ДАРНИЦЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД М.КИЄВА
провадження № 2/753/6020/23
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"04" серпня 2023 р. суддя Дарницького районного суду міста Києва Шаповалова К.В., розглянувши позовну заяву Приватного акціонерного товариства "Акціонерна компанія "Київводоканал" (м. Київ, вул. Лейпцизька, 1-а) до ОСОБА_1 ( АДРЕСА_1 ), ОСОБА_2 ( АДРЕСА_1 ), ОСОБА_3 ( АДРЕСА_1 ), ОСОБА_4 ( АДРЕСА_2 ) про стягнення боргу за житлово-комунальні послуги,

В С Т А Н О В И В:

13 липня 2023 року до Дарницького районного суду міста Києва надійшла позовна заява ПрАТ "АК "Київводоканал" до ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 про стягнення боргу за житлово-комунальні послуги.

В обґрунтування позовної заяви позивач зазначає, що відповідачі, будучи споживачами житлово-комунальних послуг за адресою: АДРЕСА_1 , належним чином не здійснювали плату за отримані послуги з централізованого водопостачання та централізованого водовідведення, у зв`язку із чим у них утворилася заборгованість, яка загалом складає 31 582,29 грн., та яку позивач просить суд стягнути з відповідачів на свою користь. Окрім того позивач просить суд стягнути на свою користь 3% річних від суми боргу - 3095,72 грн. та інфляційні втрати - 15 855,19 грн. Загалом ціна позову складає 50 533,20 грн.

Відповідно до протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 14 липня 2023 року цивільну справу № 753/12093/23 передано судді Шаповаловій К.В.Фактично справу було передано судді 20 липня 2023 року.

31 липня 2023 року до суду надійшла відповідь з електронного реєстру територіальної громади м. Києва ГІОЦ/КМДА про зареєстроване місце проживання відповідачів. Разом з тим було зазначено, що відповідачі ОСОБА_1 , ОСОБА_2 та ОСОБА_3 вибули з місця проживання у зв`язку зі смертю. Відповідач ОСОБА_4 з 06 травня 2019 року значиться зареєстрованим за адресою: АДРЕСА_2 .

03 серпня 2023 року до суду від Київського відділу державної реєстрації смерті Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Київ) надійшла інформація стосовно того, що 11 листопада 2017 року був складений актовий запис № 17556 про смерть ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_2 ; 18 січня 2023 року був складений актовий запис № 12 про смерть ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_4 ; 12 листопада 2016 року був складений актовий запис № 1867 про смерть ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_5 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_6 ;

Вивчивши матеріали позовної заяви, отримані судом та перевіривши відомості, що містяться в матеріалах справи, суд дійшов висновку про наявність обґрунтованих підстав для відмови у відкритті провадження у справі відносно відповідачів ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , ОСОБА_3 з наступних підстав.

Відповідно до частин першої, четвертої статті 25 ЦК України здатність мати цивільні права та обов`язки (цивільну правоздатність) мають усі фізичні особи. Цивільна правоздатність фізичної особи припиняється в момент її смерті.

Згідно із статтею 55 ЦПК України у разі смерті фізичної особи, припинення юридичної особи, заміни кредитора чи боржника у зобов`язанні, а також в інших випадках заміни особи у відносинах, щодо яких виник спір, суд залучає до участі у справі правонаступника відповідної сторони або третьої особи на будь-якій стадії судового процесу. Усі дії, вчинені в цивільному процесі до вступу правонаступника, обов`язкові для нього так само, як вони були обов`язкові для особи, яку він замінив.

Цивільне-процесуальне законодавство України не містить норм, які б передбачали здійснення провадження у справах щодо осіб, які померли до відкриття провадження у справі.

Отже, ЦПК України визначає порядок процесуального правонаступництва лише у тих справах, де сторона учасник процесу, вибула з певних причин, у тому числі й у зв`язку зі смертю після відкриття провадження у справі. У позовному провадженні процесуальне правонаступництво відбувається в тих випадках, коли права або обов`язки одного із суб`єктів спірного матеріального правовідношення в силу тих або інших причин переходять до іншої особи, яка не брала участі у цьому процесі. Отже процесуальне правонаступництво тісно пов`язане з матеріальним, оскільки процесуальне правонаступництво передбачає перехід суб`єктивного права або обов`язку від однієї особи до іншої в матеріальному праві. При цьому не залежно від підстав матеріального правонаступництва, процесуальне правонаступництво допускається лише після того, як відбудеться заміна в матеріальному правовідношенні.

Таким чином процесуальне правонаступництво у разі смерті фізичної особи в порядку ст. 55 ЦПК України можливо лише шляхом залучення правонаступника померлої сторони за умови, що смерть фізичної особи настала після звернення позивача до суду та відкриття провадження у справі, адже залучення правонаступників особи, яка померла до відкриття провадження у справі, суперечить принципам цивільного судочинства.

Зважаючи на вказане, а також на те, що смерть відповідачів ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , ОСОБА_3 мала місце до пред`явлення даного позову до суду, особи, що вказані відповідачами у позові не набули цивільної процесуальної правоздатності у даному цивільному процесі, тобто не були сторонам у даній справі на момент смерті.

Відповідно до пункту 6 частини першої статті 186 ЦПК України суддя відмовляє у відкритті провадження у справі, якщо настала смерть фізичної особи або оголошено її померлою чи припинено юридичну особу, які звернулися до суду або до яких пред`явлено позов, якщо спірні правовідносини не допускають правонаступництва.

Матеріальне правонаступництво автоматично не породжує правонаступництва в процесі. Пов`язано це з тим, що вступ в процес правонаступника-позивача залежить від його волевиявлення. Вступ до процесу правонаступника-відповідача залежить від волі позивача.

В даному випадку волі позивача про заміни відповідачів правонаступниками не вбачається, а з`ясувати це питання можливо лише після відкриття провадження у справі, що є, на даний час, неможливим, у зв`язку з відсутністю відповідачів, зазначених у позові,.

Вказане узгоджується з позицією Великої Палати Верховного Суду, викладеній у постанові від 07 квітня 2020 року у справі № 473/1433/18.

Вирішення питання щодо належних процесуальних дій суду у наведеному випадку залежить від стадії судового провадження, на якій судом було встановлено факт пред`явлення позову до померлої особи.

Якщо на стадії відкриття провадження у справі суд встановить, що фізична особа відповідач знятий з обліку у відповідному органі реєстрації місця перебування та місця проживання особи у зв`язку із смертю, у відкритті провадження має бути відмовлено.

Враховуючи вищевикладене, суд дійшов висновку про відсутність підстав для відкриття провадження по справі в частині стягнення заборгованості з відповідачів ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , ОСОБА_3 .

Окрім іншого, враховуючи те, що позовна заява відповідає вимогам, встановленим статтям 174, 175, 177 Цивільного процесуального кодексу України (далі - ЦПК України), відсутні встановлені цим Кодексом підстави для повернення позовної заяви, залишення її без розгляду або відмови у відкритті провадження в цивільній справі, зважаючи на те, що справа підсудна Дарницькому районному суду міста Києва, суд вважає за необхідне прийняти позов до розгляду та відкрити провадження у цій справі в частині вимог до відповідача ОСОБА_4 .

За загальним правилом, встановленим статтею 274 ЦПК України, у порядку спрощеного позовного провадження розглядаються: малозначні справи; що виникають з трудових відносин; про надання судом дозволу на тимчасовий виїзд дитини за межі України тому з батьків, хто проживає окремо від дитини, у якого відсутня заборгованість зі сплати аліментів та якому відмовлено другим із батьків у наданні нотаріально посвідченої згоди на такий виїзд.

Згідно із частиною п`ятою статті 279 ЦПК України, суд розглядає справу в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін за наявними у справі матеріалами, за відсутності клопотання будь-якої зі сторін про інше. За клопотанням однієї із сторін або з власної ініціативи суду розгляд справи проводиться в судовому засіданні з повідомленням (викликом) сторін.

Відповідно пункту першого частини шостої статті 19 ЦПК України, малозначними є справи, у яких ціна позову не перевищує ста розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Згідно із статтею 7 Закону України «Про державний бюджет України на 2023 рік» у 2023 році прожитковий мінімум для працездатних осіб, з 1 січня 2023 року, становить - 2684 гривні. Тобто 100 розмірів прожиткового мінімуму становлять суму 2684,00 х 100 = 268400 грн.

Ціна позову в даній справі становить 51 771, 18 грн., що не перевищує ста розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, отже вказана справа відноситься до малозначних.

Враховуючи вимоги статей 19, 274, 279 ЦПК України, зважаючи на зміст позовних вимог, суд дійшов висновку про розгляд справи в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін.

Як вбачається з матеріалів справи, позивачем разом з позовом були заявлені клопотання про витребування доказів, зокрема, від Комунального підприємства Київської міської ради "Київське міське бюро технічної інвентаризації" відомостей, що підтверджують право власності/користування на об`єкт нерухомості за адресою: АДРЕСА_1 .

Згідно із статтею 84 ЦПК України учасник справи, у разі неможливості самостійно надати докази, вправі подати клопотання про витребування доказів судом. Таке клопотання повинно бути подане в строк, зазначений у частинах другій та третій статті 83 цього Кодексу.

Відповідно до частини другої статті 84 ЦПК України, у клопотанні повинно бути зазначено: 1) який доказ витребується; 2) обставини, які може підтвердити цей доказ, або аргументи, які він може спростувати; 3) підстави, з яких випливає, що цей доказ має відповідна особа; 4) вжиті особою, яка подає клопотання, заходи для отримання цього доказу самостійно, докази вжиття таких заходів та (або) причини неможливості самостійного отримання цього доказу.

Згідно із частиною третьою статті 84 ЦПК України у разі задоволення клопотання суд своє ухвалою витребує відповідні докази.

Частиною першою статті 76 ЦПК України встановлено що доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи.

Відповідно до пункту 4 частини п`ятої статті 12 ЦПК України, суд, зберігаючи об`єктивність і неупередженість сприяє учасникам судового процесу в реалізації ними прав, передбачених цим Кодексом.

Згідно із частиною третьою статті 177 ЦПК України у разі необхідності до позовної заяви додається клопотання про витребування доказів. В ухвалі про відкриття провадження у справі зазначається, зокрема, результат вирішення заяв і клопотань позивача, що надійшли разом із позовною заявою, якщо їх вирішення не потребує виклику сторін.

Вивчивши клопотання про витребування доказів, з огляду на предмет та підстави позову, з метою повного, всебічного та об`єктивного розгляду справи, зважаючи на те, що відповідно до витягу з ДРРП інформація про власників майна вісутня, суд доходить до висновку, що клопотання підлягає задоволенню, оскільки відомості, які містяться у вказаних документах мають значення для встановлення обставин справи, повного та всебічного її розгляду.

Відповідно до частин сьомої-десятої статті 84 ЦПК України особи, які не мають можливості подати доказ, який витребовує суд, або не мають можливості подати такий доказ у встановлені строки, зобов`язані повідомити про це суд із зазначенням причин протягом п`яти днів з дня вручення ухвали.

У разі неповідомлення суду про неможливість подати докази, витребувані судом, а також за неподання таких доказів з причин, визнаних судом неповажними, суд застосовує до відповідної особи заходи процесуального примусу, передбачені цим Кодексом.

Притягнення винних осіб до відповідальності не звільняє їх від обов`язку подати витребувані судом докази.

На підставі викладеного та керуючись ст. ст.187, 260, 261, 274, 353 ЦПК України, суд, -

На підставі викладеного та керуючись ст. ст. 186, 187, 260, 261, 274, 353 ЦПК України, суд, -

У Х В А Л И В :

у відкритті провадження в частині стягнення заборгованості з ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , ОСОБА_3 на користь Приватного акціонерного товариства "Акціонерна компанія "Київводоканал" - відмовити у зв`язку зі смертю ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , ОСОБА_3 .

Прийняти до розгляду та відкрити провадження у справі за позовом Приватного акціонерного товариства "Акціонерна компанія "Київводоканал" до ОСОБА_4 про стягнення боргу за житлово-комунальні послуги.

Розглядати справу за правилами спрощеного позовного провадження, без повідомлення сторін.

Копію даної ухвали надіслати сторонам у справі, копію позовної заяви та доданих до неї матеріалів - відповідачу.

Роз`яснити відповідачу, що він має право подати відзив на позов (ст. 178 ЦПК України) разом з доказами, що підтверджують заперечення проти позову, у п`ятнадцятиденний строк з дня одержання копії цієї ухвали. До відзиву додаються докази, що підтверджують обставини, на яких ґрунтуються заперечення відповідача, якщо такі докази не надані позивачем, та документи, що підтверджують надіслання (надання) відзиву і доданих до нього доказів іншим учасникам справи.

В разі ненадання відзиву у встановлений строк без поважних причин, суд має право вирішити спір за наявними матеріалами справи.

Роз`яснити позивачу, що він має право у п`ятиденний строк з дня одержання відзиву подати відповідь на відзив із зазначенням своїх пояснень, міркувань і аргументів щодо наведених відповідачем у відзиві заперечень і мотиви їх визнання або відхилення (ст. 179 ЦПК України).

У разі подачі позивачем відповіді на відзив відповідач має право у п`ятиденний строк з дня одержання відповіді на відзив подати заперечення із зазначенням своїх пояснень, міркувань і аргументів щодо наведених позивачем у відповіді на відзив пояснень, міркувань і аргументів і мотиви їх визнання або відхилення (ст. 180 ЦПК України).

Роз`яснити сторонам, що вони мають право подати клопотання про розгляд справи в судовому засіданні з повідомленням (викликом) сторін: відповідач - у п`ятиденний строк з дня одержання копії цієї ухвали, а позивач - у п`ятиденний строк з дня отримання відзиву.

Роз`яснити учасникам справи, що подання заяв по суті справи (позовна заява; відзив на позовну заяву (відзив); відповідь на відзив; заперечення; пояснення третьої особи щодо позову або відзиву) є їхнім правом. У разі ненадання учасником розгляду заяви по суті справи у встановлений судом або законом строк без поважних причин, суд вирішує справу за наявними матеріалами.

Роз`яснити відповідачу, що згідно із частиною другою статті 191 ЦПК України, у разі ненадання відзиву у встановлений судом строк без поважних причин суд має право вирішити спір за наявними матеріалами справи.

Витребувати від Комунального підприємства Київської міської ради "Київське міське бюро технічної інвентаризації" (м. Київ, вул. Трьохсвятительська, 4-в) відомості, щодо зареєстрованого права власності/користування об`єктом нерухомості за адресою: АДРЕСА_1 .

Встановити строк виконання ухвали протягом 10 днів з дня одержання її копії.

Роз`яснити, що особа, у якої знаходиться доказ, повинна видати його на вимогу суду. Особи, які не мають можливості подати доказ, який витребовує суд, або не мають можливості подати такий доказ у встановлені строки, зобов`язані повідомити про це суд із зазначенням причин протягом п`яти днів з дня вручення ухвали.

У разі неповідомлення суду про неможливість подати докази, витребувані судом, а також неподання таких доказів з причин, визнаних судом неповажними, суд застосовує до відповідної особи заходи процесуального примусу, передбачені ЦПК України.

Учасники справи можуть отримати інформацію щодо справи за веб-адресою: http://dr.ki.court.gov.ua.

Ухвала набирає законної сили з моменту підписання та оскарженню не підлягає.

Суддя К.В. Шаповалова