Дата документу 22.08.2023Справа № 643/2457/22
Провадження № 2/554/5859/2023
У Х В А Л А

22 серпня 2023 року м. Полтава

Суддя Октябрського районного суду м.Полтави Гольник Л.В., розглянувши матеріали позовної заяви ОСОБА_1 , подану через представника адвоката Сайченко Яну Василівну до ОСОБА_1 про поділ майна подружжя шляхом припинення права власності,-

в с т а н о в и в:

17.02.2022 року представник позивача звернувся до Московського районного суду м.Харкова із позовною заявою до ОСОБА_1 про поділ майна подружжя шляхом припинення права власності, в якому прохали:

1. Припинити право спільної часткової власності на частину однокімнатної квартири, що знаходиться за адресою: АДРЕСА_1 , що знаходиться в спільній частковій власності ОСОБА_1 , шляхом набуття права власності на майно за відповідачем - ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , РНОКПП: НОМЕР_1 з дня отримання позивачем матеріальної компенсації.

2. Припинити право спільної часткової власності на частину двокімнатної квартири, що знаходиться за адресою: АДРЕСА_2 , що знаходиться в спільній частковій власності ОСОБА_1 , шляхом набуття права власності на майно за відповідачем - ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , РНОКПП: НОМЕР_1 з дня отримання позивачем матеріальної компенсації.

2.Стягнути з ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , РНОКПП: НОМЕР_1 на користь ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_2 РНОКПП: НОМЕР_2 матеріальну компенсацію у розмірі частини від загальної вартості нерухомого майна, що знаходиться у спільній частковій власності у розмірі 1 610 000грн. 00 коп.

Разом з позовом подано клопотання про звільнення позивача від сплати судового збору, або до ухвалення судового рішення в даній справі, в якому представник позивача посилається на те, що дохід позивача за 2020 рік складає 57598 грн., а відповідно 5 % від річного доходу за попередній рік є меншим ніж розмір судового збору, який належить сплатити.

Відповідно до частини сьомої статті 147 Закону України «Про судоустрій і статус суддів», враховуючи неможливість судами здійснювати правосуддя під час воєнного стану, Верховний суд розпорядженням від 08.03.2022 № 2/0/9-22 змінив територіальну підсудність судових справ Московського районного суду м. Харкова на Октябрський районний суд м.Полтави, вказана позовна заява підсудна Октябрському районному суду м. Полтави.

Згідно протоколу автоматизованого розподілу судових справ позовна заява надійшла у провадження судді Октябрського районного суду м. Полтави Гольник Л.В.

Суддя, дослідивши матеріали позовної заяви, вважає, що її слід залишити без руху з таких підстав.

Відповідно до ч. 3 ст. 175 ЦПК України позовна заява повинна містити:

1) найменування суду першої інстанції, до якого подається заява;

2) повне найменування (для юридичних осіб) або ім`я (прізвище, ім`я та по батькові - для фізичних осіб) сторін та інших учасників справи, їх місцезнаходження (для юридичних осіб) або місце проживання чи перебування (для фізичних осіб), поштовий індекс, ідентифікаційний код юридичної особи в Єдиному державному реєстрі підприємств і організацій України (для юридичних осіб, зареєстрованих за законодавством України), а також реєстраційний номер облікової картки платника податків (для фізичних осіб) за його наявності або номер і серію паспорта для фізичних осіб - громадян України (якщо такі відомості позивачу відомі), відомі номери засобів зв`язку, офіційної електронної адреси та адреси електронної пошти;

3) зазначення ціни позову, якщо позов підлягає грошовій оцінці; обґрунтований розрахунок сум, що стягуються чи оспорюються;

4) зміст позовних вимог: спосіб (способи) захисту прав або інтересів, передбачений законом чи договором, або інший спосіб (способи) захисту прав та інтересів, який не суперечить закону і який позивач просить суд визначити у рішенні; якщо позов подано до кількох відповідачів - зміст позовних вимог щодо кожного з них;

5) виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги; зазначення доказів, що підтверджують вказані обставини;

6) відомості про вжиття заходів досудового врегулювання спору, якщо такі проводилися, в тому числі, якщо законом визначений обов`язковий досудовий порядок урегулювання спору;

7) відомості про вжиття заходів забезпечення доказів або позову до подання позовної заяви, якщо такі здійснювалися;

8) перелік документів та інших доказів, що додаються до заяви; зазначення доказів, які не можуть бути подані разом із позовною заявою (за наявності); зазначення щодо наявності у позивача або іншої особи оригіналів письмових або електронних доказів, копії яких додано до заяви;

9) попередній (орієнтовний) розрахунок суми судових витрат, які позивач поніс і які очікує понести у зв`язку із розглядом справи;

10) підтвердження позивача про те, що ним не подано іншого позову (позовів) до цього ж відповідача (відповідачів) з тим самим предметом та з тих самих підстав.

Судом встановлено, що позовна заява подана без дотримання ч. 3 ст. 175 ЦПК України, зокрема:

- не вказано місце реєстрації чи проживання позивача, її контактний номер телефону. адреса електронної пошти.

Відповідно до ч. 4 ст. 177 ЦПК України до позовної заяви додаються документи, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, що підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Відповідно до ч. 2 ст. 4 Закону України «Про судовий збір» за подання до суду фізичною особою позовної заяви майнового характеру ставка судового збору встановлюється у розмірі 1 відсотку ціни позову, але не менше 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб та не більше 5 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб; за вимогу немайнову характеру 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Враховуючи, що позивачем заявлено позовну вимогу матеріального характеру в розмірі 1610000 грн., з урахуванням того, що прожитковий мінімум для працездатних осіб у 2022 році склав 2481 грн, то розмір судового збору становить 12405 грн.

Згідно з ч. 1, 3 ст.136 ЦПК України суд, враховуючи майновий стан сторони, може своєю ухвалою відстрочити або розстрочити сплату судового збору на визначений строк у порядку, передбаченому законом, але не більше як до ухвалення судового рішення у справі. З підстав, зазначених у частині першій цієї статті, суд у порядку, передбаченому законом, може зменшити розмір належних до сплати судових витрат, пов`язаних з розглядом справи, або звільнити від їх сплати.

Відповідно до п. 1 ч. 1 ст.8 Закону України «Про судовий збір», враховуючи майновий стан сторони, суд може своєю ухвалою за її клопотанням відстрочити або розстрочити сплату судового збору на певний строк, але не довше ніж до ухвалення судового рішення у справі за таких умов: розмір судового збору перевищує 5 відсотків розміру річного доходу позивача - фізичної особи за попередній календарний рік.

Згідно з ч.2 статті 8 Закону України «Про судовий збір» суд може зменшити розмір судового збору або звільнити від його сплати на підставі, зазначеній у частині першій цієї статті.

На підтвердження тієї обставини, що розмір судового збору перевищує 5% розміру річного доходу, позивачем надані відомості з Державного реєстру фізичних осіб-платників податків про суми виплачених доходів та утриманих податків, згідно з якими ОСОБА_1 за період з І кварталу 2020 року по ІV квартал 2020 року виплачена сума доходу в розмірі 57598,09 грн.

У даному клопотанні позивачка надала суду відомості з Державного реєстру фізичних осіб-платників податків про суми виплачених доходів та утриманих податків за 2020 рік, тоді як позов подано у 2022 року.

Отже, позивачем не надано до суду докази на підтвердження того, що його майновий стан перешкоджав (перешкоджає) сплаті ним судового збору у встановленому законодавством порядку і розмірі, тому суд вважає, що у задоволенні клопотання про звільнення від сплати судового збору за подання позовної заяви, слід відмовити.

Судом при винесенні ухвали враховується прецедентна практика Європейського суду з прав людини, яка виходить з того, що реалізуючи п.1 ст.6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод щодо доступності правосуддя та справедливого судового розгляду кожна держава-учасниця цієї Конвенції вправі встановлювати правила судової процедури, в тому числі й процесуальні заборони і обмеження, зміст яких - не допустити судовий процес у безладний рух.

З цього приводу прецедентними є рішення Європейського суду з прав людини у справах «Осман проти Сполученого королівства» від 28.10.1998 року та «Круз проти Польщі» від 19 червня 2001 року.

У вказаних Рішеннях зазначено, що право на суд не є абсолютним. Воно може бути піддане обмеженням, дозволеним за змістом, тому що право на доступ до суду за самою своєю природою потребує регулювання з боку держави.

У зв`язку з наведеним, вказані вимоги суду не є порушенням права на справедливий судовий захист та не можуть вважатися обмеженням права доступу до суду.

Отже, відповідно до ч. 1, 2 ст. 185 ЦПК України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175 і 177 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

В ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

На підставі викладеного, керуючись ст.185 ЦПК України,-

у х в а л и в:

У задоволені клопотання позивачки ОСОБА_1 про звільнення від сплати судового збору та його розстрочення відмовити.

Позовну заяву ОСОБА_1 , подану через представника адвоката Сайченко Яну Василівну до ОСОБА_1 про поділ майна подружжя шляхом припинення права власності залишити без руху.

Надати позивачу строк для усунення недоліків протягом п`яти днів з дня вручення копії цієї ухвали.

У разі не усунення недоліків позовної заяви у строк, встановлений судом, позов вважається неподаним і повертається позивачу.

Ухвала апеляційному оскарженню не підлягає.

Суддя Л.В.Гольник