Ухвала

10 липня 2023 року

м. Київ

справа № 386/987/19

провадження № 61-9638ск23

Верховний Суд у складі судді Касаційного цивільного суду Гулейкова І. Ю., вирішуючи питання про відкриття касаційного провадження за касаційною скаргою ОСОБА_1 на постанову Кропивницького апеляційного суду від 22 березня 2022 року у справі за позовом ОСОБА_2 до Головного управління Держгеокадастру у Кіровоградській області та ОСОБА_3 про визнання недійсним наказу, скасування державної реєстрації земельних ділянок та зобов`язання вчинити певні дії,

ВСТАНОВИВ:

У жовтні 2019 року ОСОБА_2 звернулася до суду з позовом до Головного управління Держгеокадастру у Кіровоградській області, ОСОБА_3 про визнання недійсним наказу, скасування державної реєстрації земельних ділянок та зобов`язання вчинити певні дії.

Рішенням Голованівського районного суду Кіровоградської області від 30 червня 2020 року у задоволенні позову відмовлено.

Постановою Кропивницького апеляційного суду від 12 листопада 2020 року рішення місцевого суду залишено без змін.

Постановою Верховного Суду від касаційну скаргу ОСОБА_2 задоволено частково. Постанову Кропивницького апеляційного суду від 12 листопада 2020 року скасовано, справу передано на новий розгляд до суду апеляційної інстанції.

Постановою Кропивницького апеляційного суду від 22 березня 2022 року апеляційну скаргу ОСОБА_2 задоволено. Рішення Голованівського районного суду Кіровоградської області від 30 червня 2020 року скасовано та ухвалено нове про задоволення позову. Визнано недійсним наказ Головного управління Держгеокадастру у Кіровоградській області від 09 серпня 2019 № 11-4135/14-19 - СГ про затвердження проєкту землеустрою та надання ОСОБА_3 у власність земельну ділянку площею 2,0000 га з кадастровим номером :02:000:0689. Визнано протиправною та скасовано державну реєстрацію земельної ділянки площею 2,0000 га, розташованої на території Крутеньківської сільської ради Гайворонського району Кіровоградської області з кадастровим номером :02:000: 0689. Зобов`язано Головне управління Держгеокадастру у Кіровоградській області закрити поземельну книгу, яка була відкрита у зв`язку із здійсненням реєстрації земельної ділянки, площею 2,0000 га, розташованої на території Крутеньківської сільської ради Голованівського району , Кіровоградської області за кадастровим номером :02:000:0689. Визнано протиправною та скасовано державну реєстрацію земельної ділянки розташованої на території Крутеньківської сільської ради Гайворонського району, Кіровоградської області за кадастровим номером :02:000:0688. Зобов`язано Головне управління Держгеокадастру у Кіровоградській області закрити поземельну книгу, яка була відкрита у зв`язку із здійсненням реєстрації земельної ділянки розташованої на території Крутеньківської сільської ради Голованівського району, Кіровоградської області за кадастровим номером :02:000:0688. Стягнуто з Головного управління Держгеокадастру у Кіровоградській області та ОСОБА_4 на користь ОСОБА_2 судовий збір за подання позовної заяви та апеляційної скарги по 4 802,50 грн з кожного.

26 червня 2023 року ОСОБА_1 , в особі свого представника - ОСОБА_5 , засобами поштового зв`язку подала до Верховного Суду касаційну скаргу на постанову Кропивницького апеляційного суду від 22 березня 2022 року, в якій, посилаючись на те, що оскаржуваним судовим рішенням порушено її право власності на земельну ділянку, просить його скасувати та направити на новий розгляд до суду апеляційної інстанції.

Частиною четвертою статті 389 ЦПК України передбачено право особи, яка не брала участі у справі, якщо суд вирішив питання про її права, свободи, інтереси та (або) обов`язки, подати касаційну скаргу на судове рішення, у разі, коли судове рішення про права, свободи, інтереси та (або) обов`язки такої особи було ухвалено безпосередньо судом апеляційної інстанції.

ОСОБА_1 у касаційній скарзі посилалась на те, що не була залучена до участі у розгляді справи, про існування судового рішення, яке порушує її права вона дізналась лише 25 травня 2023 року від свого представника, який у свою чергу ознайомився з матеріалами справи та отримав копію судового рішення у це же день.

Разом з тим, доказів на підтвердження своїх доводів заявником до суду не надано.

Питання про відкриття касаційного провадження не може бути вирішено з огляду на наступне.

Відповідно до частин першої та другої статті 390 Цивільного процесуального кодексу України (далі - ЦПК України) касаційна скарга на судове рішення подається протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення, або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення. Учасник справи, якому повне судове рішення не було вручено у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на касаційне оскарження, якщо касаційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому такого судового рішення.

Відповідно до пункту 2 частини четвертої статті 392 ЦПК України до касаційної скарги додаються докази, що підтверджують дату отримання копії оскаржуваного рішення суду апеляційної інстанції, - за наявності.

Відповідно до вимог частини першої статті 81 ЦПК України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків встановлених цим Кодексом.

Згідно з частиною першою статті 13 ЦПК України суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках.

Отже, процесуальний обов`язок доказування та подання відповідних доказів покладений саме на учасника справи.

Безпідставне поновлення строку на оскарження судового рішення, що набрало законної сили, є порушенням вимог статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод щодо справедливого судового розгляду в такому його елементі як правова визначеність, який передбачає дотримання принципу остаточності рішення, згідно з яким жодна зі сторін не має права домагатися перегляду остаточного і обов`язкового рішення лише з метою повторного слухання справи і постановлення нового рішення.

Європейський суд з прав людини (далі - ЄСПЛ) зауважив, що «право на суд», одним із аспектів якого є право доступу, не є абсолютним і може підлягати обмеженням; їх накладення дозволене за змістом, особливо щодо умов прийнятності апеляційної скарги. Проте такі обмеження повинні застосовуватись з легітимною метою та повинні зберігати пропорційність між застосованими засобами та поставленого метою (§ 53, 55, рішення ЄСПЛ від 06 грудня 2007 року у справі «Воловик проти України», заява № 15123/03).

Вирішення питання щодо поновлення строку на оскарження перебуває в межах дискреційних повноважень національних судів, однак такі повноваження не є необмеженими. Від судів вимагається вказувати підстави. Однією із таких підстав може бути, наприклад, неповідомлення сторін органами влади про прийняті рішення у їхній справі. Проте навіть тоді можливість поновлення не буде необмеженою, оскільки сторони в розумні інтервали часу мають вживати заходів, щоб дізнатись про стан відомого їм судового провадження (§ 41, рішення ЄСПЛ від 03 квітня 2008 року у справі «Пономарьов проти України», заява № 3236/03).

Норми, які регулюють строки подачі скарг, безсумнівно, спрямовані на забезпечення належного здійснення правосуддя і юридичної визначеності. Зацікавлені особи мають розраховувати на те, що ці норми будуть застосовані (§ 34, рішення ЄСПЛ від 21 грудня 2010 року у справі «Перетяка та Шереметьєв проти України», заяви № 17160/06, № 35548/06).

ЦПК України не визначений конкретний перелік причин, що належать до поважних і можуть бути підставою для поновлення пропущеного процесуального строку. Однак, суд апеляційної інстанції, керуючись верховенством права та основними засадами судочинства, повинен надати оцінку наведеним особою, яка не брала участі у справі, обставинам на предмет поважності причин пропуску строку, встановити чи є такий строк значним та чи поновлення такого строку не буде втручанням у принцип юридичної визначеності з врахуванням балансу суспільного та приватного інтересу.

Отже, подання касаційної скарги особою не залученою до участі в ній, якщо суд вирішив питання про її права, свободи, інтереси та (або) обов`язки, не звільняє її від обов`язку довести поважність причин пропуску строку на касаційне оскарження у загальному порядку, передбаченому ЦПК України.

Ураховуючи наведене, заявнику необхідно надати належні докази, що підтверджують отримання копії оскаржуваної постанови саме 25 травня 2023 року.

Відповідно до вимог частини другої статті 393 ЦПК України у разі, якщо касаційна скарга оформлена з порушенням вимог, встановлених статтею 392 цього Кодексу, застосовуються положення статті 185 цього Кодексу, про що суддею постановляється відповідна ухвала.

Керуючись статтями 185, 390, 392, 393 ЦПК України,

УХВАЛИВ:

Касаційну скаргу ОСОБА_1 на постанову Кропивницького апеляційного суду від 22 березня 2022 рокузалишити без руху.

Надати для усунення зазначених недоліків строк тривалістю в десять днів від моменту отримання копії цієї ухвали суду.

У разі невиконання у встановлений строк вимог цієї ухвали касаційна скарга вважатиметься неподаною та буде повернута заявникові.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя І. Ю. Гулейков