Справа № 175/23/21
Провадження № 2-п/175/17/23
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

31 липня 2023 року смт. Слобожанське

Дніпропетровський районний суд Дніпропетровської області в складі:

головуючого: судді Бойко О.М.

за участю секретаря судового засідання: Бабко-Малої В.В.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні заяву представника відповідача ОСОБА_1 - адвоката Гумірова О.І. про перегляд заочного рішення у цивільній справі за позовною заявою Акціонерного товариства «Кредобанк» до ОСОБА_1 , ОСОБА_2 про солідарне стягнення заборгованості за кредитним договором,-

В С Т А Н О В И В:

09 лютого 2023 року Дніпропетровським районним судом Дніпропетровської області було ухвалено заочне рішення по цивільній справі за позовом Акціонерного товариства «Кредобанк» до ОСОБА_1 , ОСОБА_2 про солідарне стягнення заборгованості за кредитним договором.

Зазначеним рішенням було задоволено позов Акціонерного товариства «Кредобанк»про стягнення заборгованості за кредитним договором та було стягнуто солідарно з ОСОБА_1 , ОСОБА_2 на користь Акціонерного товариства «Кредобанк»в розмірі 843 271,91 гривень. Також стягнуто судовий збір в сумі по 6 324,54 грн. з кожного.

11 липня 2023 року до суду надійшла заява відповідача ОСОБА_1 - адвоката Гумірова О.І. про перегляд заочного рішення. В обґрунтування заяви представник відповідача вказує на те, що рішення було ухвалене з порушенням норм матеріального та процесуального права за відсутності відповідача, який не був належним чином повідомлений, що позбавило його реалізувати свої процесуальні права, а також ж порушило принцип змагальності сторін. Також зазначає, суд поверхнево поставився до питання допустимості доказів. Вважав, що банком жодним чином не доведено наявність заборгованості відповідача перед банком.

Вивчивши матеріали вказаної цивільної справи та матеріали заяви про перегляд заочного рішення, суд, вважає, що заява підлягає залишенню без задоволення з наступних підстав.

Відповідно до ч. 1 ст. 288 ЦПК України, заочне рішення підлягає скасуванню, якщо судом буде встановлено, що відповідач не з`явився в судове засідання та (або) не повідомив про причини неявки, а також не подав відзив на позовну заяву з поважних причин, і докази, на які він посилається, мають істотне значення для правильного вирішення справи. Так, поважними причинами неявки можуть бути хвороба, тривале відрядження, інші обставини, що об`єктивно перешкоджають явці до судового засідання, які, безумовно, повинні бути підтверджені документально відповідними доказами, тобто, повинні додаватися до заяви про перегляд заочного рішення. Крім того, відповідач має подати документи, що свідчать про неможливість повідомити суд про причини неявки у судове засідання.

Згідно з п. 2 ч. 3 ст. 287 ЦПК України, у результаті розгляду заяви про перегляд заочного рішення суд може своєю ухвалою скасувати заочне рішення і призначити справу до розгляду за правилами загального чи спрощеного позовного провадження.

Як встановлено в судовому засіданні, що також підтверджується матеріалами справи, відповідач по справі ОСОБА_3 у судове засідання не з`явився, про час та місце розгляду справи повідомлений належним чином, що підтверджується судовою повісткою, однак до судового засідання не з`явився та про причини неявки суд не повідомив, а тому зі згоди представника позивача на підставі ст. 224 ЦПК України суд ухвалив рішення при заочному розгляді справи.

Водночас, з`ясування причин неявки не може бути підставою для скасування заочного рішення. Для цього відповідач має вказати докази, які мають значення для справи та можуть привести до ухвалення рішення, протилежного заочному повністю або частково, або до його зміни. Тобто, якщо б ці докази були відомі суду при розгляді справи, то у справі було б ухвалено інше рішення.

Крім того, відповідно до ч. 2, 3 ст. 284 ЦПК України заяву про перегляд заочного рішення може бути подано протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

Крім того, суд звертає увагу, що в Україні визнається і діє принцип верховенства права (ст.8 Констиутції України).

Європейський суд з прав людини у своїх рішеннях визначив окремі ознаки принципу верховенства права у розбудові національних систем правосуддя та здійсненні судочинства, яких мають дотримуватись держави - члени Ради Європи, що підписали Конвенцію про захист прав людини і основоположних свобод 1950 року.

Так, у справі «Пономарьов проти України» Європейський суд з прав людини наголосив, що «право на справедливий судовий розгляд, яке гарантовано пунктом 1 статті 6 Конвенцію про захист прав людини і основоположних свобод 1950 року має розумітися у світлі преамбули Конвенції, у відповідній частині якої зазначено, що верховенство права є спільною спадщиною Високих Договірних Сторін. Одним з фундаментальних аспектів верховенства права є принцип правової визначеності, який передбачає повагу до принципу res judicata - принципу остаточності рішень суду. Цей принцип стверджує, що жодна зі сторін не має права вимагати перегляду остаточного та обов`язкового рішення суду просто тому, що вона має на меті добитися нового слухання справи та нового її вирішення. Винятки із цього принципу можуть мати місце лише за наявності підстав, обумовлених обставинами важливого та вимушеного характеру» (п.40 Рішення від 3 квітня 2008 року, заява №3236/03).

Суди повинні обґрунтовувати відповідне рішення. У кожному випадку національні суди повинні встановити, чи виправдовують причини поновлення строку оскарження втручання у принцип res judicata, особливо коли національне законодавство не обмежує дискреційні повноваження судів стосовно часу або підстав для поновлення строків ( п.41 Рішення у справі «Пономарьов проти України» від 03 квітня 2008 року, заява № 3236/03).

Так, у ході розгляду заяви було встановлено, що підстав для скасування заочного рішення Дніпропетровського районного суду Дніпропетровської області ухваленого по справі №175/23/21 за позовом заявою Акціонерного товариства «Кредобанк» до ОСОБА_1 , ОСОБА_2 про солідарне стягнення заборгованості за кредитним договором у суду немає, оскільки відповідачем до заяви про перегляд заочного рішення не надано доказів, які мали б істотне значення для правильного вирішення справи та можуть привести до ухвалення іншого рішення, протилежного заочному.

Таким чином, відсутня правова сукупність підстав для перегляду заочного рішення, тому заяву відповідача слід залишити без задоволення.

На підставі викладеного, керуючись ст. ст. 287, 288 ЦПК України, суд,-

у х в а л и в :

Заяву представника представника відповідача ОСОБА_1 - адвоката Гумірова О.І. про перегляд заочного рішення у цивільній справі за позовною заявою Акціонерного товариства «Кредобанк» до ОСОБА_1 , ОСОБА_2 про солідарне стягнення заборгованості за кредитним договором залишити без задоволення.

Роз`яснитивідповідачу ОСОБА_1 що відповідно до пункту 4 статті 287 ЦПК України, у разі залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення, заочне рішення може бути оскаржене в загальному порядку, встановленому цим Кодексом. У цьому разі строк на апеляційне оскарження рішення починає відраховуватися з дати постановлення ухвали про залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя: