навіть за наявності однієї з умов для такого звільнення, зменшення розміру, відстрочення чи розстрочення. Такого висновку дійшла Велика Палата Верховного Суду у постанові від 14 січня 2021 року у справі № 0940/2276/18.

Разом із тим, Верховний Суд зауважує, що єдиною підставою для відстрочення чи розстрочення сплати судового збору, зменшення його розміру або звільнення від його сплати фізичною особою є врахування судом її майнового стану. Особа, яка заявляє відповідне клопотання, згідно зі статтею 12 ЦПК України повинна навести доводи і подати докази на підтвердження того, що її майновий стан перешкоджав (перешкоджає) сплаті нею судового збору у встановленому законодавством порядку і розмірі. Визначення судом майнового стану сторони є оціночним і залежить від доказів, якими обґрунтовується рівень її майнового стану. Вичерпного і чіткого переліку документів про майновий стан особи закон не містить, тому суд встановлює можливість сплатити судовий збір на підставі поданих доказів за своїм внутрішнім переконанням. Підстави для відмови суду у подібних клопотаннях мають бути достатньо аргументовані. Оцінюючи фінансовий стан особи, яка звертається до суду з вимогою про звільнення її від сплати судового збору, зменшення його розміру, надання відстрочки чи розстрочки в його сплаті, національні суди повинні встановлювати наявність у такої особи реального доходу (розмір заробітної плати, стипендії, пенсії, прибутку тощо), рухомого чи нерухомого майна, цінних паперів, можливості розпорядження ними без значного погіршення фінансового становища. Отже, скрутний майновий стан, на підтвердження якого заявником надані відповідні документи, може бути підставою для задоволення судом клопотання про звільнення його від сплати судового збору, зменшення розміру судового збору, відстрочення чи розстрочення сплати судового збору».

Проте, ОСОБА_1 належних доказів скрутного матеріального стану не надано.

Також вважаю необґрунтованими доводи позивача, що ним пред`явлені вимоги немайнового характеру, оскільки позовні вимоги про визнання правочину недійсним та застосування наслідків недійсності правочину шляхом скасування державної реєстрації права власності на спірне майно за новим власником та відновлення права власності позивача на квартиру, є позовними вимогами майнового характеру, що відповідає правовій позиції Верховного Суду, яка зазначена в ухвалі від 15 травня 2023 року.

Частиною 2 статті 127 ЦПК України передбачено, що встановлений судом процесуальний строк може бути продовжений судом за заявою учасника справи, поданою до закінчення цього строку, чи з ініціативи суду.

Враховуючи вищевикладені обставини, вважаю за можливе продовжити ОСОБА_1 строк для усунення недоліків апеляційної скарги, а саме: надання до Київського апеляційного суду документу, що підтверджує сплату судового збору у розмірі, зазначеному в ухвалі від 15 травня 2023 року або належних доказів, які підтверджують підстави для відстрочення сплати судового збору..

Керуючись статтями 127, 356, 357 ЦПК України, суддя

ухвалив:

продовжити ОСОБА_1 строк для усунення недоліків апеляційної скарги на рішення Броварського міськрайонного суду Київської області від 14 листопада

2022 року, зазначені в ухвалі від 15 травня 2023 року, до п`яти днів з дня вручення копії ухвали.

У разі невиконання ухвали, апеляційна скарга буде визнана неподаною та повернута позивачу.

Ухвала оскарженню у касаційному порядку не підлягає.

Суддя