КИЇВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
У Х В А Л А

05 червня 2023 року м. Київ

Унікальний номер справи № 753/174/21

Головуючий у першій інстанції - Гусак О.С.

Апеляційне провадження № 22-ц/824/9728/2023

Київський апеляційний суд в складі колегії суддів судової палати з розгляду цивільних справ: головуючого - Левенця Б.Б.,

суддів - Борисової О.В., Ратнікової В.М.,

перевіривши апеляційну скаргу ОСОБА_1 на протокольну ухвалу Дарницького районного суду міста Києва від 06 березня 2023 року у справі за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_1 , третя особа: Служба у справах дітей та сім`ї Голосіївської районної у місті Києві державної адміністрації, про позбавлення батьківських прав, -

в с т а н о в и в :

Протокольною ухвалою Дарницького районного суду міста Києва від 06 березня 2023 року відмовлено у задоволені заяви ОСОБА_1 про доповнення позовних вимог за зустрічним позовом (т. 2 а.с. 122-123).

Не погодившись з ухвалою суду, 05 травня 2023 року ОСОБА_1 подав до суду апеляційнускаргу (т. 2 а.с. 212-226).

Ухвалою Київського апеляційного суду від 08 травня 2023 року витребувано з Дарницького районного суду міста Києва матеріали цивільної справи (т. 2 а.с. 237).

16 травня 2023 року зазначена справа отримана Київським апеляційним судом та 17 травня 2023 року передана судді-доповідачу.

Ухвала суду першої інстанції про відмову у прийнятті заяви про відмову у задоволенні заяви про доповнення позовних вимог не входить до переліку ухвал, які можуть бути оскаржені окремо від рішення суду в порядку ст. 353 ЦПК України.

Наслідком відмови у задоволенні заяви про доповнення (збільшення) позовних вимог є повернення такої заяви позивачу.

Пунктом 6 ч. 1 ст. 353 ЦПК України визначено, що окремо від рішення суду можуть бути оскаржені в апеляційному порядку ухвали суду першої інстанції щодо повернення заяви позивачеві (заявникові).

У постанові від 01 листопада 2021 року у справі № 405/3360/17 Верховний Суд у складі Об`єднаної палати Касаційного цивільного суду дійшов висновку, що процесуальним наслідком відмови у прийнятті заяви про збільшення позовних вимог є повернення такої заяви, яка, у свою чергу, може бути оскаржена в апеляційному порядку відповідно до вимог ст. 353 ЦПК України, тому на ухвалу суду про відмову у прийняті заяви про збільшення позовних вимог може бути подана апеляційна скарга окремо від рішення суду.

Ухвалою Київського апеляційного суду від 22 травня 2023 року апеляційну скаргу ОСОБА_1 на протокольну ухвалу Дарницького районного суду міста Києва від 06 березня 2023 року - залишено без руху та надано строк для усунення недоліків апеляційної скарги протягом десяти днів з дня вручення копії даної ухвали для надіслання на адресу суду заяви із зазначенням поважних підстав для поновлення строку на апеляційне оскарження протокольної ухвали суду, та копій апеляційної скарги відповідно до кількості учасників справи (т. 2 а.с. 241-242).

30 травня 2023 року Київським апеляційний судом отримано заяву про усунення недоліків від ОСОБА_1 , до якої останній долучив заяву про поновлення строку на апеляційне оскарження протокольної ухвали суду та копії апеляційної скарги. В заві про поновлення строку на апеляційне оскарження зазначав, що протокольна ухвала суду не була оформлена окремим письмовим документом, а за роз`ясненнями судді районного суду оскаржити таку ухвалу можливо разом з рішенням суду. Враховуючи вказане, не маючи письмової ухвали та мотивувальної частини судового рішення, керуючись роз`ясненнями судді першої інстанції для здійснення апеляційного оскарження протокольної ухвали необхідно повний текст рішення суду, який було виготовлено у цій справі 01 травня 2023 року.

Згідно з ч. 1 ст. 354 ЦПК України апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів, а на ухвалу суду - протягом п`ятнадцяти днів з дня його (її) проголошення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

За змістом п. 2 ч. 2 ст. 354 ЦПК України учасник справи, якому повна ухвала суду не була вручена у день її проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Відповідно до ч. 1 ст. 127 ЦПК України суд за заявою учасника справи поновлює пропущений процесуальний строк, встановлений законом, якщо визнає причини його пропуску поважними, крім випадків, коли цим Кодексом встановлено неможливість такого поновлення.

Дослідивши матеріали справи, апеляційний суд дійшов висновку про необґрунтованість доводів заявника щодо наявності поважних причин пропуску встановленого законом строку для звернення до суду з апеляційною скаргою на ухвалу суду виходячи з того, що протокольну ухвалу суду було проголошено 06 березня 2023 року, ОСОБА_1 був присутній у судовому засіданні при проголошенні оскаржуваної ухвали та ознайомлений з її змістом (відмовлено у задоволені заяви ОСОБА_1 про доповнення позовних вимог за зустрічним позовом) (т. 2 а.с. 122-123).

Виходячи з п. 4 ч. 1 ст. 358 ЦПК України суд апеляційної інстанції відмовляє у відкритті апеляційного провадження у справі, якщо скаржником у строк, визначений судом, не подано заяву про поновлення строку на апеляційне оскарження або наведені підстави для поновлення строку на апеляційне оскарження визнані судом неповажними.

Питання про відмову у відкритті апеляційного провадження вирішується не пізніше п`яти днів з дня надходження апеляційної скарги або з дня закінчення строку на усунення недоліків (ч. 3 ст. 358 ЦПК України).

Зважаючи на те, що зазначені підстави для поновлення строку на апеляційне оскарження визнані судом неповажними, а на усунення недоліків апелянт не навів інших поважних підстав для поновлення строку на апеляційне оскарження, відповідно до п. 4 ч. 1 ст. 358 ЦПК України суд відмовляє у відкритті апеляційного провадження.

Норми, які регулюють строки подачі скарг, безсумнівно, спрямовані на забезпечення належного здійснення правосуддя і юридичної визначеності. Зацікавлені особи мають розраховувати на те, що ці норми будуть застосовані (PERETYAKA AND SHEREMETYEV v. UKRAINE, № 17160/06 та N 35548/06, § 34, ЄСПЛ, від 21 грудня 2010 року).

Європейський суд з прав людини зауважив, що «право на суд», одним із аспектів якого є право доступу, не є абсолютним і може підлягати обмеженням; їх накладення дозволене за змістом, особливо щодо умов прийнятності апеляційної скарги. Проте такі обмеження повинні застосовуватись з легітимною метою та повинні зберігати пропорційність між застосованими засобами та поставленого метою (VOLOVIK v. UKRAINE, №15123/03, § 53, 55, ЄСПЛ, від 6 грудня 2007 року). Норми, які регулюють строки подачі скарг, безсумнівно, спрямовані на забезпечення належного здійснення правосуддя і юридичної визначеності.

Прецедентна практика Європейського суду з прав людини виходить з того, що реалізуючи п. 1 ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод щодо доступності правосуддя та справедливого судового розгляду кожна держава-учасниця цієї Конвенції вправі встановлювати правила судової процедури, в тому числі й процесуальні заборони і обмеження, змістом яких є не допустити судовий процес у безладний рух.

При цьому, суд апеляційної інстанції вважає за необхідне роз`яснити апелянту, що відповідно до положень п. 3 ч. 1 ст. 7 Закону України «Про судовий збір» сплачена сума судового збору повертається за клопотанням особи, яка його сплатила за ухвалою суду в разі відмови у відкритті апеляційного провадження у справі. Тому з метою повернення сплаченої суми судового збору за подачу апеляційної скарги, особа, яка його сплатила, має подати відповідне клопотання.

Керуючись ст.ст. 354, ч. 4 ст. 357, ст. 358, ч. 2 ст. 381 ЦПК України, -

у х в а л и в :

Відмовити у відкритті апеляційного провадження за апеляційною скаргою ОСОБА_1 на протокольну ухвалу Дарницького районного суду міста Києва від 06 березня 2023 року.

Копію ухвали надіслати учасникам справи, а скаржнику надіслати копію ухвали разом з апеляційною скаргою та доданими до скарги матеріалами.

Ухвала набирає законної сили з моменту її постановлення і може бути оскаржена в касаційному порядку до Верховного Суду протягом тридцяти днів з дня складання повного судового рішення.

Судді Київського апеляційного суду: Б.Б. Левенець

О.В. Борисова

В.М. Ратнікова