У Х В А Л А

26 липня 2023 року

м. Київ

справа № 202/1722/19

провадження № 61-10484ск23

Верховний Суд у складі судді Касаційного цивільного суду Олійник А. С. розглянув касаційну скаргу Головного управління Державної казначейської служби України у Дніпропетровській області на рішення Індустріального районного суду м. Дніпропетровська від 21 грудня 2022 року та постанову Дніпровського апеляційного суду від 27 червня 2023 року у справі за позовом ОСОБА_1 до держави Україна в особі Державної казначейської служби України, треті особи, які не заявляють самостійних вимог щодо предмета спору: Головне управління Національної поліції в Дніпропетровській області, Головне управління Міністерства внутрішніх справ України в Дніпропетровській області, про відшкодування моральної шкоди, завданої незаконними діями органів, що здійснюють оперативно-розшукову діяльність, органів досудового розслідування, прокуратури та суду,

В С Т А Н О В И В :

У липні 2023 року Головне управління Державної казначейської служби України у Дніпропетровській області (далі - ГУ ДКСУ у Дніпропетровській області) звернулося до Верховного Суду з касаційною скаргою на рішення Індустріального районного суду м. Дніпропетровська від 21 грудня 2022 року та постанову Дніпровського апеляційного суду від 27 червня 2023 року.

Відповідно до частини третьої статті 392 ЦПК України до касаційної скарги, поданої представником, повинна бути додана довіреність або інший документ, що посвідчує повноваження представника.

З 29 грудня 2019 року самопредставництво юридичної особи допускає можливість вчинення у суді процесуальних дій від її імені не тільки керівником або членом виконавчого органу, але й будь-якою іншою особою, уповноваженою на такі дії за законом, статутом, положенням або трудовим договором (контрактом). Тому можливість участі у справі за правилами самопредставництва юридичної особи того, хто не є її керівником або членом її виконавчого органу, необхідно підтверджувати або приписом відповідного закону, або приписом статуту чи положення цієї особи, або умовами трудового договору (контракту), зокрема посадовою інструкцією (у разі, якщо такого договору у письмовій формі немає чи у ньому зафіксований неповний перелік трудових (посадових) обов`язків працівника). Якщо інше не передбачено саме цими документами, уповноважений діяти у суді за правилами самопредставництва юридичної особи, має всі права відповідного учасника справи. Зазначене не виключає можливості додаткового подання до суду довіреності юридичної особи, проте самостійно вона не підтверджує повноваження діяти за правилами самопредставництва. Наявність або відсутність у ЄДР даних про працівника, який поряд із керівником має право вчиняти дії від імені юридичної особи, не впливає на обов`язок цієї юридичної особи підтвердити повноваження такого працівника діяти у судовому процесі на підставі закону, статуту, положення, трудового договору (контракту), зокрема обсяг цих повноважень (ухвала Великої Палати Верховного Суду від 08 червня 2022 року у справі № 303/4297/20, провадження № 14-105цс21).

На підтвердження повноважень особи, яка підписала та подала касаційну скаргу ГУ ДКСУ у Дніпропетровській області, до касаційної скарги додано копію виписки з Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань. Із наданих документів неможливо встановити ОСОБА_2 на підписання касаційної скарги, оскільки не надано доказів на підтвердження займаної нею посади та обсягу повноважень, зокрема посадової інструкції, наказу про призначення на посаду.

ГУ ДКСУ у Дніпропетровській області не сплатило судовий збір.

Згідно з підпунктом 7 пункту 1 частини другої статті 4 Закону України «Про судовий збір» за подання касаційної скарги на рішення суду судовий збір підлягає сплаті в розмірі 200 відсотків ставки, що підлягала сплаті при поданні позовної заяви, іншої заяви і скарги в розмірі оспорюванної суми.

Відповідно до пункту 1 частини другої статті 4 Закону України «Про судовий збір» (в редакції на час звернення позивача до суду) за подання до суду фізичною особою позовної заяви майнового характеру сплачується судовий збір у розмірі 1 відсотка ціни позову, але не менше 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб та не більше 5 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Згідно з статтею 7 Закону України «Про Державний бюджет України на 2019 рік» з 1 січня 2019 році прожитковий мінімум на одну працездатну особу становить 1 921,00 грн.

Відповідно до частини четвертої статті 6 Закону України «Про судовий збір» якщо скаргу (заяву) подано про перегляд судового рішення в частині позовних вимог (сум, що підлягають стягненню за судовим рішенням), судовий збір за подання скарги (заяви) вираховується та сплачується лише щодо перегляду судового рішення в частині таких позовних вимог (оспорюваних сум).

З позовом про відшкодування моральної шкоди ОСОБА_1 звернувся у 2019 році. Ціна позову становить 11 706 500,00 грн. Суд першої інстанції задовольнивши позов частково стягнув 1 500 000,00 грн у відшкодування шкоди, завданої незаконними діями органів, що здійснюють оперативно-розшукову діяльність, органів досудового розслідування, прокуратури та суду. Суд апеляційної інстанції залишив без змін рішення суду першої інстанції.

ГУ ДКСУ у Дніпропетровській області оскаржує рішення судів попередніх інстанцій в частині задоволеного позову (1 500 000,00 грн). 1 відсоток ціни задоволених вимог становить 15 000,00 грн, що є більшим 5 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб (1 921,00х5=9 605,00 грн). Тому розмір судового збору за подання та розгляд касаційної скарги необхідно рахувати з максимального розміру судового збору для станом на 2019 рік для фізичних осіб, що становить 19 210,00 грн (9 605,00 грн?200%).

У касаційній скарзі ГУ ДКСУ у Дніпропетровській області просить відстрочити сплату судового збору до ухвалення судового рішення, оскільки казначейство утримується за рахунок державного бюджету, є державним органом з відповідним обсягом фінансування та затвердженим кошторисом для фінансування власної установи.

У зв`язку з неможливістю своєчасної сплати судового збору за подання касаційної скарги, заявник просить відстрочити йому сплату судового збору до закінчення режиму воєнного стану або звільнити від сплати судового збору..

Згідно із частинами першою та третьою статті 136 ЦПК України суд, враховуючи майновий стан сторони, може своєю ухвалою відстрочити або розстрочити сплату судового збору на визначений строк у порядку, передбаченому законом, але не більше як до ухвалення судового рішення у справі.

Відповідно до статті 8 Закону України «Про судовий збір», враховуючи майновий стан сторони, суд може своєю ухвалою за її клопотанням відстрочити або розстрочити сплату судового збору на певний строк, але не довше ніж до ухвалення судового рішення у справі за таких умов: розмір судового збору перевищує 5 відсотків розміру річного доходу позивача - фізичної особи за попередній календарний рік; або позивачами є: а) військовослужбовці; б) батьки, які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину-інваліда, якщо інший з батьків ухиляється від сплати аліментів; в) одинокі матері (батьки), які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину-інваліда; г) члени малозабезпеченої чи багатодітної сім`ї; ґ) особа, яка діє в інтересах малолітніх чи неповнолітніх осіб та осіб, які визнані судом недієздатними чи дієздатність яких обмежена; або предметом позову є захист соціальних, трудових, сімейних, житлових прав, відшкодування шкоди здоров`ю.

Вирішуючи клопотання заявника про відстрочення сплати судового збору, суд врахував, що заявник не обґрунтував наявність підстав для відстрочення сплати судового збору та не надав доказів на підтвердження неможливості сплати судового збору.

Обставини, пов`язані з фінансуванням установи чи організації з Державного бюджету України та відсутністю у ньому коштів, призначених для сплати судового збору, не можуть вважатися достатньою підставою для відстрочення сплати судового збору, що відповідає статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, згідно з якою судові процедури повинні бути справедливі для всіх учасників процесу.

Отже, заявник має надати до Верховного Суду докази на підтвердження повноважень ОСОБА_2 на підписання касаційної скарги у справі № 202/1722/19, сплатити судовий збір у розмірі 19 210,00 грн.

Судовий збір за подання касаційної скарги до Касаційного цивільного суду у складі Верховного Суду має бути перераховано або внесено до ГУК у м. Києві/Печерський район/22030102, , банк отримувача: Казначейство України (ЕАП), МФО: 899998, рахунок отримувача: UA0026007, ККДБ: 22030102 «Судовий збір (Верховний Суд.055)»; символ звітності банку: 207.

Відповідно до вимог частин другої, третьої статті 393 ЦПК України у разі якщо касаційна скарга оформлена з порушенням вимог, встановлених статтею 392 цього Кодексу, застосовуються положення статті 185 цього Кодексу, про що суддею постановляється відповідна ухвала.

Керуючись статтями 185, 389, 392, 393, 394 ЦПК України

У Х В А Л И В :

Касаційну скаргу Головного управління Державної казначейської служби України у Дніпропетровській області залишити без руху.

Надати для усунення зазначених вище недоліків двадцятиденний строк з дня вручення копії цієї ухвали.

У разі невиконання у встановлений строк вимог цієї ухвали касаційна скарга вважатиметься неподаною та буде повернена заявнику.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя А. С. Олійник