ФАСТІВСЬКИЙ МІСЬКРАЙОННИЙ СУД
________________________________________________________________________________

УХВАЛА

25 липня 2023 року Фастівський міськрайонний суд Київської області в складі:

головуючого судді Соловей Г.В.

з участю секретаря Гапонюк І.В.,

за участю представника відповідача ОСОБА_1 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Фастові Київської області цивільну справу за позовом ОСОБА_2 , яка діє в своїх інтересах та інтересах ОСОБА_3 та ОСОБА_4 до ОСОБА_5 , ОСОБА_6 , третя особа: Служба у справах дітей та сім`ї Виконавчого комітету Фастівської міської ради про визнання майна спільним сумісним майном подружжя та визнання права власності в порядку спадкування за заповітом та за зустрічним позовом ОСОБА_5 , ОСОБА_7 до ОСОБА_2 про визнання права власності на спадкове майно, -

ВСТАНОВИВ:

29.10.2019 року позивач ОСОБА_2 , яка діє в своїх інтересах та інтересах дітей ОСОБА_3 та ОСОБА_4 звернулася до суду з позовом до ОСОБА_5 , ОСОБА_7 про визнання майна спільним сумісним майном подружжя та визнання права власності в порядку спадкування за заповітом.

Ухвалою Фастівського міськрайонного суду Київської області від 17.12.2019 року відкрито загальне позовне провадження у справі та призначено підготовче судове засідання.

Ухвалою Фастівського міськрайонного суду Київської області від 03.03.2020 року прийняти зустрічну позовну заяву ОСОБА_5 , ОСОБА_7 до ОСОБА_2 про визнання права власності на спадкове майно та об`єднано в одне провадження з первісним позовом ОСОБА_2 .

Ухвалою Фастівського міськрайонного суду Київської області від 13.05.2021 року зупинено провадження у цивільній справі за позовом ОСОБА_2 , яка діє в своїх інтересах та інтересах ОСОБА_3 та ОСОБА_4 до ОСОБА_5 , ОСОБА_7 , третя особа: Служба у справах дітей та сім`ї Виконавчого комітету Фастівської міської ради про визнання майна спільним сумісним майном подружжя та визнання права власності в порядку спадкування за заповітом та за зустрічним позовом ОСОБА_5 , ОСОБА_7 до ОСОБА_2 про визнання права власності на спадкове майно, до вступу у права правонаступників після смерті ОСОБА_7 .

Ухвалою Фастівського міськрайонного суду Київської області від 23.09.2022 року провадження у справі поновлено.

Ухвалою Фастівського міськрайонного суду Київської області від 14.11.2022 року провадження у цивільній справі за позовом ОСОБА_2 , яка діє в своїх інтересах та інтересах ОСОБА_3 та ОСОБА_4 до ОСОБА_5 , ОСОБА_6 , третя особа: Служба у справах дітей та сім`ї Виконавчого комітету Фастівської міської ради про визнання майна спільним сумісним майном подружжя та визнання права власності в порядку спадкування за заповітом та за зустрічним позовом ОСОБА_5 , ОСОБА_7 до ОСОБА_2 про визнання права власності на спадкове майно зупинено, до вступу у права правонаступників після смерті ОСОБА_5 .

Ухвалою Фастівського міськрайонного суду Київської області від 24.03.2023 року провадження у справі поновлено.

В судове засідання позивач та її представник не з`явилися, про час і місце розгляду справи повідомлені вчасно та належним чином. На електронну пошту суду представник адвокат Довженко Р.В. надіслав клопотання про відкладення розгляду справи, у зв`язку з його зайнятістю в іншому судовому засіданні в приміщенні Луцького міськрайонного суду Волинської області у справі за обвинуваченням ОСОБА_8 та ОСОБА_9 , під час якого будуть розглянуті клопотання про продовження строку дії запобіжного заходу (судова справа № 366/1524/19).

В судовому засіданні представник відповідача зазначила, що за заявою представника позивача судові засідання після поновлення провадження у справі відкладали вже чотири рази. Також, позивач не з`являється вже вчетверте до суду, без поважних причин.

Заслухавши учасників судового процесу, дослідивши письмові матеріали справи, суд приходить до наступного.

Відповідно до положень ч. 1,2 ст.2 ЦПК України, завданнями цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави. Суд та учасники судового процесу зобов`язані керуватися завданнями цивільного судочинства, яке превалює над будь-якими іншими міркуваннями в судовому процесі.

Згідно положень ч. 1 ст. 44 ЦПК України, учасники судового процесу та їхні представники повинні добросовісно користуватися процесуальними правами; зловживання процесуальними правами не допускається.

Суд зобов`язаний вживати заходів для запобігання зловживанню процесуальними правами. У випадку зловживання процесуальними правами учасником судового процесу суд застосовує до нього заходи, визначені цим Кодексом (ч. 4 ст. 44 ЦПК України).

Згідно ч. 2 ст.214 ЦПК України, головуючий відповідно до завдання цивільного судочинства керує ходом судового засідання, забезпечує додержання послідовності і порядку вчинення процесуальних дій, здійснення учасниками судового процесу їх процесуальних прав і виконання ними обов`язків, спрямовує судовий розгляд на забезпечення повного, всебічного та об`єктивного з`ясування обставин справи, усуваючи із судового розгляду все, що не має істотного значення для вирішення справи.

У відповідності до вимог п. 4 ч.5 ст.12 ЦПК України, суд, зберігаючи об`єктивність і неупередженість сприяє учасникам судового процесу в реалізації ними прав, передбачених цим Кодексом.

Як вбачається з матеріалів справи, 07.09.2020 року, позивачем ОСОБА_2 подано заяву про залишення без розгляду частини позовних вимог, що стосуються статутного капіталу СФГ «Тризуб», яке ухвалою суду від 19.10.2020 року задоволено, в решті позовні вимоги залишено без змін.

В судовому засіданні від 19.10.2020 року, позивача ОСОБА_2 було зобов`язано судом, надати правовстановлюючі документи на спадкове майно, яке вказане в заяві від 07.09.2020 року.

Відповідно до ч. 7,8 ст.84 ЦПК України, особи, які не мають можливості подати доказ, який витребовує суд, або не мають можливості подати такий доказ у встановлені строки, зобов`язані повідомити про це суд із зазначенням причин протягом п`яти днів з дня вручення ухвали. У разі неповідомлення суду про неможливість подати докази, витребувані судом, а також за неподання таких доказів з причин, визнаних судом неповажними, суд застосовує до відповідної особи заходи процесуального примусу, передбачені цим Кодексом.

Згідно з ч.1 ст.143 ЦПК України, заходами процесуального примусу є процесуальні дії, що вчиняються судом у визначених цим Кодексом випадках з метою спонукання відповідних осіб до виконання встановлених у суді правил, добросовісного виконання процесуальних обов`язків, припинення зловживання правами та запобігання створенню протиправних перешкод у здійсненні судочинства.

Зазмістом ст. 144 ЦПК України, заходами процесуального примусу є: 1) попередження; 2) видалення із залу судового засідання; 3) тимчасове вилучення доказів для дослідження судом; 4) привід; 5) штраф. Застосування до особи заходів процесуального примусу не звільняє її від виконання обов`язків, встановлених цим Кодексом.

Згідно із ч.1, ч.3 ст.146 ЦПК України, у разі неподання письмових, речових чи електронних доказів, що витребувані судом, без поважних причин або без повідомлення причин їх неподання суд може постановити ухвалу про тимчасове вилучення цих доказів державним виконавцем для дослідження судом. Ухвала про тимчасове вилучення доказів для дослідження судом є виконавчим документом, підлягає негайному виконанню та має відповідати вимогам до виконавчого документа, встановленим законом.

З урахуванням практики Європейського суду з прав людини критеріями розумних строків у цивільних справах є: правова та фактична складність справи; поведінка заявника, а також інших осіб, які беруть участь у справі, інших учасників процесу; поведінка органів державної влади (насамперед суду); характер процесу та його значення для заявника (справи «Федіна проти України» від 02 вересня 2010 року, «Смірнова проти України» від 08 листопада 2005 року, «Матіка проти Румунії» від 02 листопада 2006 року, «Літоселітіс проти Греції» від 05 лютого 2004 року та інші).

Матеріалами справи підтверджується, що позивач вимоги суду не виконала, станом на 25.07.2023 року, правовстановлюючі документи на спадкове майно не надано.

Крім того, в судові засідання призначені на 10.05.2023 року, 13.07.2023 року, 25.07.2023 року, представник позивача адвокат Довженко Роман Валентинович не з`явився, подавши клопотання про відкладення розгляду справи, востаннє у зв`язку з його зайнятістю в іншому судовому засіданні в приміщенні Луцького міськрайонного суду Волинської області у справі № 366/1524/19. Письмових доказів про виклик до Луцького міськрайонного суду Волинської області представником не надано. Разом з тим, як вбачається з інформації яка міститься в мережі інтернет, судова справа № 366/1524/19 перебуває на розгляді в Іванківському районному суді Київської області, а не як зазначає представник в Луцькому міськрайонному суді Волинської області.

Оскільки судом встановлено обставини створення протиправних перешкод у здійсненні судочинства, які полягали у неподанні доказів, зі сторони позивача ОСОБА_2 без поважних причин та зі сторони представника позивача ОСОБА_10 , що виразилось у подачі клопотань про відкладення розгулу справи, без поважності на те причин, слід застосувати заходи процесуального примусу у виді попередження.

Враховуючи викладене, суд вважає за доцільне застосувати до позивача ОСОБА_2 та до представника позивача ОСОБА_10 захід процесуального впливу у вигляді попередження.

На підставі викладеного та керуючись ст. 84,143,148 ЦПК України, суд

УХВАЛИВ:

Застосувати до позивача ОСОБА_2 та до представника позивача адвоката Довженко Романа Валентиновича захід процесуального впливу у вигляді попередження.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Головуючий суддя Г.В. Соловей