Справа № 190/790/23
Провадження №2/190/282/23
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

26 квітня 2023 року м.П`ятихатки

Суддя П`ятихатського районного суду Дніпропетровської області Кудрявцева Ю.В., розглянувши матеріали позовної заяви ОСОБА_1 до П`ятихатської міської ради Кам`янського району Дніпропетровської області про коригування адреси,-

Встановила:

Позивачка звернувся до суду з вище вказаним позовом.

Позовна заява мотивована тим, що ІНФОРМАЦІЯ_1 помер її чоловік ОСОБА_2 . За життя йому на підставі договору купівлі продажу від 06.04.1987 року належав житловий будинок з надвірними будівлями, що знаходиться за адресою АДРЕСА_1 . Після смерті чоловіка відкрилася спадщина на належний йому житловий будинок. При подачі заяви до нотаріальної контори про прийняття спадщини після смерті чоловіка, нотаріусом було виявлено дублювання номерів об`єктів нерухомого майна, а саме: в Державному реєстрі речових прав на нерухоме майно існує інший чинний запис про право власності на об`єкт нерухомості за номером АДРЕСА_1 на інших осіб. Враховуючи викладене, позивач не має можливості отримати у нотаріуса свідоцтво на право на спадщину за законом на будинок після смерті чоловіка, оскільки за вказаною адресою є інший житловий будинок, який зареєстрований за ОСОБА_3 . Станом на теперішній час окремо один від одного існують два різних будинки за такою ж адресою. З метою виправлення ситуації для зміни присвоєння адреси будинку, позивач звернувся до відповідача із заявою про зміну адреси об`єкта нерухомого майна, але отримав відмову. Відмова ґрунтується на висновках положень статті 263 Адреса об`єкта нерухомого майна Закону України «про регулювання містобудівної діяльності» та приписах п.52 Порядку присвоєння адрес об`єктам будівництва, об`єктам нерухомого майна Затвердженого Постановою КМУ від 07.07.2021 року № 690. Цей нормативно-правовий акт визначає процедуру присвоєння, зміни, коригування адресу об`єктів будівництва, будинків, будівель, споруд, окремих частин об`єкта, які є самостійними об`єктами права на нерухоме майно (квартир, гаражних боксів, машиномісць, інших житлових та нежитлових приміщень). Органи, уповноважені на присвоєння, зміну, коригування, анулювання адрес об`єктів будівництва, об`єктів нерухомого майна, визначаються відповідно до частини п`ятої статті 263 Закону України Про регулювання містобудівної діяльності (далі - уповноважені органи з присвоєння адрес). У разі виявлення дублювання номерів об`єктів нерухомого майна, один чи більше з яких не є об`єктами державної чи комунальної власності та не підпадають під випадки, зазначені у пункті 50 цього Порядку, зміна, коригування адреси здійснюються на підставі рішення суду. Просить визначити шляхом коригування адреси , що будинок АДРЕСА_1 , належний ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_1 на праві приватної власності, знаходиться за адресою: АДРЕСА_1 .

Вивчивши матеріали позовної заяви, приходжу до висновку, що необхідно відмовити у відкритті провадження у справі, виходячи з наступного.

Згідно зі ст.6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод від 04 листопада 1950 року (далі - Конвенція) кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом.

У статті 124 Конституції України закріплено, що правосуддя в Україні здійснюють виключно суди.

Згідно із ч.1 ст.15 Цивільного кодексу України кожна особа має право на захист свого цивільного права у разі його порушення, невизнання або оспорювання, а за частиною першою статті 16 цього Кодексу кожна особа має право звернутися до суду за захистом свого особистого немайнового або майнового права або інтересу.

Відповідно до частини першої статті 19 ЦПК України, суди розглядають у порядку цивільного судочинства справи, що виникають з цивільних, земельних, трудових, сімейних, житлових та інших правовідносин, крім справ, розгляд яких здійснюється в порядку іншого судочинства.

Відповідно до частини другої статті 19 Конституції України органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Статтею 24 Закону України «Про місцеве самоврядування в Україні» передбачено, що органи місцевого самоврядування та їх посадові особи діють лише в межах повноважень та у спосіб, передбачений Конституцією і законами України, та керуються у своїй діяльності Конституцієюі законами України, актами Президента України, Кабінету Міністрів України, а в Автономній Республіці Крим - також нормативно-правовими актами Верховної Ради і Ради міністрів Автономної Республіки Крим, прийнятими у межах їхньої компетенції.

Відповідно до підпункту 10 пункту «б» статті 30 Закону України «Про місцеве самоврядування в Україні» до делегованих законом повноважень виконавчого органу сільської, селищної, міської ради в галузі житлово-комунального господарства віднесено облік та реєстрацію відповідно до закону об`єктів нерухомого майна незалежно від форми власності.

Згідно ст.40 цього ж Закону виконавчі органи сільських, селищних, міських рад, крім повноважень, передбачених цим Законом, здійснюють й інші надані їм законом повноваження.

Порядок присвоєння, зміни адреси об`єкту нерухомого майна у разі його дублювання здійснюється відповідно до Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» та Порядку присвоєння адрес об`єктам будівництва, об`єктам нерухомого майна, затвердженого Постановою КМУ від 07.07.2021 року № 690.

Системний аналіз наведених вище законодавчих положень дає підстави для висновку про те, що вирішення питання про присвоєння об`єкту нерухомого майна поштової адреси чи зміни адреси належить до повноважень виконавчого органу сільської, селищної, міської ради.

Аналогічний висновок міститься у постанові Верховного Суду від 22 січня 2019 року у справі № 441/1625/15-а.

Відповідно до пункту 5 статті 26-3 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» адреса (крім реквізиту, визначеного пунктом 10 частини четвертої цієї статті) присвоюється, змінюється, коригується, анулюється: виконавчим органом сільської, селищної, міської ради - у разі, якщо об`єкт знаходиться у межах території, на яку поширюються повноваження сільської, селищної, міської ради; місцевою державною адміністрацією - у разі, якщо об`єкт знаходиться у межах території, на яку не поширюються повноваження сільської, селищної, міської ради, а також у разі неприйняття органом з присвоєння адреси рішення про присвоєння, зміну, коригування, анулювання адреси у строк, визначений цією статтею. У містах з районним поділом за рішенням міських рад повноваження щодо присвоєння, зміни, коригування, анулювання адрес можуть делегуватися виконавчим органам районних в місті рад.

Відповідно до пункту 8 статті 26-4 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» підставами для відмови у присвоєнні, коригуванні адреси є: 1)подання неповного пакета документів; 2)виявлення неповних або недостовірних відомостей у поданих документах, що підтверджено документально; 3)подання заяви особою, яка не є замовником, або його представником - у разі подання заяви щодо присвоєння,коригування адреси щодо об`єкта будівництва; 4) подання заяви до органу з присвоєння адреси, який немає повноважень приймати рішення про присвоєння, коригування адреси на відповідній території. Відмова у присвоєнні, коригуванні адреси з підстав, не передбачених цією частиною, не допускається.

Отже, скасування (анулювання), зміна адреси є дискреційними повноваженнями відповідача як суб`єкта владних повноважень.

У пункті 52 Постанови Кабінету Міністрів України від 07.07.2021№ 690 «Про затвердження Порядку присвоєння адрес об`єктам будівництва, об`єктам нерухомого майна`зазначено, що у разі виявлення дублювання номерів об`єктів нерухомого майна, один чи більше з яких не є об`єктами державної чи комунальної власності, зміна, коригування адреси здійснюються на підставі рішення суду. Однак, у цій постанові не визначено, до суду якої юрисдикції у цьому випадку має звертатися власник об`єкта нерухомого майна і з якою вимогою.

Відповідно до статті 2 Кодексу адміністративного судочинства (далі КАС) України завданням адміністративного судочинства є справедливе, неупереджене та своєчасне вирішення судом спорів у сфері публічно-правових відносин з метою ефективного захисту прав, свобод та інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб від порушень з боку суб`єктів владних повноважень.

Відповідно до частини першої статті 19 КАС юрисдикція адміністративних судів поширюється на справи у публічно-правових спорах, зокрема спорах фізичних чи юридичних осіб із суб`єктом владних повноважень щодо оскарження його рішень (нормативно-правових актів чи індивідуальних актів), дій чи бездіяльності, крім випадків, коли для розгляду таких спорів законом установлено інший порядок судового провадження.

На підставі пункту 7 частини першої статті 4 КАС України суб`єктом владних повноважень є орган державної влади (у тому числі без статусу юридичної особи), орган місцевого самоврядування, їх посадова чи службова особа, інший суб`єкт при здійсненні ними публічно-владних управлінських функцій на підставі законодавства, в тому числі на виконання делегованих повноважень, або наданні адміністративних послуг.

Отже, до компетенції адміністративних судів належать спори фізичних чи юридичних осіб з органом державної влади, органом місцевого самоврядування, їхньою посадовою або службовою особою, предметом яких є перевірка законності рішень, дій чи бездіяльності цих органів (осіб), прийнятих або вчинених ними при здійсненні владних управлінських функцій, крім спорів, для яких законом установлений інший порядок судового вирішення.

Під час визначення предметної юрисдикції справ суди повинні виходити із суті права та/або інтересу, за захистом якого звернулася особа, заявлених вимог, характеру спірних правовідносин, змісту та юридичної природи обставин у справі.

Визначальною ознакою справи адміністративної юрисдикції є суть (зміст, характер) спору. Публічно-правовий спір, на який поширюється юрисдикція адміністративних судів, є спором між учасниками публічно-правових відносин і стосується саме цих відносин.

Разом з тим приватноправові відносини вирізняються наявністю майнового чи немайнового інтересу учасника. Спір має приватноправовий характер, якщо він обумовлений порушенням або загрозою порушення приватного права чи інтересу, як правило майнового, конкретного суб`єкта, що підлягає захисту в спосіб, передбачений законодавством для сфери приватноправових відносин, навіть якщо до порушення приватного права чи інтересу призвели управлінські дії суб`єктів владних повноважень.

Із змісту позовних вимог вбачається, що позивачка зверталась до відповідача із відповідною заявою про присвоєння поштової адреси нерухомого майна житлового будинку з господарськими будівлями і спорудами, в подальшому за наслідками розгляду даного питання їй було рекомендовано (відмовлено) звернутися до суду, тобто ОСОБА_1 , фактично не погоджується з відмовою відповідача та просить присвоїти її житловому будинку поштову адресу.

Суд звертає увагу, що цей спір не є спором про право, як вважає позивачка, оскільки присвоєння (зміна) будь-якої поштової адреси, не підтверджує та не встановлює на нерухоме майно ні права власності, ні права користування.

Оскільки відповідач є суб`єктом владних повноважень, а підставою звернення до суду фактично стала його відмова у вчиненні дій по зміні адреси, вимоги до нього повинні розглядатись в порядку адміністративного судочинства.

Відповідно до пункту 1 частини 1 статті 186 ЦПК України, - суддя відмовляє у відкритті провадження у справі, якщо заява не підлягає розгляду в порядку цивільного судочинства.

Порушення правил юрисдикції загальних судів, визначених статтями 19 - 22 ЦПК України, є обов`язковою підставою для скасування рішення суду.

На підставі викладеного, керуючись статтями186,353 ЦПК України, суддя,-

У Х В А Л И Л А :

Відмовити у відкритті провадження у справі за позовом ОСОБА_1 до П`ятихатської міської ради Кам`янського району Дніпропетровської області про коригування адреси.

Ухвалу разом із позовною заявою та всіма доданими до неї документами повернути позивачу.

Роз`яснити позивачу, що розгляд справи належить до юрисдикції адміністративного суду.

Ухвала може бути оскаржена в апеляційному порядку до Дніпровського апеляційного суду шляхом подачі апеляційної скарги в п`ятнадцятиденний строк з дня отримання копії ухвали.

Суддя: Ю.В.Кудрявцева