Справа № 211/3472/23
Провадження № 2/211/1830/23
У Х В А Л А

про залишення позову без руху

05 червня 2023 року суддя Довгинцівського районного суду міста Кривого Рогу Дніпропетровської області Ткаченко С.В. вивчивши матеріали позовної заяви ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про відшкодування шкоди в порядку регресу, -

ВСТАНОВИВ:

01.06.2023р. ОСОБА_1 звернувся до суду з позовом до ОСОБА_2 про відшкодування шкоди в порядку регресу.

Вказана позовна заява надійшла до суду в електронній формі та містить зазначення про те, що документ був сформований в системі «Електронний суд» 01.06.2023р.

Дослідивши матеріали позовної заяви, суддя приходить до висновку, що позовну заяву слід залишити без руху, виходячи із наступного.

Статтею 175 ЦПК України визначені основні вимоги до позовної заяви, які мають бути дотримані особами, які звертаються до суду за захистом своїх прав та інтересів шляхом пред`явлення позову до суду.

Відповідно до ч. 3 ст. 13 ЦК України, учасники справи розпоряджається своїми правами щодо предмета спору на власний розсуд. Таке право мають також особи, в інтересах яких заявлено вимоги, за винятком тих осіб, які не мають процесуальної дієздатності.

Згідно ч. 3 ст. 175 ЦПК України, позовна заява, серед іншого, повинна містити: зазначення ціни позову, якщо позов підлягає грошовій оцінці; зміст позовних вимог: спосіб (способи) захисту прав або інтересів, передбачений законом чи договором, або інший спосіб (способи) захисту прав та інтересів, який не суперечить закону і який позивач просить суд визначити у рішенні; якщо позов подано до кількох відповідачів - зміст позовних вимог щодо кожного з них; виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги; зазначення доказів, що підтверджують вказані обставини.

В роз`ясненнях, викладених у Постанові Пленуму Верховного Суду України N 2 від 12.06.2009 р. «Про застосування норм цивільного процесуального законодавства при розгляді справ у суді першої інстанції» зазначено, що суди мають звертати особливу увагу, зокрема, на те, що у позовній заяві повинні не лише міститися позовні вимоги, а й бути викладені обставини, якими позивач обґрунтовує свої вимоги, і зазначені докази, що підтверджують кожну обставину.

Зміст позовних вимог - це певна форма захисту, яку просить позивач від суду. Під підставами позову, як вказує Верховний суд України, слід розуміти обставини, якими обґрунтовуються позовні вимоги. Виклад обставин та підстав також необхідний для визначення тотожності позову, захисту відповідача від позову, зміни позову позивачем і, найголовніше, - для визначення предмета доказування по даній справі.

Під предметом позову розуміється певна матеріально-правова вимога позивача до відповідача, стосовно якої позивач просить прийняти судове рішення.

Підстави позову становлять обставини (фактична підстава), якими позивач обґрунтовує свої вимоги щодо захисту права та охоронюваного законом інтересу, і норми права (юридична підстава), які у своїй сукупності дають право особі звернутися до суду з позовними вимогами до відповідача.

Так, ОСОБА_1 як фізична особа пред`явив позов до відповідача ОСОБА_2 з вимогами: «Стягнути з ОСОБА_2 на користь ФОП ОСОБА_1 , завдані збитки. Тобто вступна частина позову не відповідає прохальній.

За змістом ч. 1 ст. 42 ЦПК України, у справах позовного провадження учасниками справи є сторони, треті особи.

Учасники справи як суб`єкти цивільних процесуальних правовідносин наділені відповідною юридичною заінтересованістю, що визначає їх правовий статус при розгляді й вирішенні цивільної справи.

Так, у відповідності до ст. 48 ЦПК України, сторонами в цивільному процесі є позивач і відповідач.

Сторони це особи, між якими виник спір про право, який є предметом розгляду та вирішення судом, які мають відповідну юридичну заінтересованість та наділені цивільною та цивільно-процесуальною право- і дієздатністю.

Ознакою сторін, яка відрізняє їх від інших суб`єктів цивільних процесуальних правовідносин, є, зокрема, поширення на них всіх правових наслідків та властивостей судового рішення.

Крім того, п.6 ч. 3 ст.175 ЦПК України передбачено, що позовна заява повинна містити відомості про вжиття заходів досудового врегулювання спору, якщо такі проводилися, в тому числі, якщо законом визначений обов`язковий досудовий порядок урегулювання спору.

Так в позовній заяві зазначено, що з метою врегулювання спору відповідачеві було направлено Вимогу про відшкодування збитків в порядку регресу. Однак, як вбачається з долучених до позовної заяви доказів претензію про відшкодування збитків в порядку регресу ОСОБА_2 було направлено ПрАТ «УПСК» 15.01.2020р., а не позивачем.

Відповідно до вимог ч. 4 ст. 177 ЦПК України до позовної заяви додаються документи, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, що підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Згідно ч. 1 ст. 4 Закону України «Про судовий збір» судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.

Згідно з п.п. п.1 ч.2 ст.4 Закону України «Про судовий збір» за подання до суду позовної заяви майнового характеру, яка подана фізичною особою або фізичною особою - підприємцем, ставка судового збору становить 1 відсоток ціни позову, але не менше 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб та не більше 5 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Відповідно до Закону України «Про Державний бюджет України на 2023 рік» прожитковий мінімум для працездатних осіб з 01 січня 2023 року встановлений в розмірі 2684 гривні.

А відповідно до ч. 3 ст. 4 вказаного закону при поданні до суду процесуальних документів, передбачених частиною другою цієї статті, в електронній формі - застосовується коефіцієнт 0,8 для пониження відповідного розміру ставки судового збору.

Зважаючи на вище викладене, враховуючи ціну позову, позивач при зверненні до суду з позовом про відшкодування шкоди в порядку регресу зобов`язаний сплатити судовий збір, який передбачений п.п. п.1 ч.2 ст.4 Закону України «Про судовий збір» з урахуванням ч. 3 ст. 4 цього закону, у розмірі 858 гривень 88 копійок за вимогу майнового характеру та надати суду відповідні докази.

Позивачем в позовній заяві зазначено, що ним сплачено судовий збір в розмірі 858,88 грн., однак доказів сплати судового збору до позовної заяви не додано та в переліку додатків до позовної заяви не зазначено.

Відповідно до ч. 1 ст. 185 ЦПК України, суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статті 175 і 177 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

З огляду на викладене, зазначена позовна заява підлягає залишенню без руху, так як подана з порушенням вимог ст.ст. 175, 177 ЦПК України. Позивачу слід надати строк для усунення виявлених недоліків шляхом направлення до суду нової редакції позовної заяви з чітко визначеним суб`єктним складом сторін (з конкретним визначенням прізвища, ім`я, по-батькові (персональні дані Фізичної особи, яка має статус суб`єкта підприємницької діяльності), позивача та відповідача), що мають відповідати офіційному документу, який підтверджує індивідуальні дані фізичної особи та/або фізичної особи, яка має статус суб`єкта підприємницької діяльності та зазначенням відомості про вжиття заходів досудового врегулювання спору саме позивачем, а також надати докази сплатити судового збору за позовну вимогу майнового характеру у розмірі 858,88 грн..

Враховуючи вищевикладене та керуючись ст.ст. 175, 177, 185 ЦПК України, суддя,-

ПОСТАНОВИВ:

Позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про відшкодування шкоди в порядку регресу залишити без руху, надавши позивачу строк для усунення недоліків, який не може перевищувати десяти днів з дня отримання позивачем ухвали.

Попередити ОСОБА_1 , що у випадку не усунення недоліків позовна заява буде вважатись не поданою і повернута позивачу.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя: С. В. Ткаченко