Справа №:755/3313/23
Провадження №: 2-зз/755/13/23
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

"29" березня 2023 р. м. Київ

Дніпровський районний суд м. Києва у складі: головуючого судці САВЛУК Т.В., вивчивши матеріали заяви ОСОБА_1 про скасування заходів забезпечення позову,

в с т а н о в и в:

ОСОБА_1 , діючи через уповноваженого представника - адвоката Кравченко Ксенію Миколаївну, звернулась до Дніпровського районного суду міста Києва із заявою про скасування заходів забезпечення позову накладені ухвалою Харківського районного суду міста Києва від 19 січня 2000 року у вигляді арешту на квартиру АДРЕСА_1 , номер запису обтяження 6246220, дата державної реєстрації 03 листопада 2004 року, рішення про державну реєстрацію прав та їх обтяжень, індексний номер 14261594 від 07 липня 2014 , Управління державної реєстрації Головного територіального управління юстиції у місті Києві.

15 березня 2023 року вказану позовну заяву, у відповідності до протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями, було передано в провадження судді Савлук Т.В.

Вивчивши матеріли заяви ОСОБА_1 про скасування заходів забезпечення позову на предмет дотримання вимог цивільного процесуального законодавства, суддя приходить до наступних висновків.

Забезпечення позову є процесуальним засобом, спрямованим на запобігання можливим порушенням майнових прав чи охоронюваних законом інтересів юридичної або фізичної особи, що полягає у вжитті заходів, за допомогою яких у подальшому гарантується виконання судових рішень, прийнятих за результатами розгляду спору.

Наслідком скасування заходів забезпечення позову є зняття всіх обмежень, встановлених забезпеченням позову.

Враховуючи, що забезпечення позову застосовується як гарантія задоволення законних вимог позивача, суд не повинен скасовувати вжиті заходи до виконання рішення або зміни способу його виконання, за винятком випадків, коли потреба у забезпеченні позову з тих чи інших причин відпала або змінились певні обставини, що спричинили застосування заходів забезпечення позову, або забезпечення позову перешкоджає належному виконанню судового рішення.

До заяви долучено копію рішення Харківського районного суду міста Києва від 17 березня 2000 року, яке ухвалене в межах розгляду цивільної справи №2-411/2000 за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_3 про визнання права власності на частину квартири.

Судом ухвалено рішення про часткове задоволення позову. Розподілене спільне майно подружжя.

Визнано за ОСОБА_2 право власності на 13/100 частин квартири АДРЕСА_1 .

Визнано за ОСОБА_3 право власності на 87/100 частин квартири АДРЕСА_1 .

В іншій частині позову відмовлено.

В межах розгляду цивільної справи №2-411/2000, 19 січня 2000 року суддею Харківського районного суду міста Києва Разваляєвою Т.С. постановлено ухвалу про накладення арешту на квартиру АДРЕСА_1 , що належить ОСОБА_3 .

15 грудня 2017 року набув чинності Закон України «Про внесення змін до Господарського процесуального кодексу України, Цивільного процесуального кодексу України, Кодексу Адміністративного судочинства України та інших законодавчих актів» №2147-VIII від 03.10.2017 року, котрим ЦПК України викладено в новій редакції.

Відповідно до п.9 Перехідних положень Цивільного процесуального кодексу України, в редакції Закону України №2147-VIII від 03.10.2017 року, справи у судах першої та апеляційної інстанції, провадження у яких відкрито до набрання чинності цією редакцією Кодексу, розглядаються за правилами, що діють після набрання чинності цією редакцією Кодексу.

У частині третій статті 3 ЦПК України визначено, що провадження в цивільних справах здійснюється відповідно до законів, чинних на час вчинення окремих процесуальних дій, розгляду і вирішення справи.

Порядок та підстави скасування заходів забезпечення позову (на дату звернення з цією заявою до суду) регламентовано статтею 158 ЦПК України, де передбачено, що суд може скасувати заходи забезпечення позову з власної ініціативи або за вмотивованим клопотанням учасника справи.

Зі змісту статті 158 Цивільного процесуального кодексу України, слідує, що заходи забезпечення позову можуть бути скасовані судом, який розглядає справу, на підставі відповідної заяви особи, що бере участь у справі, визначена можливість подання заяви про скасування заходів забезпечення позову особою, щодо якої вжито заходів забезпечення позову, викликана законодавчою необхідністю відновлення прав сторони цивільного процесу, тобто відповідача та інших осіб, які беруть участь у справі.

Із заяви про скасування заходів забезпечення позову вбачається, що ІНФОРМАЦІЯ_1 померла ОСОБА_3 , що підтверджується свідоцтвом про смерть.

26 червня 2021 року державним нотаріусом Першої Київської державної нотаріальної контори Ковтюк А.І. заведена спадкова справа №1011/2021 щодо майна померлої ІНФОРМАЦІЯ_1 ОСОБА_3 . Склад спадкоємців: рідна племінниця - ОСОБА_1 .

Відповідно до частини першої статті 42 Цивільного процесуального кодексу України у справах позовного провадження учасниками справи є сторони, треті особи.

Згідно із частиною першою статті 48 Цивільного процесуального кодексу України сторонами в цивільному процесі є позивач і відповідач.

Процесуальне правонаступництво, передбачене ст.55 Цивільного процесуального кодексу України, - це перехід процесуальних прав та обов`язків сторони у справі до іншої особи у зв`язку з вибуттям особи у спірному матеріальному правовідношенні.

Суд звертає увагу, що відповідно до ст.55 ЦПК України, яка визначає загальні положення процесуального правонаступництва, заміна учасника справи його правонаступником допускається не будь-коли (тобто, протягом невизначеного терміну), а лише на стадіях судового процесу. Тобто, таке право не є абсолютним і обмежено часовими рамками певних стадій судового процесу.

Заміна будь-якого учасника справи судом носить не виключно формальний характер, покликаний зафіксувати процесуальне правонаступництво на підставі матеріального правонаступництва, а здійснюється для реалізації завдань цивільного судочинства, передбачених частиною першою статті 2 ЦПК України, в межах стадій судового процесу.

Реалізація процесуального правонаступництва має мати процесуальну мету, яку суд також враховує разом із доказами матеріального правонаступництва, яке стало підставою процесуального правонаступництва. Заміна судом сторони справи на підставі матеріального правонаступництва здійснюється з процесуальною метою реалізації правонаступником прав щодо виконання судового рішення у виконавчому провадженні.

За наведених обставин та враховуючи той факт, що із заявою про скасування заходів забезпечення позову до суду звернулася особа, яка не є стороною цивільного процесу, є потенційним спадкоємцем померлої ІНФОРМАЦІЯ_1 ОСОБА_3 , позивача у цивільному процесі, розгляд якого завершено шляхом ухвалення судового рішення, в силу положень частини першої статі 158 Цивільного процесуального кодексу України заявник ОСОБА_1 не є учасником справи та не наділена процесуальним правом щодо звернення до суду саме із заявою про скасування заходів забезпечення позову, що зумовлює вирішення питання про повернення ОСОБА_1 поданої від її імені заяви про скасування заходів забезпечення позову.

Враховуючи наведене та керуючись статями 3, 158, 260,354 Цивільного процесуального кодексу України, суд,-

п о с т а н о в и в:

Заяву ОСОБА_1 про скасування заходів забезпечення позову, - повернути заявнику.

Копію ухвали суду направити для відома представнику заявника - адвокату Кравченко Ксенії Миколаївні.

Апеляційна скарга на ухвалу суду подається протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення.

Учасник справи, якому ухвала суду не була вручена у день її проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження на ухвалу суду якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Відповідно до п. 15.5 Перехідних положень Цивільного процесуального кодексу України в редакції Закону № 2147-VIII від 03.10.2017,апеляційні та касаційні скарги подаються учасниками справи до або через відповідні суди, а матеріали справ витребовуються та надсилаються судами за правилами, що діяли до набрання чинності цією редакцією Кодексу.

С у д д я