Справа № 643/1168/23
Провадження № 2/643/492/23
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

29.05.2023 м.Харків

Московський районний суд м. Харкова у складі:

головуючого судді Осадчого О.В.,

за участю секретаря судового засідання Ткачова Д.О.,

представника позивача Коротенка О.І.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні у залі суду цивільну справу за позовною заявою ОСОБА_1 до Харківської міської ради, третя особа приватний нотаріус Харківського міського нотаріального округу Харківської області Скиба Тетяна Володимирівна, про визначення додаткового строку для подання заяви на прийняття спадщини,-

в с т а н о в и в:

13 лютого 2023 року ОСОБА_1 звернувся до Московського районного суду м. Харкова з позовом до Харківської міської ради, третя особа приватний нотаріус Харківського міського нотаріального округу Харківської області Скиба Т. В., в якому просить: визначити додатковий строк для подачі ОСОБА_1 до нотаріальних органів заяву про прийняття спадщини за заповітом після смерті ОСОБА_2 , дата смерті ІНФОРМАЦІЯ_1 , терміном в один місяць з часу набрання рішенням суду законної сили.

Позовні вимоги обґрунтовані тим, що позивач, як єдиний спадкоємець після смерті матері, пропустив строк для подачі заяви про прийняття спадщини з поважних причин.

Ухвалою Московського районного суду м. Харкова від 21 лютого 2023 року дану позовну заяву прийнято до розгляду та відкрито провадження у справі; розгляд справи ухвалено проводити за правилами загального позовного провадження; призначено підготовче засідання та встановлено учасникам справи строки для подання заяв по суті справи.

Ухвалою Московського районного суду м. Харкова від 21 квітня 2023 року справу призначено до судового розгляду. Витребувано у приватного нотаріуса Харківського міського нотаріального округу Харківської області Скиби Т.В. копію спадкової справи №2/2023 заведеної після смерті ОСОБА_2 , померлої ІНФОРМАЦІЯ_2 .

04 травня 2023 від відповідача надійшов відзив на позовну заяву, відповідно до якого Харківська міська рада просить відмовити у задоволенні позову.

У судове засідання у якості представника відповідача з`явився завідувач сектору представництва у адміністративному судочинстві відділу представництва інтересів міської ради у правоохоронних та контролюючих органах юридичного департаменту Харківської міської ради Рєзанов Андрій Борисович, який на підтвердження своїх повноважень у порядку самопредставництва надав відповідне посвідчення, а також витяг з Єдиного державного реєстру юридичних осіб та фізичних осіб-підприємців та громадських формувань.

Суд вважає неможливим допустити до участі у справі у якості представника відповідача Рєзанова А.Б. з наступних підстав.

Відповідно до ч. 1 ст. 58 ЦПК України сторона, третя особа, а також особа, якій законом надано право звертатися до суду в інтересах іншої особи, може брати участь у судовому процесі особисто (самопредставництво) та (або) через представника.

Згідно ч. 1, 2 ст.60 ЦПК України представником у суді може бути адвокат або законний представник. Під час розгляду спорів, що виникають з трудових відносин, а також справ у малозначних спорах (малозначні справи) представником може бути особа, яка досягла вісімнадцяти років, має цивільну процесуальну дієздатність, за винятком осіб, визначених у статті 61 цього Кодексу.

15 грудня 2017 року набрав чинності Закон України від 3 жовтня 2017 року №2147-VIII «Про внесення змін до Господарського процесуального кодексу України, Цивільного процесуального кодексу України, Кодексу адміністративного судочинства України та інших законодавчих актів». Цей Закон розмежував поняття самопредставництва та власне представництва інтересів юридичної особи у суді.

29 грудня 2019 року набрав чинності Закон №390-IX, згідно з яким частини третю і четверту статті 58 ЦПК України виклали у новій редакції.

Відповідно до ч.ч. 3, 4 ст.58 ЦПК України юридична особа незалежно від порядку її створення бере участь у справі через свого керівника, члена виконавчого органу, іншу особу, уповноважену діяти від її імені відповідно до закону, статуту, положення, трудового договору (контракту) (самопредставництво юридичної особи), або через представника. Держава, Автономна Республіка Крим, територіальна громада беруть участь у справі через відповідний орган державної влади, орган влади Автономної Республіки Крим, орган місцевого самоврядування відповідно до його компетенції, від імені якого діє його керівник, інша уповноважена особа відповідно до закону, статуту, положення, трудового договору (контракту) (самопредставництво органу державної влади, органу влади Автономної Республіки Крим, органу місцевого самоврядування), або через представника.

Згідно висновків Верховного Суду, викладених в ухвалі Великої Палати Верховного Суду від 08 червня 2022 року по справі № 303/4297/20, провадження № 14-105цс21, починаючи з 29 грудня 2019 року, самопредставництво юридичної особи допускає можливість вчинення у суді процесуальних дій від її імені не тільки керівником або членом виконавчого органу, але й будь-якою іншою особою, уповноваженою на такі дії за законом, статутом, положенням або трудовим договором (контрактом). Тому можливість участі у справі за правилами самопредставництва юридичної особи того, хто не є її керівником або членом її виконавчого органу, слід підтверджувати або приписом відповідного закону, або приписом статуту чи положення цієї особи, або умовами трудового договору (контракту), зокрема посадовою інструкцією (у разі, якщо такого договору у письмовій формі немає чи у ньому зафіксований неповний перелік трудових (посадових) обов`язків працівника). Якщо інше не передбачено саме цими документами, уповноважений діяти у суді за правилами самопредставництва юридичної особи, має всі права відповідного учасника справи. Зазначене не виключає можливості додаткового подання до суду довіреності юридичної особи, проте самостійно вона не підтверджує повноваження діяти за правилами самопредставництва.

Інакше кажучи, процесуальні закони визначили, що представники сторін, третіх осіб, а також осіб, які зазаконом мають право звертатися до суду в інтересах інших, можуть діяти у судовому процесі або за правилами самопредставництва, або як власне представники. Останніми можуть бути: адвокати, законні представники, а у випадках, визначених у процесуальних законах, зокрема у малозначних справах, справах незначної складності, - інші особи (стаття 60 ЦПК України). Повноваження саме цих представників підтверджують документи, визначені у частинах першій і четвертій статті 62 ЦПК України.

Згідно з пояснювальною запискою до законопроєкту № 2261 «Про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо розширення можливостей самопредставництва органів державної влади, органів влади Автономної Республіки Крим, органів місцевого самоврядування, інших юридичних осіб незалежно від порядку їх створення в суді» від 15 жовтня 2019 року, який 18 грудня 2019 року ухвалили як Закон № 390-IX, право юридичної особи на особисте представництво у судах штатними працівниками скасувала реформа трьох процесуальних законів 2017 року, що негативно вплинуло на можливість юридичної особи здійснювати самопредставництво. Крім того, у кримінальному процесі збереглася можливість реалізації права на самопредставництво юридичної особи її працівником (частина друга статті 58 Кримінального процесуального кодексу України). Тому, ухвалюючи Закон № 390-IX, парламент поширив інститут самопредставництва юридичної особи в суді не тільки на її керівника або члена виконавчого органу, як це було, починаючи з 15 грудня 2017 року, але й на будь-яку іншу особу, уповноважену на це за законом, статутом, положенням або трудовим договором (контрактом).

Отже, з 29 грудня 2019 року самопредставництво юридичної особи, органу державної влади, органу влади Автономної Республіки Крим, органу місцевого самоврядування (в адміністративному судочинстві - також суб`єкта владних повноважень, який не є юридичною особою) у цивільному, господарському й адміністративному судочинствах можуть здійснювати будь-які фізичні особи, уповноважені на це саме відповідно до закону, статуту, положення, трудового договору (контракту). У разі, якщо такого договору (контракту) у письмовій формі немає чи у ньому зафіксований неповний перелік трудових (посадових) обов`язків працівника (наприклад, є посилання на посадову інструкцію), то поряд із підтвердженням наявності трудових відносин, такий працівник подає відповідний документ юридичної особи (зокрема, посадову інструкцію), у якому визначений його обов`язок представляти інтереси цієї особи в суді (діяти за правилами її самопредставництва), а за наявності - також обмеження відповідних повноважень. Наявність або відсутність у ЄДР даних про такого працівника, який поряд із керівником має право вчиняти дії від імені юридичної особи, не впливає на обов`язок останньої підтвердити повноваження цього працівника діяти у судовому процесі на підставі закону, статуту, положення, трудового договору (контракту), зокрема обсяг цих повноважень.

У даній цивільній справі, яка розглядається за правилами загального позовного провадження, представництво може здійснюватись за правилами самопредставництва або представником (адвокатом).

На підтвердження повноважень діяти від імені Харківської міської ради у порядку самопредставництва Резанов А.Б. надав суду посвідчення, яке підтверджує те, що останній є завідувачем сектору представництва у адміністративному судочинстві відділу представництва інтересів міської ради у правоохоронних та контролюючих органах юридичного департаменту Харківської міської ради, а також витяг з Єдиного державного реєстру юридичних осіб та фізичних осіб-підприємців та громадських формувань, де зазначено, що останній наділений повноваженнями вчиняти від імені юридичної особи, у тому числі підписувати договори тощо (само представництво з усіма правами, наданими учасникам справи відповідно до законів, з правом підписання документів, засвідчення копій).

Разом з цим, як було зазначено вище, наявність або відсутність у ЄДР даних про працівника, який поряд із керівником має право вчиняти дії від імені юридичної особи, не впливає на обов`язок останнього підтвердити повноваження цього працівника діяти у судовому процесі на підставі закону, статуту, положення, трудового договору (контракту), зокрема підтвердити обсяг цих повноважень.

Однак документів, які б підтверджували, що Харківська міська рада бере участь у справі через ОСОБА_3 , як особу уповноважену діяти від її імені відповідно до закону, статуту, положення, трудового договору (контракту), посадової інструкції (самопредставництво юридичної особи), положення про департамент, матеріали справи не містять.

Крім того, будь-яких документів на підтвердження того, що Резанов А.Б. є адвокатом (свідоцтва про право на зайняття адвокатською діяльністю, витягу з Єдиного реєстру адвокатів України, ордеру) також не надано.

Аргумент Резанова А.Б., що для самопредставництва юридичної особи достатньо наявність відомостей про нього у Єдиному державному реєстрі юридичних осіб та фізичних осіб-підприємців та громадських формувань, як представника Харківської міської ради, з урахуванням викладеного, є неприйнятним.

Оскільки ОСОБА_3 не надав документів на підтвердження права на зайняття адвокатською діяльністю або інших документів на підтвердження його повноважень (зокрема самопредставництво), суд вважає неможливим допустити його до участі у справі у якості представника відповідача.

Враховуючи викладене, у зв`язку з відсутністю повноважного представника відповідача та з метою забезпечення права відповідача на участь у судовому засіданні, суд вважає необхідним відкласти судове засідання та роз`яснити відповідачу його право брати участь у справі через свого керівника, члена виконавчого органу, іншу особу, уповноважену діяти від його імені відповідно до закону, статуту, положення, трудового договору (контракту) (самопредставництво юридичної особи), або через представника (адвоката).

При цьому, суд вважає причини неявки до суду відповідача (представника відповідача) поважними, оскільки відповідач направив до суду представника, з повноваженнями якого суд не погодився.

На підставі вищевикладеного, керуючись ст.ст. 19, 58, 60, 62, 183, 189, 259, 260 ЦПК України, суд,-

у х в а л и в:

Відмовити ОСОБА_4 у допуску до участі у справі за позовом ОСОБА_1 до Харківської міської ради, третя особа приватний нотаріус Харківського міського нотаріального округу Харківської області Скиба Тетяна Володимирівна, про визначення додаткового строку для подання заяви на прийняття спадщини, у якості представника відповідача.

Роз`яснити відповідачу його право брати участь у справі через свого керівника, члена виконавчого органу, іншу особу, уповноважену діяти від його імені відповідно до закону, статуту, положення, трудового договору (контракту) (самопредставництво юридичної особи), або через представника (адвоката).

Визнати поважною неявку у судове засідання відповідача - Харківської міської ради.

Відкласти судове засідання на 14 год. 00 хв. 06 червня 2023 року та викликати у судове засідання учасників справи.

Копію ухвали направити учасникам справи.

Копію ухвали направити сторонам та третій особі.

Ухвала оскарженню не підлягає і набирає законної сили з моменту її проголошення.

Суддя: О.В. Осадчий