Справа № 369/9142/23
Провадження № 2/369/4734/23
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

(про залишення позову без розгляду)

28.07.2023 м. Київ

Києво-Святошинський районний суд Київської області в складі:

головуючого судді: Фінагеєвої І.О.,

за участю секретаря судового засідання: Світлак Ю.Ю.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу , -

В С Т А Н О В И В:

В провадженні судді Києво-Святошинського районного суду Київської області Фінагеєвої І.О. на розгляді перебуває цивільна справа 369/9142/23 за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу.

Ухвалою Києво-Святошинського районного суду Київської області від 13 липня 2023 року провадження в справі було відкрито в порядку спрощеного позовного провадження із викликом сторін.

28 липня 2023 року до суду надійшло клопотання відповідача ОСОБА_2 про залишення позовної заяви без розгляду у зв`язку із розглядом Голосіївським районним судом м. Києва аналогічної справи.

Так, ухвалою Голосіївського районного суду м. Києва від 20 червня 2023 року відкрито позовне провадження у цивільній справі № 752/11972/23 за позовною заявою ОСОБА_2 до ОСОБА_1 , третя особа: Служба у справах дітей та сім`ї Голосіївської районної в місті Києві державної адміністрації про розірвання шлюбу, та визначення місця проживання малолітньої дитини.

Суд вважає вимоги позову у цивільній справі № 369/9142/23 підлягають залишенню без розгляду, виходячи з наступного.

Згідно з п. 4 ч. 1 ст. 257 ЦПК України суд постановляє ухвалу про залишення позову без розгляду, якщо в провадженні цього чи іншого суду є справа з спору між тими самими сторонами, про той же предмет спору і з тих самих підстав.

Перевіривши матеріали цивільної справи, суд, вважає можливим залишення позову без розгляду, оскільки дійсно в провадженні Голосіївського районного суду м. Києва на розгляді перебуває цивільна справа про розірвання шлюбу та 20 червня 2023 року по тій справі відкрито провадження.

Цим не порушуються права та охоронювані законом інтереси інших осіб, а тому позов по даній справі слід залишити без розгляду.

Також слід зазначити, що прецедентна практика Європейського суду з прав людини виходить з того, що реалізуючи п. 1 ст. 6 Конвенції про захист прав людини та основоположних свобод, кожна держава-учасниця цієї Конвенції вправі встановлювати правила судової процедури, в тому числі й процесуальні заборони і обмеження, зміст яких не допустити судовий процес у безладний рух. У зв`язку з наведеним, залишення позову без руху з підстав, передбачених законом (невідповідність позовної заяви вимогам щодо її змісту, несплата судового збору тощо), залишення позову без розгляду не є порушенням права на справедливий судовий захист. Разом з тим, Європейський суд зазначає, що не повинно бути занадто формального ставлення до передбачених законом вимог, так як доступ до правосуддя повинен бути не лише фактичним, але і реальним.

Слід звернути увагу і на те, що Європейський суд з прав людини у своїх рішеннях наголошує, що кожна сторона, яка задіяна в ході судового розгляду, зобов`язана з розумним інтервалом часу сама цікавитися провадженням у справі за її участю, добросовісно користуватися належними їй процесуальними правами та неухильно виконувати процесуальні обов`язки.

З цього приводу прецедентними є рішення Європейського суду з прав людини у справах «Осман проти Сполученого королівства» від 28 жовтня 1998 року та «Креуз проти Польщі» від 19 червня 2001 року. У вказаних Рішеннях зазначено, що право на суд не є абсолютним. Воно може бути піддане обмеженням, дозволеним за змістом, тому що право на доступ до суду за самою своєю природою потребує регулювання з боку держави. При цьому, Європейський суд з прав людини зазначив, що немає порушення права на доступ до правосуддя, якщо заявники не виявили належної зацікавленості у розгляді їхньої справи.

При цьому суд звертає увагу на вимоги статті 121 ЦПК України про те, що справа має бути розглянута судом протягом розумного строку; не може бути залишене поза увагою положення статті 6 Конвенції, якими передбачено, що судові процедури при розгляді справи повинні бути справедливими, справа має бути розглянута в розумний строк, а також те, що в цивільному судочинстві діє принцип ефективності судового процесу, який направлений на недопущення затягування розгляду справи.

Приймаючи до уваги вказане, суд приходить до висновку про те, що по даній цивільній справі № 369//9142/23 позов ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу , слід залишити без розгляду.

На підставі викладеного, керуючись ст. 43, 49, 182, 186, 222, 255, 257, 258-261, 274, 352-354 ЦПК України, суд, -

П О С Т А Н О В И В:

Позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу, - залишити без розгляду.

Ухвала може бути оскаржена до Київського апеляційного суду протягом п`ятнадцяти днів з дня її складення.

Ухвала набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо її не було подано.

У разі подання апеляційної скарги ухвала, якщо її не скасовано, набирає законної сили після розгляду справи апеляційним судом.

Учасник справи, якому ухвала суду не була вручена в день її складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження ухвали суду - якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Суддя: І.О. Фінагеєва