Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

10 липня 2023 року місто Київ

Подільський районний суд міста Києва в складі:

головуючого судді Рибалки Ю.В.

за участю секретаря судового засідання Басараба К.Ю.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Києві цивільну справу за заявою ОСОБА_1 , заінтересована особа: ритуальна служба СКП «Спецкомбінат ПКПО» про встановлення фактів, що мають юридичне значення

В С Т А Н О В И В :

Заявник ОСОБА_1 звернувся до суду з даною заявою, мотивуючи її тим, що на Дарницькому кладовищі м. Києва поховані родичі заявника: двоюрідна баба (тітка його батька, сестра його діда) ОСОБА_2 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_1 та її чоловік ОСОБА_3 (російською мовою ОСОБА_4 ), який помер ІНФОРМАЦІЯ_2 . За їхніми могилами в родинному похованні доглядає сім`я заявника. Інші живі родичі у ОСОБА_5 та ОСОБА_3 , окрім його сім`ї, відсутні. Оскільки, відповідно до закону, користувач місця поховання повинен мати свідоцтво про поховання, заявник звернувся до Ритуальної служби СКГІ «Спецкомбінат ПКПО» за отриманням свідоцтва про поховання його родичів на Дарницькому кладовищі м. Києва. В ритуальній службі йому пояснили, що для отримання свідоцтва про поховання потрібно надати документи, які підтверджують родинні відносини з померлими. На письмовий запит від 01.12.2016 заявник відповіді не отримав. Крім того, заявник звернувся в Дніпровський районний відділ у м. Києві ДРАЦС щодо отримання витягу про смерть ОСОБА_5 , на що йому пояснили - отримання такого витягу можливе тільки у разі надання документів, підтверджуючих родинні чи сімейні відносини між ним та особою, щодо якої складено актовий запис. Однак, прямі підтверджуючі документи родинних відносин з ОСОБА_5 та її чоловіком не збереглися, ані в його сім`ї, ані в архівах, куди він звертався. Тому іншого способу, крім звернення до суду, для підтвердження родинних стосунків у нього немає. Його батьком є ОСОБА_6 , дідом - ОСОБА_7 , а прадідом- ОСОБА_8 . Рідна сестра його діда ОСОБА_9 народилась в 1887 році в м. Новозибків Чернігівської губернії російської імперії (зараз м. Новозибків Брянської області російської федерації). Приблизно в 1911-1912 роках вона одружилась з ОСОБА_3 та змінила прізвище на « ОСОБА_10 » замість « ОСОБА_11 ». В 1913 році у подружжя ОСОБА_10 народилась дочка ОСОБА_12 . Для документального підтвердження родинних відносин із ОСОБА_13 , заявник звернувся до Державного архіву Брянської області із запитом щодо видачі архівної довідки про народження ОСОБА_9 та про шлюб з ОСОБА_3 . На запит йому відповіли, що такі дані за 1886-1887 та 1910-1912 роки в архіві відсутні, однак в архіві є інформація про народження дочки ОСОБА_10 в 1913 році. На його наступний запит архів надав довідку про запис в метричній книзі Чудо-Михайлівської церкви Новозибків щодо народження ІНФОРМАЦІЯ_3 в м. Новозибків дочки ОСОБА_14 , батьками якої є «гражданский инженер ОСОБА_15 и законная жена его ОСОБА_16 ». Отже, станом на вересень 1913 року подружжя ОСОБА_10 перебували в законному шлюбі і у них народилась дочка ОСОБА_12 .На той час єдиним законним шлюбом був тільки церковний шлюб.

Декрет Раднаркому України «Про громадянський шлюб і про ведення книг запису актів громадянського стану» від 20 лютого 1919 р. скасував церковний шлюб і проголосив, що в УРСР визнаватимуться в майбутньому обов`язковими шлюби, зареєстровані в органах ЗАГСу. Водночас він прирівнював церковні шлюби, укладені до видання Декрету, до зареєстрованих цивільних шлюбів. Отже, подружжя ОСОБА_10 протягом свого спільного життя перебували в зареєстрованому цивільному шлюбі. Цей шлюб перервався тільки зі смертю ОСОБА_3 .

Зокрема, в довідці Управління будинками № 913Дарницького РЖУ від 19 квітня 1967 року зазначається , що ОСОБА_3 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_4 , є чоловіком ОСОБА_5 .

Сімейні фотографії, довідки, інші документи сімейного архіву підтверджують його родинні відносини з ОСОБА_5 та проживання в шлюбі ОСОБА_5 і ОСОБА_3 .

Зокрема, фотографії сімейного фотоальбому, який вів старший брат його батька ОСОБА_17 , дають підстави вважати, що ОСОБА_9 одружилась з ОСОБА_3 в 1911-1912 роках. Зокрема, в підписах до фото сімейної пари в 1912 році у м. Петроград зазначено два прізвища ОСОБА_18 : після шлюбу - ОСОБА_10 та до шлюбу - ОСОБА_11 , а на фото 2011 року у м. Новозибків зазначено тільки її дівоче прізвище - ОСОБА_11 . Наведене підтверджує, що ОСОБА_9 змінила після шлюбу прізвище на « ОСОБА_10 ».

Інші сімейні фотографії, на яких зображені: його рідний батько ( ОСОБА_6 ), його брат ( ОСОБА_17 ), дід ( ОСОБА_7 ), сестра діда ( ОСОБА_9 ), брат діда ( ОСОБА_19 ), прадід -батько діда, його сестри та його брата ( ОСОБА_8 ) також підтверджують факт родинних відносин між ним та ОСОБА_9 .

Тому заявник просив встановити факт родинних відносин, а саме, що ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_5 , уродженець м. Києва, є двоюрідним онуком померлої ІНФОРМАЦІЯ_1 ОСОБА_5 . Встановити факт проживання в зареєстрованому шлюбі ОСОБА_5 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_1 та ОСОБА_3 ( ОСОБА_4 ), який помер ІНФОРМАЦІЯ_2 .

У судове засідання заявник не з`явився. Заявник надав суду заяву в якій просив здійснювати розгляд справи за його відсутності, вимоги заяви підтримав та просив задовольнити.

Заінтересована особа - ритуальна служба СКП «Спецкомбінат ПКПО» про день, час та місце розгляду справи повідомлена належним чином. Причини неявки представника невідомі.

З урахуванням ч. 2 ст. 247 Цивільного процесуального кодексу України, у зв`язку з неявкою всіх учасників справи фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснювалося.

У відповідності до ч. 5 ст. 268 ЦПК України датою ухвалення рішення, ухваленого за відсутності учасників справи, є дата складення повного судового рішення.

Дослідивши матеріали справи, судом фактично встановлено такі обставини справи та відповідні правовідносини.

Як зазначає заявник двоюрідна баба (тітка батька заявника, сестра його діда) ОСОБА_2 , померла ІНФОРМАЦІЯ_1 та її чоловік ОСОБА_3 (російською мовою ОСОБА_4 ), помер ІНФОРМАЦІЯ_2 .

Заявник звернувся в Дніпровський районний відділ у м. Києві ДРАЦС щодо отримання витягу про смерть ОСОБА_5 , на що йому у відповідь зазначили, що отримання такого витягу можливе тільки у разі надання документів, підтверджуючих родинні чи сімейні відносини між ним та особою, щодо якої складено актовий запис.

Заявник звернувся до Державного архіву Брянської області із запитом щодо видачі архівної довідки про народження ОСОБА_9 та про шлюб з ОСОБА_3 . На запит йому відповіли, що такі дані за 1886-1887 та 1910-1912 роки в архіві відсутні, однак вбачається, що в архіві є інформація про народження дочки ОСОБА_10 в 1913 році. На наступний запит архів надав довідку про запис в метричній книзі Чудо-Михайлівської церкви Новозибків щодо народження ІНФОРМАЦІЯ_3 в м. Новозибків дочки ОСОБА_14 , батьками якої є «гражданский инженер ОСОБА_15 и законная жена его ОСОБА_16 ». З документів вбачається, що станом на вересень 1913 року подружжя ОСОБА_10 перебували в законному шлюбі і у них народилась дочка ОСОБА_12 .

Так судом встановлено, що в довідці Управління будинками № 913Дарницького РЖУ від 19 квітня 1967 року зазначається , що ОСОБА_3 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_4 , є чоловіком ОСОБА_5 .

Заявник просить встановити факт родинних відносин заявника як двоюрідного онука померлої ІНФОРМАЦІЯ_1 ОСОБА_5 . Встановити факт проживання в зареєстрованому шлюбі ОСОБА_5 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_1 та ОСОБА_3 ( ОСОБА_4 ), який помер ІНФОРМАЦІЯ_2 .

Згідно із ч. 7 ст. 19 ЦПК окреме провадження призначене для розгляду справ про підтвердження наявності або відсутності юридичних фактів, що мають значення для охорони прав та інтересів особи або створення умов для здійснення нею особистих немайнових чи майнових прав або підтвердження наявності чи відсутності неоспорюваних прав.

Відповідно до частини першої статті 293 ЦПК України окреме провадження - це вид непозовного цивільного судочинства, в порядку якого розглядаються цивільні справи про підтвердження наявності або відсутності юридичних фактів, що мають значення для охорони прав, свобод та інтересів особи або створення умов здійснення нею особистих немайнових чи майнових прав або підтвердження наявності чи відсутності неоспорюваних прав.

Згідно із пунктом 5 частини другої статті 293 ЦПК України суд розглядає в порядку окремого провадження справи про встановлення фактів, що мають юридичне значення.

Згідно із частиною першою та другою статті 315 ЦПК України суд розглядає справи про встановлення факту: 1) родинних відносин між фізичними особами.

Відповідно до пункту 1 постанови Пленуму Верховного Суду України від 31 березня 1995 року № 5 «Про судову практику в справах про встановлення фактів, що мають юридичне значення» в порядку окремого провадження розглядаються справи про встановлення фактів, зокрема якщо: згідно із законом такі факти породжують юридичні наслідки, тобто від них залежить виникнення, зміна або припинення особистих чи майнових прав громадян; встановлення факту не пов`язується із наступним вирішенням спору про право.

Справи про встановлення юридичних фактів можуть бути предметом розгляду суду в порядку окремого провадження за таких умов: факти, які підлягають встановленню, повинні мати юридичний характер, тобто відповідно до закону викликати юридичні наслідки: виникнення, зміну або припинення особистих чи майнових прав громадян або організацій. Для визначення юридичного характеру факту потрібно з`ясувати мету, для якої необхідне його встановлення. Один і той самий факт для певних осіб і для певної мети може мати юридичне значення, а для інших осіб та для іншої мети - ні.

Таким чином, в порядку окремого провадження розглядаються справи за заявою фізичних осіб про встановлення фактів, якщо встановлення фактів не пов`язується з наступним вирішенням спору про право і чинним законодавством не передбачено іншого порядку їх встановлення.

Верховний Суд України в листі від 01 січня 2012 року «Про судову практику розгляду справ про встановлення фактів, що мають юридичне значення» зазначає, що заявниками у справі про встановлення факту родинних відносин можуть бути: - спадкоємці померлої особи, які мають право на спадщину як за законом, так і за заповітом і для яких у зв`язку із встановленням факту родинних відносин мають настати певні юридичні наслідки; - особи, які мають право на пенсію у зв`язку із втратою годувальника і яким органи пенсійного фонду відмовили в її призначенні через відсутність доказів, що підтверджують родинні відносини; - інші особи, якщо встановлення такого факту тягне виникнення юридичних наслідків для цих осіб. Заінтересованими особами у справах про встановлення факту родинних відносин залежно від мети встановлення цього факту можуть бути й інші особи, які мають право на спадщину (брати, сестри, онуки, особи, на користь яких складено заповіт, усиновлені, територіальна громада за відсутності інших спадкоємців за законом і заповітом).

При цьому, до заяви про встановлення факту родинних відносин, в якій зазначається мета, з якою заявник просить встановити цей факт, можуть додаватися такі документи та докази: 1) докази, які підтверджують наявність цього юридичного факту (акти, анкети, автобіографії, листівки, сімейні фотографії, листи ділового та особистого характеру, особові справи, рішення судів, ордери на вселення, обмінні ордери, погосподарські книги, виписки з домових книг та інші документи, які у собі містять відомості про родинні відносини осіб); 2) довідки органів реєстрації актів цивільного стану про неможливість поновлення втрачених записів, внесення змін і доповнень, виправлень у записи актів цивільного стану; 3) пояснення свідків, яким достовірно відомо про взаємовідносини померлого із заявником.

Родинні відносини (споріднення) (у теорії права) - кровний зв`язок між людьми, з наявністю якого закон пов`язує виникнення, зміну чи припинення прав та обов`язків. Правове значення має як пряме споріднення так і не пряме (бокове), коли родинні зв`язки виникають за наявності спільного пращура (родоначальника). Виходячи з вимог діючого ЦК України поняттями "родичі", "родинні стосунки" охоплюється коло осіб, які пов`язані між собою певним ступенем споріднення. Такими особами можуть бути близькі родичі за походженням, зокрема, батьки, діти, баба, дід, прабаба, прадід, внуки, правнуки, брат та сестра (повнорідні і неповнорідні), двоюрідні брати та сестри, тітка, дядько, племінниця, племінник. Усиновлений та усиновлювач прирівнюються до родичів за походженням.

Законодавство України не встановлює вичерпного переліку документів, які підтверджують родинні стосунки, а тому вони визначаються в кожному випадку окремо, в залежності від ступеня їх споріднення. Проте, таких доказів суду не надано.

Встановлення факту родинних відносин може мати місце, якщо з певних причин зазначений факт не був зареєстрований органами Державної реєстрації актів цивільного стану, у реєстрації цього факту було відмовлено або помилка органу Державної реєстрації актів цивільного стану у актовому запису має настільки давнє походження, що її виправлення має потягнути за собою цілу низку виправлення в інших актових записах.

Тому суд повинен перевірити наявність причин, за яких неможливо отримати документ, що посвідчує цей факт, а потім наявність цього факту.

Судом вважає, що із наданих документів та фотографій не можливо достовірно встановити факт того що ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_5 , уродженець м. Києва, є двоюрідним онуком померлої ІНФОРМАЦІЯ_1 ОСОБА_5 , як і факт проживання у зареєстрованому шлюбі ОСОБА_5 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_1 та ОСОБА_3 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_2 .

Згідно зі ст. 79 ЦПК України достовірними є докази, на підставі яких можна встановити дійсні обставини справи.

Відповідно до ч. 1 ст. 80 ЦПК України достатніми є докази, які у своїй сукупності дають змогу дійти висновку про наявність або відсутність обставин справи, які входять до предмета доказування.

Як передбачено ч. 1 ст. 81 ЦПК України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом.

За встановлених обставин суд приходить висновку про недоведеність факту родинних відносин та факту проживання у зареєстрованому шлюбі. Тому у задоволенні заяви ОСОБА_1 , заінтересована особа: ритуальна служба СКП «Спецкомбінат ПКПО», про встановлення фактів, що мають юридичне значення.

Керуючись ст. 1261 ЦК України, постановою Пленуму Верховного Суду України від 31 березня 1995 року № 5 «Про судову практику в справах про встановлення фактів, що мають юридичне значення», ст.ст. 12, 13, 81, 89, 133, 141, 247, 259, 263, 264-265, 273, 353 ЦПК України, суд,

У Х В А Л И В :

У задоволенні заяви ОСОБА_1 , заінтересована особа: ритуальна служба СКП «Спецкомбінат ПКПО» про встановлення фактів, що мають юридичне значення - відмовити.

Апеляційна скарга на рішення суду подається до Київського апеляційного суду протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

Учасник справи, якому повне рішення суду не було вручено у день його складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

Суддя Ю.В.Рибалка