ЧЕРКАСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
Провадження № 22-ц/821/572/23 Справа № 706/856/22
Христинівський районний суд Черкаської області
УХВАЛА

25 квітня 2023 року м. Черкаси

Черкаський апеляційний суд в складі колегії суддів судової палати з розгляду цивільних справ:

судді-доповідача Бородійчука В.Г.

суддів Нерушак Л.В.

Гончар Н.І.

заслухавши доповідь судді-доповідача про призначення до розгляду апеляційної скарги керівника Уманської окружної прокуратури Панченко Володимира на рішення Христинівського районного суду Черкаської області від 12 грудня 2022 року у справі за позовом ОСОБА_1 до Христинівської міської ради Черкаської області про визнання права власності на нежитлове приміщення,-

в с т а н о в и в :

Рішенням Христинівського районного суду Черкаської області від 12 грудня 2022 року позов ОСОБА_1 до Христинівської міської ради Черкаської області про визнання права власності на нежитлове приміщення задоволено повністю.

Визнано за ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , (паспорт громадянина України НОМЕР_1 виданий 27.09.1995 Христинівським РВ УМВС України в Черкаській області, ідентифікаційний номер: НОМЕР_2 ) в порядку набувальної давності право приватної власності на приміщення гаражів позначених під літерами «Б», «В» та приміщення КПП по АДРЕСА_1 .

Не погоджуючись з указаним рішенням суду, заступник керівника Уманської окружної прокуратури звернувся з апеляційною скаргою.

Супровідним листом №706/856/22/3987/2023 від 20 березня 2023 року матеріали цивільної справи № 706/856/22 витребувано із суду першої інстанції для вирішення питання про відкриття провадження у справі.

23 березня 2023 року матеріали цивільної справи № 706/856/22 отримано Черкаським апеляційним судом.

Ухвалою Черкаського апеляційного суду від 28 березня 2023 року апеляційну скаргу заступника керівника Уманської окружної прокуратури на рішення Христинівського районного суду Черкаської області від 12 грудня 2022 року у справі за позовом ОСОБА_1 до Христинівської міської ради Черкаської області про визнання права власності на нежитлове приміщення,- залишено без руху.

Запропоновано заявнику протягом п`яти днів з дня отримання копії даної ухвали привести апеляційну скаргу у відповідність до вимог ст. 356 ЦПК України.

Копію ухвали направлено Уманській окружній прокуратурі.

05 квітня 2023 року до апеляційного суду надійшов лист керівника Уманської окружної прокуратури Володимира Панченка та на виконання ухвали від 28 березня 2023 року з метою усунення зазначених в ній недоліків направлено виправлену апеляційну скаргу, підписану керівником Уманської окружної прокуратури.

Ухвалою Черкаського апеляційного суду від 10 квітня 2023 року було відкрито апеляційне провадження у справі. Сторонам було встановлено строк для надання відзиву на апеляційну скаргу. Відзив на апеляційну скаргу до суду не надходив.

Під час проведення підготовчих дій по апеляційній скарзі та призначення її до розгляду було встановлено, що органом уповноваженим державою здійснювати відповідні функції у спірних правовідносинах є Христинівська міська рада.

Звернення до суду з апеляційною скаргою прокурор обґрунтовує статтею 23 ЗУ «Про прокуратуру та статтею 56 ЦПК України, які встановлюють підстави та порядок представництва прокурором інтересів держави в суді.

Згідно пункту 3 частини першої статті 131-1 Конституції України в України діє прокуратура, яка здійснює представництво інтересів держави в суді у виключних випадках і в порядку, що визначені законом.

Тлумачення пункту 3 частини першої статті 131-1 Конституції України, з урахуванням практики Європейського суду з прав людини, свідчить, що прокурор може представляти інтереси держави в суді тільки у виключних випадках, які прямо передбачені законом.

Розширене тлумачення випадків (підстав) для представництва прокурором інтересів держави в суді не відповідає принципу змагальності, який з однією з засад правосуддя (пункт 3 частини другої статті 129 Конституції України).

Відповідно до частини третьої статті 23 Закону України «Про прокуратуру» прокурор здійснює представництво в суді законних інтересів держави у разі порушення або загрози порушення інтересів держави, якщо захист цих інтересів не здійснює або неналежним чином здійснює орган державної влади, орган місцевого самоврядування чи інший суб`єкт владних повноважень, до компетенції якого віднесені відповідні повноваження, а також у разі відсутності такого органу. Наявність таких обставин обґрунтовується прокурором у порядку, передбаченому частиною четвертою цієї статті.

Наявність підстав для представництва має бути обґрунтована прокурором у суді. Прокурор здійснює представництво інтересів громадянина або держави в суді виключно після підтвердження судом підстав для представництва.

Прокурор зобов`язаний попередньо, до звернення до суду, повідомити про це громадянина та його законного представника або відповідного суб`єкта владних повноважень. У разі підтвердження судом наявності підстав для представництва прокурор користується процесуальними повноваженнями відповідної сторони процесу (абзаци перший - третій частини четвертої статті 23 Закону України «Про прокуратуру»).

Частиною четвертою статті 56 ЦПК України визначено, що прокурор, який звертається до суду в інтересах держави, в позовній чи іншій заяві, скарзі обґрунтовує, в чому полягає порушення інтересів держави, необхідність їх захисту, визначені законом підстави для звернення до суду прокурора, а також зазначає орган, уповноважений державою здійснювати відповідні функції у спірних правовідносинах.

Звертаючись до відповідного компетентного органу в порядку, передбаченому статтею 23 Закону України «Про прокуратуру», прокурор фактично надає йому можливість відреагувати на стверджуване порушення інтересів держави, зокрема, шляхом призначення перевірки фактів порушення законодавства, виявлених прокурором, вчинення дій для виправлення ситуації, а саме подання позову або аргументованого повідомлення прокурора про відсутність такого порушення.

Невжиття компетентним органом жодних заходів протягом розумного строку після того, як цьому органу стало відомо або повинно було стати відомо про можливе порушення інтересів держави, має кваліфікуватися як бездіяльність відповідного органу.

Прокурор не може вважатися альтернативним суб`єктом звернення до суду і замінювати належного суб`єкта владних повноважень, який може і бажає захищати інтереси держави (аналогічну правову позицію викладено, зокрема у постановах Верховного Суду від 25 квітня 2018 року у справі № 806/1000/17 та від 20 вересня 2018 року у справі № 924/1237/17, від 23 жовтня 2018 року у справі № 906/240/18, від 01 листопада 2018 року у справі № 910/18770/17, від 05 листопада 2018 року у справі № 910/4345/18).

Таким чином, у кожному такому випадку прокурор повинен навести, а суд перевірити причини, які перешкоджають захисту інтересів держави належним суб`єктом і які є підставами для звернення прокурора, у цьому випадку, з апеляційною скаргою на рішення суду першої інстанції в інтересах держави в особі уповноваженого органу, який не брав участі у справі.

Згідно з ч.4 статті 263 ЦПК України при виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин суд враховує висновки щодо застосування відповідних норм права, викладені в постановах Верховного Суду.

Прокурор в апеляційній скарзі, зазначивши органи до компетенції яких віднесені відповідні повноваження, як на підставу для здійснення ним представництва, посилався на те, що вказані ним органи не забезпечили захист інтересів держави, шляхом оскарження рішення Христинівського районного суду Черкаської області від 12 грудня 2022 року, а тому прокурор вступає в указану справу в їх інтересах.

В підтвердження підстав представництва і вступу прокурора у дану справу прокурор повинен повідомити дані органи, що прокуратурою в інтересах держави в особі цих органів подано апеляційну скаргу на рішення суду.

Матеріали справи та подана апеляційна скарга не містять відомостей про те, що прокурор, попередньо перед оскарженням рішення суду, звертався до Христинівської міської ради та повідомляв його про можливе порушення інтересів держави ухваленим рішенням суду від 12 грудня 2022 року.

Таким чином, наведені обставини свідчать, що прокурором не дотримано принципу попереднього повідомлення суб`єкта владних повноважень, до компетенції якого віднесені відповідні повноваження, яке повинно передувати такому зверненню до суду, що прямо суперечить вимогам зазначеним в частині 4 статті 23 Закону України, та фактично не надано можливість даному органу відреагувати на стверджуване порушення інтересів держави, зокрема, шляхом призначення перевірки фактів порушення законодавства, виявлених прокурором, вчинення дій для виправлення ситуації, а саме подання апеляційної скарги або аргументованого повідомлення про відсутність такого порушення.

За вказаних обставини, доводи апеляційної скарги, що дані органи не оскаржили судове рішення протягом розумного строку є безпідставними.

Прокурором також не подано доказів, які б підтверджували факт невиконання або неналежного виконання вказаними органом, які є самостійними юридичними особами з повним обсягом процесуальної дієздатності, своїх функцій щодо захисту інтересів держави, пов`язаних із здійсненням державного контролю у сфері охорони культурної спадщини, містобудування та архітектури.

Таким чином, оцінивши фактичні обставини справи щодо представництва, колегія суддів вважає, що доводи апеляційної скарги про наявність у прокурора підстав представляти інтереси держави у цій справі є передчасними.

На момент подання апеляційної скарги прокурор не довів свого права на представництво інтересів держави в особі Христинівської міської ради.

Згідно з частиною першою статті 47 ЦПК України здатність особисто здійснювати цивільні процесуальні права та виконувати свої обов`язки в суді (цивільна процесуальна дієздатність) мають фізичні особи, які досягли повноліття, а також юридичні особи.

Велика Палата Верховного Суду в постанові від 26 травня 2020 р. у справі № 912/2385/18 (провадження № 12-194 гс 19) дійшла висновку, що якщо суд установить відсутність підстав для представництва прокурором інтересів держави вже після відкриття провадження у справі, то позовну заяву прокурора слід вважати такою, що підписана особою, яка не має права її підписувати.

Відповідно до п. 2 ч.1 ст. 362 ЦПК України суд апеляційної інстанції закриває апеляційне провадження, якщо: після відкриття апеляційного провадження виявилося, що апеляційну скаргу не підписано, подано особою, яка не має процесуальної дієздатності, або підписано особою, яка не має права її підписувати.

Таким чином, виходячи з вищенаведеного, висновків Великої Палати Верховного Суду від 26 травня 2020 року у справі № 912/2385/18 (провадження № 12-194 гс 19), з врахуванням того, що після відкриття апеляційного провадження за апеляційною скаргою прокурора в інтересах держави, встановлено відсутність підстав для представництва прокурором інтересів держави, колегія суддів приходить до висновку, що апеляційне провадження за поданою апеляційною скаргою підлягає закриттю з тих підстав, що апеляційну скаргу підписано особою, яка не має права її підписувати.

Керуючись ст.ст. 362, 365, 367, 381 ЦПК України, -

у х в а л и в :

Закрити апеляційне провадження за апеляційною скаргою керівника Уманської окружної прокуратури Панченко Володимира на рішення Христинівського районного суду Черкаської області від 12 грудня 2022 року у справі за позовом ОСОБА_1 до Христинівської міської ради Черкаської області про визнання права власності на нежитлове приміщення.

Ухвала суду апеляційної інстанції набирає законної сили з моменту прийняття та може бути оскаржена до суду касаційної інстанції протягом тридцяти днів з дня її проголошення, в порядку та за умов визначених ЦПК України.

Суддя-доповідач В.Г. Бородійчук

Судді Л.В. Нерушак

Н.І. Гончар