У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"14" серпня 2023 р. Справа № 596/1718/21

Провадження № 2-п/596/1/2023

Гусятинський районний суд Тернопільської області в складі:

головуючої судді Лисюк І.О.,

за участю: секретаря судового засідання Туткалюк В.Р.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в смт. Гусятин заяву відповідача ОСОБА_1 про перегляд заочного рішення Гусятинського районного суду Тернопільської області від 25 травня 2022 року в цивільній справі № 596/1718/21 за позовною заявою приватного акціонерного товариства «Страхова компанія «АРКС», в інтересах якого діє представник Мартинів Олег Ігорович до ОСОБА_1 про відшкодування шкоди, заподіяної внаслідок дорожньо-транспортної пригоди, -

ВСТАНОВИВ:

Заочним рішенням Гусятинського районного суду 25.05.2023 року, ухваленому у цивільній справі за позовом приватного акціонерного товариства «Страхова компанія «АРКС до ОСОБА_1 про відшкодування шкоди, заподіяної внаслідок дорожньо-транспортної пригоди, позов приватного акціонерного товариства «Страхова компанія «АРКС» задоволено. Стягнуто з ОСОБА_1 на користь приватного акціонерного товариства «Страхова компанія «АРКС» 85541 гривню 18 коп. шкоди, заподіяної внаслідок дорожньо-транспортної пригоди. Стягнути з ОСОБА_1 на користь приватного акціонерного товариства «Страхова компанія «АРКС» 2 270 гривень судового збору.

Відповідач ОСОБА_1 звернувся до суду з заявою про перегляд вказаного заочного рішення суду, посилаючись на те, що він не міг забезпечити свою участь в судових засіданнях, скористатися процесуальним правом на змагальність та справедливий розгляд справ з поважних причин, оскільки був позбавлений можливості належним чином бути обізнаним з матеріалами справи та належним чином бути запрошеним на судові засідання з урахуванням положень ст.284 ЦПК України, вказуючи на те, що за зареєстрованим місцем проживання (с. Тудорів Чортківського району) він фактично не проживав, з 14 лютого 2022 року його зареєстрованим місцем проживанням є кв. АДРЕСА_1 . Внаслідок неналежного повідомлення він був позбавлений можливості надати суду докази відсутності будь-яких його зобов`язань перед позивачем, оскільки він є неналежним відповідачем в справі.

Посилаючись на викладені обставини, відповідач просив скасувати Заочне рішення суду в справі №596/1718/21.

Крім того, у заяві про перегляд заочного рішення суду відповідач просить визнати причини пропуску процесуального строку поважними та поновити даний строк, посилаючись на те, що з повним текстом вказаного заочного рішення він ознайомився лише 23 червня 2023 року, оскільки про існування відповідної справи дізнався випадково, після того, як на його рахунок було накладено арешт в рамках виконавчого провадження.

Представник позивача ПАТ «Страхова компанія «АРКС в судове засідання не з`явився, причини неявки суду не повідомив. Представником позивача 11.08.2023 року подано заперечення на заяву про перегляд заочного рішення, просять заочне рішення Гусятинського районного суду від 25 травня 2022 року в цивільній справі № 596/1718/21 за позовною заявою приватного акціонерного товариства «Страхова компанія «АРКС», в інтересах якого діє представник Мартинів Олег Ігорович до ОСОБА_1 про відшкодування шкоди, заподіяної внаслідок дорожньо-транспортної пригоди, залишити без змін.

Відповідач ОСОБА_1 в судове засідання 14.08.2023 року не з`явився, про час та місце розгляду справи повідомлявся належним чином.

Відповідно до ч.1 ст.287 ЦПК України, заява про перегляд заочного рішення розглядається в судовому засіданні. Неявка осіб, належним чином повідомлених про дату, час і місце засідання, не перешкоджає розгляду заяви.

Керуючись вказаною нормою ЦПК, враховуючи обставини справи, суд вважає можливим розглянути заяву про перегляд заочного рішення у відсутності сторін.

У відповідності до ч. 2 ст. 247 ЦПК України, за відсутності всіх осіб, які беруть участь у справі, суд проводить розгляд цивільної справи без фіксування технічними засобами.

Дослідивши письмові матеріали справи, судом встановлено наступне.

Глава 11 «Заочний розгляд справи» Розділу ІІІ «Позовне провадження» ЦПК України встановлює особливі умови та порядок проведення заочного розгляду справи, ухвалення заочного рішення, подання і розгляду заяви про його перегляд, а також скасування й оскарження цього рішення. Так, відповідач може подати заяву про перегляд заочного рішення до суду, який це рішення ухвалив, на предмет наявності передбачених частиною першою статті 288 ЦПК України підстав для його скасування, і оскаржити таке рішення у загальному порядку (статті 284-288 ЦПК України).

Заочне рішення може бути переглянуте судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача. Заяву про перегляд заочного рішення може бути подано протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Учасник справи, якому повне заочне рішення суду не було вручене у день його проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на подання заяви про його перегляд - якщо така заява подана протягом двадцяти днів з дня вручення йому повного заочного рішення суду. Строк на подання заяви про перегляд заочного рішення може бути також поновлений в разі пропуску з інших поважних причин.

Право на вчинення процесуальної дії втрачається із закінченням строку, встановленого законом або судом. Документи, подані після закінчення процесуальних строків, залишаються без розгляду, крім випадків, передбачених цим Кодексом (стаття 126 ЦПК України).

Проте, не у всіх випадках, коли до суду надійшли документи після спливу процесуального строку, ці документи слід залишати без розгляду. Так, якщо відповідач подав заяву про перегляд заочного рішення поза межами встановлених частинами другою та третьою статті 284 ЦПК України строків, то це згідно з положеннями Глави 11 Розділу ІІІ ЦПК України не звільняє суд від обов`язку застосувати порядок, визначений у статті 287 ЦПК України, та постановити через пропуск строку на подання заяви про перегляд заочного рішення ухвалу про залишення цієї заяви без задоволення, якщо немає підстав для задоволення заяви про поновлення відповідного строку.

З урахуванням наведеного, а також висновку Великої Палати Верховного Суду у постанові від 09.11.2021 року у справі 214/5505/16, питання про поновлення строку на подання заяви про перегляд заочного рішення суду підлягає вирішенню під час розгляду цієї заяви по суті.

Вирішуючи питання поновлення строку на звернення до суду з одночасним вирішенням питання про перегляд заочного рішення, суд виходить з наступного обґрунтування.

Заочне рішення у даній справі було ухвалено 25 травня 2023 року. Згідно реєстру рекомендованої кореспонденції, копію заочного рішення Гусятинського районного суду було направлено відповідачу 03 червня 2023 року. Поштове відправлення повернуто суду 09 червня 2023 року з відміткою у довідці Ф.20 «Адресат відсутній за вказаною адресою».

Як встановлено, заочне рішення суду направлено відповідачу в порядку передбаченому статтею 272 ЦПК України.

Відповідно до приписів п.5 ч.6 ст.272 ЦПК України, днем вручення судового рішення є, зокрема, день проставлення у поштовому повідомленні відмітки про відсутність особи за адресою місцезнаходження, місця проживання чи перебування особи, що зареєстровані у встановленому законом порядку, якщо ця особа не повідомила суду іншої адреси.

Як встановлено судом, перед відкриттям провадження в справі позовною заявою приватного акціонерного товариства «Страхова компанія «АРКС» до ОСОБА_1 про відшкодування шкоди, заподіяної внаслідок дорожньо-транспортної пригоди, суд відповідно до приписів ЦПК України перевірив місце реєстрації відповідача за адресою, зазначеною в позовній заяві. Як слідує із змісту інформації відділу обліку та моніторингу інформації про реєстрацію місця проживання УДМС України в Тернопільській області від 02.12.2021, від 13.12.2021 року ОСОБА_1 зареєстрований в с.Тудорів Гусятинського району Тернопільської області з 20 травня 1982 року. (а.с.87,88).

Як слідує із матеріалів справи ухвала суду про відкриття провадження, матеріали цивільного позову, судові повістки направлялись судом відповідачу ОСОБА_1 відповідно до положень ч.7 ст. 128 ЦПК України, за адресою місця проживання, зареєстрованою у встановленому законом порядку. Це підтверджується поштовими відправлення, які повернуто суду 24 грудня 2021 року, 28 січня 2022 року, з відмітками у довідці Ф.20 «Адресат відсутній за вказаною адресою». (а.с.95,106).

Також суд викликав відповідача ОСОБА_1 через оголошення на офіційному веб-сайті судової влади України, що підтверджується матеріалами цивільної справи та інформацією, що міститься на офіційному веб-сайті судової влади України за посиланням https://court.gov.ua/unknown/ (а.с.108,110,113,115).

З врахуванням наведеного, посилання сторони відповідача на те, що ці оголошення не були опубліковані є безпідставними.

Згідно ч.8 ст.128 ЦПК України, днем вручення судової повістки є: день проставлення у поштовому повідомленні відмітки про відсутність особи за адресою місцезнаходження, місця проживання чи перебування особи, що зареєстровані у встановленому законом порядку, якщо ця особа не повідомила суду іншої адреси.

Таким чином, судом встановлено, що суд неодноразово намагався вчинити всі належні дії щодо виклику особи, про те відповідач не повідомив суд про зміну свого місця проживання (реєстрації).

Відповідно до положень статті 124 Конституції України судові рішення є обов`язковими до виконання на всій території України.

Згідно ч.1 ст.44 ЦПК України учасники судового процесу та їхні представники повинні добросовісно користуватися процесуальними правами; зловживання процесуальними права не допускається.

Відповідно до п. 6 ч. 2 ст.43 ЦПК України учасники справи зобов`язані, зокрема, виконувати процесуальні дії у встановлені законом строки.

Дотримання строку звернення до суду із заявою є однією з умов для реалізації права, вона дисциплінує учасників цих відносин у випадку, якщо вони стали спірними. Відсутність цієї умови приводила б до постійного збереження стану невизначеності у відносинах.

Отже, чинне законодавство встановленими строками, обмежує звернення до суду за захистом прав, свобод та інтересів. Ці строки обмежують час, протягом якого такі правовідносини можуть вважатися спірними.

Проте, до Гусятинського районного суду Тернопільської області за захистом прав відповідач звернувся з пропуском 20-денного строку, встановленого ч.3 ст.284 ЦПК України.

Відповідно до ст.126 ЦПК України право на вчинення процесуальної дії втрачається із закінченням строку, встановленого законом або судом. Документи, подані після закінчення процесуальних строків, залишаються без розгляду, крім випадків, передбачених цим Кодексом.

Виходячи зі змісту вищенаведених положень ЦПК України, дотримання вимог процесуального законодавства України при пред`явленні заяви до суду є імперативним правилом.

При цьому судом також враховується прецедентна практика Європейського суду з прав людини щодо застосування статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, яка гарантує справедливий судовий розгляд, а виконання рішення суду є завершальною частиною розгляду цивільної справи».

Пунктом 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод визначено, що кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом, який вирішить спір щодо його прав та обов`язків цивільного характеру або встановить обґрунтованість будь-якого висунутого проти нього кримінального обвинувачення.

Разом з тим, Європейський суд з прав людини у своїй прецедентній практиці виходить з того, що реалізуючи пункт 1 ст.6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод щодо доступу до правосуддя та справедливого судового розгляду кожна держава-учасниця цієї Конвенції вправі встановлювати правила судової процедури, в тому числі й процесуальні заборони і обмеження, змістом яких є не допустити судовий процес у безладний рух.

В силу вимог ч.ч.1,4 ст.127 ЦПК України суд за заявою учасника справи поновлює пропущений процесуальний строк, встановлений законом, якщо визнає причини його пропуску поважними, крім випадків, коли цим Кодексом встановлено неможливість такого поновлення. Одночасно із поданням заяви про поновлення процесуального строку має бути вчинена процесуальна дія (подана заява, скарга, документи тощо), щодо якої пропущено строк.

Як встановлено, сторона відповідача обгрунтовує поважність пропуску строку звернення з заявою тим, що ОСОБА_1 з 2021 року не проживав за місцем реєстрації, а з 14 лютого 2022 року змінив місце реєстрації.

Посилання відповідача на те, що за зареєстрованим місцем проживання він фактично не мешкав з 2021 року судом відхиляються, оскільки на їх підтвердження відповідачем не надано жодних належних та допустимих доказів. Також, як встановлено зазначена адреса була встановленим в законом порядку місцем реєстрації особи. Про зміну місця проживання та реєстрації відповідач ОСОБА_1 суд не повідомив.

З врахуванням наведеного, зазначена стороною причина пропуску строку не може бути визнана поважною, оскільки поважними причинами визнаються лише такі обставини, які є об`єктивно непереборними, не залежать від волевиявлення особи, що оскаржує судове рішення та пов`язані з перешкодами чи труднощами для своєчасного вчинення процесуальних дій, що підтверджені належними доказами.

Крім того, поважність причин пропущеного строку для подання заяви пов`язана не тільки з часом безпосередньої обізнаності особи про певні обставини (факти порушення її прав), а й з об`єктивною можливістю цієї особи знати про ці обставини. Можливість знати про порушення своїх прав випливає із загальних засад захисту цивільних прав та інтересів, за якими особа, маючи право на захист, здійснює його на власний розсуд у передбачений законом спосіб, що створює в неї цю можливість знати про посягання на права. Обов`язок доведення часу, з якого особі стало відомо про порушення її права, покладається на заявника.

Перелік причин, які слід вважати поважними, законодавцем не зазначено, а тому суд відповідно до ст. 89 ЦПК України дає оцінку поважності причин за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на повному, всебічному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів.

Ніхто не може бути позбавлений права на інформацію про дату, час і місце розгляду своєї справи або обмежений у праві отримання в суді усної або письмової інформації про результати розгляду його судової справи. Будь-яка особа, яка не є учасником справи, має право на доступ до судових рішень у порядку, встановленому законом (ч. 1 ст. 8 ЦПК України).

Суд звертає увагу на те, що ОСОБА_1 був обізнаний про розгляд цивільної справи №596/1718/21, оскільки судові повістки направлялись судом йому відповідно до положень ч.7 ст. 128 ЦПК України, за адресою місця проживання, зареєстрованою у встановленому законом порядку. (а.с.95,106). Також відповідач ОСОБА_1 неодноразово викликався в суд через оголошення на офіційному веб-сайті судової влади України. (а.с.108,110,113,115).

У рішенні ЄСПЛ від 03.04.2008 року у справі "Пономарьов проти України" Суд вказав, що сторони в розумні інтервали часу мають вживати заходів, щоб дізнатись про стан відомого їм судового провадження.

Європейський суд з прав людини зауважив, що процесуальні норми призначені забезпечити належне відправлення правосуддя та дотримання принципу правової визначеності, а також про те, що сторони повинні мати право очікувати, що ці норми застосовуються. Принцип правової визначеності застосовується не лише щодо сторін, але й щодо національних судів (п. 47 рішення ЄСПЛ від 21 жовтня 2010 року у справі «"Дія 97" проти України»; заява № 19164/04).

На думку суду, з наданих до суду матеріалів та обґрунтувань клопотання про поновлення процесуального строку не убачається поважних причин, які б стали підставою для поновлення пропущеного відповідачем строку на звернення до суду із заявою про перегляд заочного рішення суду.

Зважаючи на викладене, оцінюючі зібрані по справі докази, суд вважає, що відсутні правові підстави для поновлення ОСОБА_1 строку на звернення до суду із заявою про перегляд заочного рішення, що є підставою для залишення без задоволення заяви про перегляд заочного рішення.

При цьому слід розяснити відповідачу ОСОБА_1 , що у разі залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення, заочне рішення може бути оскаржене в загальному порядку, встановленому цим Кодексом. У цьому разі строк на апеляційне оскарження рішення починає відраховуватися з дати постановлення ухвали про залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення (частина четверта статті 287 ЦПК України).

На підставі викладеного, керуючись ст. ст. 284, 287, 288 ЦПК України,-

ПОСТАНОВИВ:

В задоволенні клопотання ОСОБА_1 про визнання причин пропуску процесуального строку поважними та поновлення даного строку, відмовити.

Заяву відповідача ОСОБА_1 про перегляд заочного рішення суду від 25 травня 2022 року в цивільній справі № 596/1718/21 за позовною заявою приватного акціонерного товариства «Страхова компанія «АРКС», в інтересах якого діє представник Мартинів Олег Ігорович до ОСОБА_1 про відшкодування шкоди, заподіяної внаслідок дорожньо-транспортної пригоди, залишити без задоволення.

Ухвала суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо таку скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги ухвала, якщо її не скасовано, набирає законної сили після закінчення апеляційного розгляду справи.

Ухвала може бути оскаржена шляхом подачі апеляційної скарги безпосередньо до Тернопільського апеляційного суду або через Гусятинський районний суд Тернопільської області шляхом подання апеляційної скарги протягом п`ятнадцяти днів з дня складення повного судового рішення.

Учасник справи, якому повна ухвала суду не була вручена у день її проголошення або складення, має право на подання апеляційної скарги з клопотанням про поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Повний текст ухвали складено 16 квітня 2023 року.

Суддя Ірина ЛИСЮК