Справа № 185/5249/23
Провадження № 2/185/2133/23
У Х В А Л А

06 червня 2023 року Павлоградський міськрайонний суд Дніпропетровської області у складі головуючого судді Болдирєвої У.М.,

з участю секретаря судового засідання Бублик А.В.,

розглянувши в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до Приватного акціонерного товариства «ДТЕК Павлоградвугілля» про відшкодування моральної шкоди, завданої ушкодженням здоров`я,

В С Т А Н О В И В:

ОСОБА_1 звернулась з позовом до Приватного акціонерного товариства «ДТЕК Павлоградвугілля» про відшкодування моральної шкоди, завданої ушкодженням здоров`я.

Позовна заява надійшла до суду 17 квітня 2023 року.

20 квітня 2023 року здійснено автоматизований розподіл судової справи між суддями.

Позивачка посилається на те, що вона з 12 січня 1979 року по 24 червня 2010 року працювала у філії ВАТ «Павлоградвугілля» - «Павлоградське енергопідприємство», була звільнена у зв`язку з невідповідністю виконуваній роботі за станом здоров`я.

26 серпня 2008 року з нею стався нещасний випадок, пов`язаний з виробництвом, про що був складений відповідний акт від 24 вересня 2008 року.

22 грудня 2008 року їй було встановлено первинно безстроково 20 відсотків втрати професійної працездатності Павлоградською МСЕК.

Позивачка просить стягнути з ПрАТ «ДТЕК Павлоградвугілля» в рахунок відшкодування моральної шкоди, завданої ушкодженням здоров`я, 67 000 грн без урахування податку з доходів фізичних осіб.

Ухвалою суду від 21 квітня 2023 року відкрито провадження у справі, призначено справу до розгляду по суті в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін за наявними у справі матеріалами.

Представником відповідача подано клопотання про закриття провадження у справі, оскільки позивачка вже отримувала від ПрАТ «ДТЕК Павлоградвугілля» відшкодування моральної шкоди, завданої ушкодженням здоров`я, за підставами, зазначеними у позовній заяві, згідно рішення Тернівського міського суду Дніпропетровської області від 16 липня 2012 року у справі № 440/1674/12.

Як передбачено пунктом 3 частини 1 статті 255 ЦПК України, суд своєю ухвалою закриває провадження у справі, якщо набрали законної сили рішення суду або ухвала суду про закриття провадження у справі, ухвалені або постановлені з приводу спору між тими самими сторонами, про той самий предмет і з тих самих підстав, або є судовий наказ, що набрав законної сили за тими самими вимогами.

Право на компенсацію моральної шкоди виникає у особи з дня встановлення їй стійкої втрати працездатності вперше висновком медико-соціальної експертної комісії, як визначено у постанові Судової палати у цивільних справах Верховного Суду України від 11 травня 2016 року у справі № 6-3149цс15.

Таким чином безпосереднім доказом факту спричинення працівнику ушкодження здоров`я, що виражається у стійкій втраті ним працездатності чи встановленні групи інвалідності, є саме первинний висновок медико-соціальної експертної комісії, який і встановлює розмір втрати працездатності у зв`язку із професійним захворюванням, та який суд приймає до уваги під час визначення розміру спричиненої працівнику моральної шкоди.

В обґрунтування позовних вимог ОСОБА_1 посилається на те, що 26 серпня 2008 року з нею стався нещасний випадок, пов`язаний з виробництвом, про що був складений відповідний акт від 24 вересня 2008 року. 22 грудня 2008 року їй було встановлено первинно безстроково 20 відсотків втрати професійної працездатності Павлоградською МСЕК.

На підтвердження позовних вимог про відшкодування моральної шкоди, завданої ушкодженням здоров`я, позивачка надала копію довідки МСЕК серії ДНА-02 № 029146 від 22 грудня 2008 року, згідно якої їй первинно встановлено втрату 20 відсотків професійної працездатності безстроково. (а.с.10)

Рішенням Тернівського міського суду Дніпропетровській області від 16 липня 2012 року у справі № 440/1674/12 задоволено позов ОСОБА_1 до ПАТ «ДТЕК Павлоградвугілля» про відшкодування моральної шкоди у зв`язку з ушкодженням здоров`я на виробництві, стягнуто з відповідача на користь позивачки 2000 грн. Зазначене рішення міститься у Єдиному державному реєстрі судових рішень під реєстраційним номером 25186942.

Згідно з текстом цього рішення позивачка в обґрунтування заявлених вимог зазначила, що під час роботи на підприємстві 26 серпня 2008 року з нею стався нещасний випадок в результаті чого вона отримала закриту черепно-мозкову травму, струс головного мозку, забій шийного відділу хребта, правого плеча, лівого голеностопного суглобу. За висновком МСЕК від 22 грудня 2008 року їй було встановлено втрату професійної працездатності у розмірі 20 відсотків. Внаслідок втрати професійної працездатності вона вважає, що у неї наявна моральна шкода, оскільки вона втратила професійну працездатність, не може займатися домашніми справами, що потребують навіть незначних фізичних зусиль, відчуває великі незручності при веденні домашнього господарства, відчуває депресивний стан та інші обставини.

06 червня 2016 року змінилась назва Публічного акціонерного товариства «ДТЕК Павлоградвугілля» на Приватне акціонерне товариство «ДТЕК Павлоградвугілля».

Тобто позивачкою вже пред`являлися позовні вимоги до роботодавця про відшкодування моральної шкоди, завданої ушкодженням здоров`я внаслідок нещасного випадку, пов`язаного з виробництвом, що стався з нею 26 серпня 2008 року.

16 липня 2012 року Тернівським міським судом Дніпропетровської області було ухвалено рішення по суті цього позову, при цьому судом було взято до уваги висновок МСЕК від 22 грудня 2008 року, яким первинно встановлено позивачці втрату 20 відсотків професійної працездатності.

Таким чином є таке, що набрало законної сили, рішення суду, постановлене з приводу спору між тими самими сторонами про той самий предмет (відшкодування моральної шкоди, завданої ушкодженням здоров`я) і з тих самих підстав (втрата професійної працездатності внаслідок нещасного випадку, пов`язаного з виробництвом), тому провадження у справі підлягає закриттю.

За змістом позовної заяви позивачка не понесла судових витрат.

Позивачку звільнено від сплати судового збору при зверненні до суду, тому судові витрати на сплату судового збору слід компенсувати за рахунок держави.

31 травня 2023 року представником відповідача ПрАТ «ДТЕК Павлоградвугілля» подано заяву про закриття провадження у справі, оскільки є таке, що набрало законної сили, рішення суду по справі зі спору між тими самими сторонами, про той самий предмет, з тих самих підстав. У цій заяві представник відповідача просить суд постановити окрему ухвалу про зловживання позивачки ОСОБА_1 процесуальними правами, оскільки позивачка при зверненні з позовом до суду приховала факт наявності аналогічного спору з тим самим предметом і з тих самих підстав, який був розглянутий Тернівським міським судом Дніпропетровської області з ухваленням рішення про часткове задоволення позову.

Як передбачено статтею 44 ЦПК України, учасники судового процесу та їхні представники повинні добросовісно користуватися процесуальними правами; зловживання процесуальними правами не допускається.

Залежно від конкретних обставин суд може визнати зловживанням процесуальними правами дії, що суперечать завданню цивільного судочинства, зокрема:

1) подання скарги на судове рішення, яке не підлягає оскарженню, не є чинним або дія якого закінчилася (вичерпана), подання клопотання (заяви) для вирішення питання, яке вже вирішено судом, за відсутності інших підстав або нових обставин, заявлення завідомо безпідставного відводу або вчинення інших аналогічних дій, що спрямовані на безпідставне затягування чи перешкоджання розгляду справи чи виконання судового рішення;

2) подання декількох позовів до одного й того самого відповідача (відповідачів) з тим самим предметом та з тих самих підстав, або подання декількох позовів з аналогічним предметом і з аналогічних підстав, або вчинення інших дій, метою яких є маніпуляція автоматизованим розподілом справ між суддями;

3) подання завідомо безпідставного позову, позову за відсутності предмета спору або у спорі, який має очевидно штучний характер;

4) необґрунтоване або штучне об`єднання позовних вимог з метою зміни підсудності справи або завідомо безпідставне залучення особи як відповідача (співвідповідача) з тією самою метою;

5) укладення мирової угоди, спрямованої на шкоду правам третіх осіб, умисне неповідомлення про осіб, які мають бути залучені до участі у справі.

Якщо подання скарги, заяви, клопотання визнається зловживанням процесуальними правами, суд з урахуванням обставин справи має право залишити без розгляду або повернути скаргу, заяву, клопотання.

Суд зобов`язаний вживати заходів для запобігання зловживанню процесуальними правами. У випадку зловживання процесуальними правами учасником судового процесу суд застосовує до нього заходи, визначені цим Кодексом.

Згідно з частиною 1 статті 144 ЦПК України, заходами процесуального примусу є:

1) попередження;

2) видалення із залу судового засідання;

3) тимчасове вилучення доказів для дослідження судом;

4) привід;

5) штраф.

Заходами процесуального примусу є процесуальні дії, що вчиняються судом у визначених цим Кодексом випадках з метою спонукання відповідних осіб до виконання встановлених у суді правил, добросовісного виконання процесуальних обов`язків, припинення зловживання правами та запобігання створенню протиправних перешкод у здійсненні судочинства (частина 1 статті 143 ЦПК України).

Згідно наведених положень процесуального закону у разі зловживання особи процесуальними правами суд застосовує до такого учасника заходи процесуального примусу, передбачені частиною 1 статті 144 ЦПК України, з метою спонукання його до добросовісного виконання процесуальних обов`язків та усунення перешкод у здійсненні судочинства.

За змістом частини 2 статті 262 ЦПК України, суд може постановити окрему ухвалу у випадку зловживання процесуальними правами або іншого порушення законодавства адвокатом або прокурором (а не позивачем).

У даному випадку відсутні підстави для постановлення окремої ухвали стосовно позивачки у зв`язку з її зверненням до суду з позовом до відповідача про той самий предмет і з тих самих підстав. Такий позов міг бути пред`явлений внаслідок помилки з боку позивачки, що не є зловживанням процесуальними правами у розумінні статті 44 ЦПК України.

Керуючись пунктом 3 частини 1 статті 255 ЦПК України, суд

У Х В А Л И В:

Закрити провадження у справі за позовом ОСОБА_1 до Приватного акціонерного товариства «ДТЕК Павлоградвугілля» про відшкодування моральної шкоди, завданої ушкодженням здоров`я.

Судові витрати на сплату судового збору компенсувати за рахунок держави.

Відмовити у задоволенні клопотання представника відповідача про постановлення судом окремої ухвали.

Ухвала в частині закриття провадження у справі набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

Апеляційна скарга на ухвалу суду першої інстанції подається Дніпровському апеляційному суду протягом п`ятнадцяти днів з дня її складення. Учасник справи, якому ухвала суду не була вручена в день її складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Суддя У.М. Болдирєва