КИЇВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
Провадження №22-ц/824/639/2023 Головуючий у 2 інстанції Голуб С.А.
П О С Т А Н О В А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

28 березня 2023року колегія суддів судової палати у цивільних справах Київського апеляційного суду у складі:

судді-доповідача Голуб С.А.,

суддів: Писаної Т.О., Таргоній Д.О.,

розглянувши у в порядку спрощеного провадження без повідомлення учасників справи в приміщенні Київського апеляційного суду в м. Києві за апеляційною скаргою Товариства з обмеженою відповідальністю «СВІТ ПЛЮС» на рішення Солом`янського районного суду м. Києва від 28 липня 2022 року у справі за позовом ОСОБА_1 до Товариства з обмеженою відповідальністю «СВІТ ПЛЮС», третя особа: Департамент комунальної власності м. Києва виконавчого округу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації), про відшкодування шкоди,

В С Т А Н О В И В :

У грудні 2020 року ОСОБА_1 звернувся до суду першої інстанції з вказаним позовом, посилаючись на те, що 14 липня 2020 року орієнтовно о 18 год. 04 хв. на території плодоовочевої бази, яку орендує ТОВ «СВІТ ПЛЮС» на підставі договору оренди, укладеного з Солом`янською РДА, за адресою: м. Київ, вул. Молодогвардійська, 32, на відкритій території сталася пожежа. В результаті загоряння сміття та дерев`яних ящиків, пожежа поширилась за паркан на гаражі з № НОМЕР_1 по № НОМЕР_2 .

Факт пожежі було зафіксовано комісією відділу запобігання надзвичайним ситуаціям Солом`янського РУ ТУ ДСНС України в м. Києві, про що складено акт від 14 липня 2020 року та видано звіт про причину виникнення пожежі, за яким найбільш ймовірною причиною пожежі є потрапляння малокалорійного джерела запалювання на горючі матеріали в осередку пожежі, а ймовірним джерелом загоряння є полум`я недопалка або сірника, що виразилось у порушенні ТОВ «СВІТ ПЛЮС» п. 1.2 гл. 1 р. III «Правил пожежної безпеки в Україні» в частині допущення влаштування звалища горючих відходів на території об`єкта.

В результаті пожежі, яка перекинулась на обслуговуючий кооператив «ЗАПОРІЗЬКИЙ», членом якого є позивач, було знищено належний йому автомобіль VOLKSWAGEN Т4 з д.н.з. НОМЕР_3 , який знаходився в гаражі № НОМЕР_4 ОК «ЗАПОРІЗЬКИМ» під час пожежі.

Для визначення розміру нанесеної унаслідок пожежі шкоди позивач звернувся до кваліфікованого експерта ТОВ «Пасат Консалтинг Груп» і за результатами проведених досліджень встановлено її розмір, що складає 201160,72 грн.

01 вересня 2020 року на адресу ТОВ «Світ Плюс» позивачем було відправлено претензію з вимогою відшкодувати суму матеріальної та моральної шкоди, яка була вручена 07 вересня 2020 року адресату. Проте, відповідач не вжито жодних заходів та не надано жодної відповіді на претензію.

На підставі викладеного, ОСОБА_1 просив стягнути з відповідача матеріальну шкоду в розмірі 201160,72 грн., витрати на проведення оцінки матеріального збитку в сумі 2200 грн., моральну шкоду в розмірі 7000 грн. та вирішити питання розподілу судових витрат.

Рішенням Солом'янського районного суду м. Києва від 28 липня 2022 року позов задоволено частково.

Стягнуто з ТОВ «Світ Плюс» на користь ОСОБА_1 матеріальну шкоду в сумі 140040 грн., моральну шкоду у розмірі 7000 грн., а також судовий збір - 1470,40 грн.

В задоволенні інших вимог - відмовлено.

Не погоджуючись з вказаним рішенням суду, ТОВ «Світ Плюс» подало апеляційну скаргу, посилаючись на порушення судом першої інстанції норм матеріального та процесуального права.

В доводах апеляційної скарги посилається на те, що в матеріалах справи відсутні належні та допустимі докази вини відповідача та причино-наслідкового зв`язку між виною та збитками ОСОБА_1 . Більше того, надані докази позивачем містять суперечливу інформацію: в акті зазначено, що пожежа сталася на відкритій території ТОВ «Світ Плюс», проте виклик працівників МНС , а згодом і поліції, був на адресу ОК «Запорізький».

Крім того, з порушенням норм процесуального права судом першої інстанції було постановлено ухвали про розгляд справи без повідомлення (виклику) сторін, що призвело до не повного з'ясування обставин справи.

Також вказує, що судом було безпідставно відмовлено у задоволенні клопотання про витребування доказів та залучення третьої сторони у справі.

Крім того, судом першої інстанції було відмовлено у задоволенні клопотання про призначення пожежно-технічної та будівельно-технічної експертизи, проте висновки, що могли бути отримані на підставі проведення цих експертиз дали б змогу довести відсутність вини у діях ТОВ «Світ Плюс» .

Інші доводи апеляційної скарги зводяться до заперечень, які було викладено у відзиві на позовну заяву.

На підставі викладеного в апеляційній скарзі ТОВ «Світ Плюс» просить суд апеляційної інстанції скасувати рішення суду першої інстанції та ухвалити нове судове рішення, яким в задоволенні позову відмовити.

В порядку визначеному ст. 360 ЦПК України, на адресу Київського апеляційного суду надійшов відзив на апеляційну скаргу від ОСОБА_2 , в якому зазначено, що оскаржуване рішення суду ухвалено з повним з`ясуванням всіх обставин справи та без порушень норм матеріального та процесуального права.

Так у відзиві позивач зазначає, що доводи ТОВ «Світ Плюс» про вину в пожежі потерпілих членів обслуговуючого кооперативу чи самого кооперативу є абсурдними, оскільки джерелом виникнення пожежі була саме територія ТОВ «Світ Плюс».

Крім того у відзиві, вказує, що чіткого переліку зберігання речей, які можна зберігати під навісом або ж в гаражі згідно чинного законодавства не існує

Також у наданому висновку Солом'янського РУ ГУ ДСНС України в м. Києві чітко вказано, що пожежа сталася на території ТОВ «Світ Плюс», через порушення останнім правил пожежної безпеки.

Крім того, той факт, що пожежна бригада приїхала за адресою АДРЕСА_1 на територію ОК «Запорізький» свідчить лише про те, що виклик до пожежників був зроблений охоронцем кооперативу.

На підставі викладеного у відзиві, ОСОБА_1 просив апеляційну скаргу залишити без задоволення, а рішення суду першої інстанції залишити без змін.

Згідно з ч.13 ст.7 ЦПК України розгляд справи здійснюється в порядку письмового провадження за наявними у справі матеріалами, якщо цим Кодексом не передбачено повідомлення учасників справи. У такому випадку судове засідання не проводиться.

Згідно зі ст. 369 ЦПК України, апеляційні скарги на рішення суду у справах з ціною позову менше ста розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, крім тих, які не підлягають розгляду в порядку спрощеного позовного провадження, розглядаються судом апеляційної інстанції без повідомлення учасників справи.

Ухвалою Київського апеляційного суду від 28 березня 2023 року було відмовлено в задоволенні клопотаннь про: витребування доказів, про залучення в якості третьої особи Обслуговуючий кооператив «Запорізький», про розгляд справи з повідомленням учасників справи та призначено справу до судового розгляду в порядку спрощеного провадження без повідомлення (виклику) сторін у справі.

Вивчивши матеріали справи, доводи викладені в апеляційній скарзі, колегія суддів доходить висновку, що апеляційну скаргу слід залишити без задоволення з урахуванням такого.

Судом першої інстанції встановлено, що 14 липня 2020 року орієнтовно о 18 год. 04 хв. на відкритій території за адресою: м. Київ, вул. Молодогвардійська, 32, власником (орендарем) об`єкту є ТОВ «СВІТ ПЛЮС», виникла пожежа, що підтверджується актом про пожежу від 14 липня 2020 року (а.с. 18).

Згідно акту про пожежу пожежею знищено, зокрема, особисті речі власників гаражів ОК «ЗАПОРІЗЬКИЙ» з № 215 по № 225, а також легковий автомобіль VOLKSWAGEN T4, д.н.з. НОМЕР_3 , що знаходився у гаражі № НОМЕР_4 та належить позивачу згідно свідоцтва про реєстрацію транспортного засобу (а.с. 13), чим завдано позивачу збитків.

За змістом звіту про причину виникнення пожежі, яка сталася 14 липня 2020 року, провідного інспектора відділу запобігання надзвичайним ситуаціям Солом`янського РУ ГУ ДСНС України у м. Києві Березан А.М. (а.с. 19-20), пожежа виникла на відкритій території за адресою: АДРЕСА_2 , біля паркану з ОК «Запорізький» (вул. Волинська, 55-А). Горіло сміття та дерев`яні ящики. В звіті чітко визначено, що пожежа поширилася за паркан на гаражі з № НОМЕР_1 по № НОМЕР_2 та на будівлю компресорного цеху.

За даними звіту також встановлено, що первинні засоби пожежогасіння використовувалися не ефективно.

В матеріалах справи міститься надана Департаментом комунальної власності м. Києва виконавчого округу КМР (КМДА) копія договору № 2913 (ЦМК) про передачу майна територіальної громади міста Києва в оренду від 30.01.2019 року, укладеного з ТОВ «СВІТ ПЛЮС». Предметом вказаного договору є цілісний майновий комплекс плодоовочевої бази КП «Світ» Солом`янського району м. Києва за адресою: м. Київ, вул. Мологвардійській, 32.

Задовольняючи позов частково, суд першої інстанції виходив з того, що протиправна поведінка відповідача полягає у бездіяльності щодо забезпечення пожежної безпеки власної території та майна. Причинний зв`язок між протиправною поведінкою та шкодою полягає у тому, що саме внаслідок невиконання вимог Правил пожежної безпеки та незабезпечення пожежної безпеки на території відбулася пожежа, якою було завдано майнову (матеріальну) шкоду майну позивачеві.

Повно та всебічно дослідивши матеріали справи та перевіривши доводи апеляційної скарги, колегія суддів погоджується з вказаними висновками суду першої інстанції виходячи з такого.

Відповідно до ст. 22 ЦК України, особа, якій завдано збитків у результаті порушення її цивільного права, має право на їх відшкодування. Збитками є: 1) втрати, яких особа зазнала у зв`язку зі знищенням або пошкодженням речі, а також витрати, які особа зробила або мусить зробити для відновлення свого порушеного права (реальні збитки); 2) доходи, які особа могла б реально одержати за звичайних обставин, якби її право не було порушене (упущена вигода).

Для застосування такої міри відповідальності, як відшкодування збитків, необхідна наявність повного складу правопорушення: протиправної поведінки (дії чи бездіяльності) особи; шкідливого результату такої поведінки - шкоди (збитків); причинного зв`язку між протиправною поведінкою та збитками; вини особи, яка заподіяла збитки. У разі відсутності, хоча б одного з елементів відповідальність у вигляді відшкодування збитків не наступає.

Під шкодою розуміється матеріальна шкода, що виражається у зменшенні майна потерпілого в результаті порушення належного йому майнового права, та (або) применшенні немайнового блага (життя, здоров`я тощо).

Протиправна поведінка особи може виявлятися у прийнятті нею неправомірного рішення або у неправомірній поведінці (діях або бездіяльності). Протиправною у цивільному праві вважається поведінка, яка порушує імперативні норми права або санкціоновані законом умови договору, внаслідок чого порушуються права іншої особи.

Причинний зв`язок між протиправною поведінкою особи та завданою шкодою є обов`язковою умовою відповідальності, яка передбачає, що шкода стала об`єктивним наслідком поведінки завдавача шкоди.

Відносини, пов`язані із захистом населення, територій, навколишнього природного середовища та майна від надзвичайних ситуацій, реагуванням на них, функціонуванням єдиної державної системи цивільного захисту, та визначає повноваження органів державної влади, Ради міністрів Автономної Республіки Крим, органів місцевого самоврядування, права та обов`язки громадян України, іноземців та осіб без громадянства, підприємств, установ та організацій незалежно від форми власності регулює Кодекс цивільного захисту України.

Так, згідно з п. 33 ч. 1 ст. 2 КЦЗ України пожежна безпека - відсутність неприпустимого ризику виникнення і розвитку пожеж та пов`язаної з ними можливості завдання шкоди живим істотам, матеріальним цінностям і довкіллю.

Відповідно до положень п.п. 7, 21, 22, 23 ч. 1 ст. 20 цього Кодексу до завдань і обов`язків суб`єктів господарювання у сфері цивільного захисту належить, зокрема: проведення оцінки ризиків виникнення надзвичайних ситуацій на об`єктах суб`єкта господарювання, здійснення заходів щодо неперевищення прийнятних рівнів таких ризиків; забезпечення виконання вимог законодавства у сфері техногенної та пожежної безпеки, а також виконання вимог приписів, постанов та розпоряджень центрального органу виконавчої влади, який здійснює державний нагляд у сферах техногенної та пожежної безпеки; утримання у справному стані засобів цивільного та протипожежного захисту, недопущення їх використання не за призначенням; здійснення заходів щодо впровадження автоматичних засобів виявлення та гасіння пожеж і використання для цієї мети виробничої автоматики.

За приписами п. 5 розділу 1 Правил пожежної безпеки в Україні, затверджених наказом Міністерства внутрішніх справ України від 30.12.2014 року № 1417, особи, відповідальні за забезпечення пожежної безпеки на підприємствах та об`єктах, їх права та обов`язки визначаються відповідно до законодавства.

За приписами ст. 322 ЦК України власник зобов`язаний утримувати майно, що йому належить, якщо інше не встановлено договором або законом.

Як вбачається зі звіту про причину виникнення пожежі (а.с. 19-20), пожежа виникла на відкритій території за адресою: АДРЕСА_2 , біля паркану з ОК «Запорізький» (вул. Волинська, 55-А). Горіло сміття та дерев`яні ящики. В звіті чітко визначено, що пожежа поширилася за паркан на гаражі з № НОМЕР_1 по № НОМЕР_2 та на будівлю компресорного цеху.

Також зі звіту встановлено, що первинні засоби пожежогасіння використовувалися не ефективно.

Працівниками Солом`янського РУ ГУ ДСНС України у м. Києві було розглянуто можливі причини виникнення пожежі та ймовірні джерела запалювання, в результаті виникнення пожежі внаслідок короткого замикання електромережі, самозаймання, підпалу - відхилено.

Так, за висновками розгляду даного питання, інспектор прийшов до висновку, що, враховуючи обставини виникнення пожежі, її розповсюдження та пояснення свідків, версія про можливість виникнення пожежі внаслідок потрапляння малокалорійного джерела запалювання на горючі матеріали в осередку пожежі являється найбільш вірогідною, а ймовірним джерелом загорання є полум`я недопалка або сірника, що виразилося в порушення п. 1.2 глави 1 розділу ІІІ «Правил пожежної безпеки в України» в частині допущення влаштування звалища горючих відходів на території об`єкта.

Згідно копії договору № 2913 (ЦМК) про передачу майна територіальної громади міста Києва в оренду від 30 січня 2019 року, укладеного з ТОВ «Світ Плюс». Предметом вказаного договору є цілісний майновий комплекс плодоовочевої бази КП «Світ» Солом`янського району м. Києва за адресою: м. Київ, вул. Молодогвардійській, 32 (т.1, а.с. 165 - 172).

Таким чином, вище зазначений майновий комплекс було передано в оренду ТОВ «Світ Плюс»

Відповідно до умов договору № 2913 (ЦМК) визначено, що орендар зобов`язаний, зокрема: використовувати об`єкт відповідно до його призначення та умов цього Договору; відповідно до вимог нормативно-правових актів з пожежної безпеки розробляти комплексні заходи щодо забезпечення пожежної безпеки об`єкта оренди. Забезпечувати додержання протипожежних вимог стандартів, норм, правил, а також виконання вимог приписів і постанов органів державного пожежного нагляду. Утримувати у справному стані засоби протипожежного захисту і зв`язку, пожежну техніку, обладнання та інвентар, не допускати їх використання не за призначенням. Проводити розслідування випадків пожеж та подавати Орендодавцю відповідні документи розслідування.

Отже, колегія суддів погоджується з висновком сулу першої інстанції, що відповідач як володілець майна і суб`єкт господарювання неналежно виконував обов`язок щодо забезпечення збереження об`єкта, який перебуває у його володінні, тому саме він несе повну відповідальність за дотримання правил пожежної безпеки.

Щодо ухвали Солом'янського районного суду м. Києва від 05 лютого 2021 року про розгляд справи за правилами спрощеного провадження.

Відповідно до п. 2 ч. 6 ст. 19 ЦПК України малозначними справами є справи незначної складності, визнані судом малозначними, крім справ, які підлягають розгляду лише за правилами загального позовного провадження, та справ, ціна позову в яких перевищує двісті п`ятдесят розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Частиною 5 ст. 19 ЦПК України встановлено, що умови, за яких суд має право розглядати вимоги про стягнення грошових сум у наказному провадженні, а справи - у загальному або спрощеному позовному провадженні, визначаються цим Кодексом.

Як вбачаться з матеріалів справи ціна позову становить 208160, 72 грн.

Таким чином, враховуючи ціну позову, суд першої інстанції дійшов вірного висновку про можливість про розгляду справи в порядку спрощеного провадження.

Щодо ухвали Солом'янського районного суду м. Києва від 28 липня 2021 року про розгляд справи без повідомлення (виклику) сторін.

Згідно з ч. 6 ст. 279 ЦПК України суд може відмовити в задоволенні клопотання сторони про розгляд справи в судовому засіданні з повідомленням сторін за одночасного існування таких умов:

1) предметом позову є стягнення грошової суми, розмір якої не перевищує ста розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб;

2) характер спірних правовідносин та предмет доказування у справі не вимагають проведення судового засідання з повідомленням сторін для повного та всебічного встановлення обставин справи.

З матеріалів справи вбачається, що ОСОБА_1 просив відшкодувати шкоду внаслідок пожежі загальною сумою 208160,72 грн. ТОВ «Світ Плюс» було подано відзив, а від ОСОБА_1 було надіслано заперечення на відзив.

Таким чином, колегія суддів погоджується з висновком суду першої інстанції про відсутність підстав для задоволення клопотання про розгляд справи з викликом учасників.

Щодо ухвали Солом'янського районного суду м. Києва від 28 липня 2022 року про відмову у залученні третьої особи та витребування доказів.

Відповідно до ч.ч. 3, 4 ст. 53 ЦПК України, якщо суд при вирішенні питання про відкриття провадження у справі або при підготовці справи до розгляду встановить, що рішення суду може вплинути на права та обов`язки осіб, що не є стороною у справі, суд залучає таких осіб до участі у справі як третіх осіб, які не заявляють самостійних вимог щодо предмета спору. У заявах про залучення третіх осіб і в заявах третіх осіб про вступ у справу на стороні позивача або відповідача зазначається, на яких підставах третіх осіб належить залучити до участі у справі.

Як вбачається з матеріалів справи предметом позову є відшкодування завданої шкоди з ТОВ «Світ Плюс», таким чином суд першої інстанції дійшов вірного висновку, що відсутня підстави для залучення Обслуговуючого кооперативу «Запорізький» до участі у справі з огляду на те, що при вирішення справи по суті рішення жодним чином не вплине на його права або обов`язки.

Щодо ухвали Солом'янського районного суду м. Києва від 28 липня 2022 року про відмову у задоволенні клопотання про призначення пожежно-технічної та будівельно-технічної експертизи.

Відповідно до ч. 1 ст. 103 ЦПК України суд призначає експертизу у справі за сукупності таких умов:

1) для з`ясування обставин, що мають значення для справи, необхідні спеціальні знання у сфері іншій, ніж право, без яких встановити відповідні обставини неможливо;

2) сторонами (стороною) не надані відповідні висновки експертів із цих самих питань або висновки експертів викликають сумніви щодо їх правильності.

Згідно з п. 8 р. ІІ Науково-методичних рекомендацій з питань підготовки та призначення судових експертиз та експертних досліджень, затверджених Наказом Міністерства юстиції України 08.10.1998 № 53/5 (у редакції наказу Міністерства юстиції України від 26.12.2012 № 1950/5), основними завданнями пожежно-технічної експертизи є: визначення причин, умов та процесів виникнення пожежі; визначення часу та шляхів розповсюдження пожежі; визначення обставин, які сприяли виникненню та розповсюдженню пожежі; оцінка умов, засобів і способів гасіння пожежі; відповідність технічного стану об`єкта проти пожежним нормам.

Як вбачається з матеріалів справи, пожежа, яка завдала шкоди, зокрема, майну позивача, сталася 14 липня 2020 року. Місце пожежі та речові докази, які необхідні для проведення експертного дослідження з метою встановлення винної особи, відсутні.

На підставі викладеного колегія суддів погоджується з висновком суду першої інстанції про відсутність підстав для призначення експертизи.

Доводи апеляційної скарги у переважній більшості є аналогічними доводам, викладеним у відзиві на позовну заяву, та не спростовують висновків суду першої інстанцій, обґрунтовано викладених у мотивувальній частині рішення та зводяться до переоцінки доказів та незгоди заявника з висновками суду щодо їх оцінки.

Судом враховано усталену практику Європейського суду з прав людини, який неодноразова відзначав, що рішення національного суду повинно містити мотиви, які достатні для того, щоб відповісти на істотні аспекти доводів сторін (рішення у справі Руїз Торія проти Іспанії). Це право не вимагає детальної відповіді на кожен аргумент, використаний стороною, більше того, воно дозволяє судам вищих інстанції просто підтримати мотиви, наведені судами нижчих інстанцій, без того, щоб повторювати їх.

Європейський суд з прав людини вказав, що згідно з його усталеною практикою, яка відображає принцип, пов`язаний з належним здійсненням правосуддя, у рішеннях судів та інших органів з вирішення спорів мають бути належним чином зазначені підстави, на яких вони ґрунтуються. Хоча пункт 1 статті 6 Конвенції зобов`язує суди обґрунтовувати свої рішення, його не можна тлумачити як такий, що вимагає детальної відповіді на кожен аргумент. Міра, до якої суд має виконати обов`язок щодо обґрунтування рішення, може бути різною в залежності від характеру рішення (Серявін та інші проти України, № 4909/04, § 58, ЄСПЛ, від 10 лютого 2010 року).

Відповідно до положень ст. 367 ЦПК України суд апеляційної інстанції переглядає справу за наявними в ній і додатково поданими доказами та перевіряє законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги.

Відповідно до ст. 374 ЦПК України, суд апеляційної інстанції за результатами розгляду апеляційної скарги має право залишити судове рішення без змін, а скаргу без задоволення.

Згідно зі ст. 375 ЦПК України суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а судове рішення без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права.

Враховуючи наведене та доводи апеляційної скарги, колегія суддів доходить висновку про відсутність обґрунтованих правових підстав для скасування оскаржуваного рішення суду, яке ухвалено з дотриманням норм матеріального та процесуального права, з підстав, що зазначені в апеляційній скарзі, таким чином апеляційну скаргу слід залишити без задоволення, а рішення суду першої інстанції - без змін.

Керуючись ст.ст. 367, 369, 374, 375 України, колегія суддів

П О С Т А Н О В И Л А:

Апеляційну скаргу представника Товариства з обмеженою відповідальністю «СВІТ ПЛЮС» залишити без задоволення.

Рішення Солом`янського районного суду м. Києва від 28 липня 2022 року у справі за позовом ОСОБА_1 до Товариства з обмеженою відповідальністю «СВІТ ПЛЮС», третя особа: Департамент комунальної власності м. Києва виконавчого округу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації), про відшкодування шкоди залишити без змін.

Постанова суду апеляційної інстанції набирає законної сили з дня її прийняття та не підлягає касаційному оскарженню, окрім випадків встановлених ст. 389 ЦПК України.

Суддя-доповідач

Судді: