Справа № 274/66/23 Провадження № 2/0274/14/23
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

16.05.2023 м. Бердичів

Суддя Бердичівського міськрайонного суду Житомирської області Большакова Т.Б. за участю секретаря судового засідання Василюк А.О.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні у порядку загального позовного провадження цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , Райгородоцької сільської ради Бердичівського району Житомирської області про визнання додаткового строку для прийняття спадщини,

ВСТАНОВИВ:

І. Короткий зміст позовних вимог

ОСОБА_1 звернувся до суду з указаним позовом, у якому просить визначити йому додатковий строк для подання заяви про прийняття спадщини, яка відкрилась після смерті брата ОСОБА_3 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_1 , тривалістю в один місяць від дня набрання рішенням законної сили.

Позов обґрунтовано тим, що ІНФОРМАЦІЯ_1 помер рідний брат позивача ОСОБА_3 , після смерті якого відкрилася спадщина, до якої входить земельна частка (пай) розміром 2,76 га.

З метою оформлення спадкових прав, позивач звернувся до приватного нотаріуса, однак йому було відмовлено, у зв`язку із пропуском шестимісячного терміну на подачу такої заяви.

Строк звернення до нотаріуса для прийняття спадщини позивачем було пропущенно з поважних причин, адже він переніс та продовжує нести великі душевні та психічні страждання, суттєво погіршився його стан здоров`я. Позивач здійснював догляд за хворою матір`ю.

Враховуючи викладене, просить задовольнити позовні вимоги.

ІІ. Процедура та позиції сторін

Ухвалою суду від 04.01.2023 відкрито провадження у справі, розгляд справи ухвалено проводити в порядку загального позовного провадження, призначено у справі підготовче засідання. Витребувано матеріали спадкової справи №7/2022, відкритої після смерті ОСОБА_3 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_1 .

08.02.2023 на адресу суду надійшла копія матеріалів спадкової справи, щодо майна померлого ІНФОРМАЦІЯ_1 ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_2 .

Ухвалою суду від 14.02.2023 клопотання позивача задоволено, залучено до участі у справі, в якості співвідповідача ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_3 .

Ухвалою суду від 11.04.2023 підготовче судове засідання закрито та справу призначено до судового розгляду по суті.

Сторони в судове засідання не з`явилися, про день, час та місце розгляду справи повідомлені належним чином.

Позивач подав до суду клопотання про розгляд справи за його відсутності, позовні вимоги підтримує та просить їх задовольнити.

Представник відповідача Райгородоцької сільської ради Бердичівського району Житомирської області подав до суду заяву про розгляд справи за його відсутністю у зв`язку із відсутністю заперечень по суті позову.

Відповідач ОСОБА_2 подала до суду клопотання про розгляд справи за її відсутності, проти задоволення позову не заперечує.

Згідно ч.3 ст. 211 ЦПК України учасник справи має право заявити клопотання про розгляд справи за його відсутності.

Згідно з ч.1 ст. 223 ЦПК України, неявка у судове засідання будь-якого учасника справи за умови, що його належним чином повідомлено про дату, час і місце цього засідання, не перешкоджає розгляду справи по суті, крім випадків, визначених цією статтею.

Приписами п.1 ч.3 ст.223 ЦПК України визначено, якщо учасник справи або його представник були належним чином повідомлені про судове засідання, суд розглядає справу за відсутності такого учасника справи у разі неявки в судове засідання учасника справи (його представника) без поважних причин або без повідомлення причин неявки.

Оскільки в матеріалах справи зібрано достатньо доказів про взаємовідносини сторін, суд вважає за можливе провести розгляд справи за відсутності представника відповідача, який належним чином повідомлені про день, час та місце розгляду справи.

У ході розгляду справи, суд у відповідності до п. 4 ч. 5 ст.12 ЦПК України, було створено сторонам всі умови для реалізації ними прав, передбачених цим Кодексом, у межах строків, встановлених ЦПК України.

Оскільки в судове засідання не з`явилися всі учасники провадження, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу, відповідно до вимог ч. 2 ст. 247 ЦПК України, не здійснюється.

ІІІ. Національне законодавство, що підлягає застосуванню

Відповідно до ст.55 Конституції України кожен має право будь-якими не забороненими законом засобами захищати свої права і свободи від порушень і протиправних посягань.

За змістом ст. 15 ЦК України особа має право на захист свого особистого немайнового або майнового права у разі його порушення, невизнання або оспорювання, яке реалізується шляхом звернення до суду. Способи захисту цивільних прав та інтересів визначені ч.2 ст. ст.16 ЦК України.

Згідно з ч. 1 ст. 4 ЦПК України кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів.

За загальними положеннями про спадкування право на спадщину виникає в день відкриття спадщини, спадщина відкривається внаслідок смерті особи або оголошення її померлою, для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини (ч.3 ст.1222, ч.1 ст.1220, ч.1 ст.1270 ЦК України).

Відповідно до ст.1218 ЦК України до складу спадщини входять усі права та обов`язки, що належали спадкодавцеві на момент відкриття спадщини і не припинилися внаслідок його смерті.

Частина перша статті 1269 ЦК України передбачає, що спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини.

У відповідності до ч.1 ст.1270 ЦК України для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини.

Згідно ч.3 ст.1272 ЦК України за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини.

Крім того, як роз`яснив Пленум Верховного Суду України у п.24 постанови «Про судову практику у справах про спадкування» від 30.05.2008 N 7 додатковий строк, достатній для подання заяви про прийняття спадщини, не може перевищувати шестимісячного строку, встановленого ст.1270 ЦК України для прийняття спадщини.

ІV. Фактичні обставини справи, встановлені судом, докази на їх підтвердження, оцінка та мотиви суду

Судом встановлено, що ОСОБА_3 , помер ІНФОРМАЦІЯ_1 , що підтверджується копією свідоцтва про смерть серії НОМЕР_1 .

Згідно свідоцтва про народження серія НОМЕР_2 батьками ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , записані ОСОБА_4 та ОСОБА_2 .

Згідно свідоцтва про народження серія НОМЕР_3 батьками ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_4 , записані ОСОБА_4 та ОСОБА_2 .

Приватним нотаріусом Бердичівського районного нотаріального округу Житомирської області Юрчук Н.І. позивачу було відмовлено у прийнятті спадщини, постановою від 28.07.2022 за №156/02-32 у зв`язку із пропуском встановленого строку у шість місяців.

Пропуск строку для прийняття спадщини позбавляє позивача можливості прийняти спадщину через нотаріальну контору і потребує визначення додаткового строку, достатнього для подання заяви про прийняття спадщини.

Обґрунтовуючи поважність пропуску строку для прийняття спадщини, позивач зазначає, що у встановлений шестимісячний строк він не звернувся до нотаріуса з відповідною заявою, оскільки ніс сильні душевні страждання, проходив військову службу у складі Збройних Сил України, здійснював догляд за хворою матір`ю.

Доводи позивача підтверджуються: копією військового квитка серії НОМЕР_4 , довідкою, виданою 20.03.2023 Великоп`ятигірським старостинським огругом Райгородоцької сільської ради №42, про те, що з 2015 по теперішній час доглядає важко хвору матір ОСОБА_2 , висновком лікарсько-консультативної комісії від 31.03.2023, у якому вказано, що ОСОБА_2 за станом здоров`я не може самостійно пересуватись, випискою із медичної карти амбулаторного (стаціонарного) хворого, у якій зазначено, що ОСОБА_1 за період 2013-2014 неодноразово звертався за медичною допомогою, йому встановлювався діагноз гіпертонічна хвороба ІІ ступеню.

Надаючи оцінку спірним правовідносинам, суд зазначає наступне.

Поважними причинами пропуску строку визнаються, зокрема: тривала хвороба спадкоємців; велика відстань між місцем постійного проживання спадкоємців і місцем знаходження спадкового майна; складні умови праці, які, зокрема, пов`язані з тривалими відрядженнями, в тому числі закордонними; перебування спадкоємців на строковій службі у складі Збройних Сил України; необізнаність спадкоємців про наявність заповіту тощо. Подібна правова позиція міститься у постановах Верховного Суду від 11.07.2018 у справі №381/4482/16-ц, від 11.11.2020 у справі № 750/262/20.

Суд враховує аргументи позивача, наведені на підтвердження обставин, на які він посилається, як на підставу своїх вимог, оскільки такі не оспорюються відповідачем та підтверджені належними, допустимими та достовірними доказами в розумінні ст.ст. 77-79 ЦПК України.

З урахуванням наведеного, якщо спадкоємець пропустив шестимісячний строк для подання заяви про прийняття спадщини з поважних причин, закон гарантує йому право на звернення до суду з позовом про визначення додаткового строку на подання такої заяви.

Як роз`яснив Пленум Верховного Суду України у п.24 постанови «Про судову практику у справах про спадкування» від 30.05.2008 № 7 додатковий строк, достатній для подання заяви про прийняття спадщини, не може перевищувати шестимісячного строку, встановленого ст.1270 ЦК України для прийняття спадщини.

Статтею 17 Закону України "Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини" визначено, що суди застосовують при розгляді справ Конвенцію та практику Європейського Суду як джерело права.

Стаття 1 Першого протоколу до конвенції закріплює захист власності і встановлює, що кожна фізична або юридична особа має право мирно володіти своїм майном. Ніхто не може бути позбавлений своєї власності інакше як в інтересах суспільства і на умовах, передбачених законом і загальними принципами міжнародного права.

Згідно з усталеною практикою Європейського Суду з прав людини Конвенція призначена для гарантування не теоретичних або ілюзорних прав, а прав практичних та ефективних (рішення від 09.10.1979 в справі Ейрі (пункт 24), рішення від 30.05.2013 в справі «Наталія Михайленко проти України» (пункт 32). У розумінні статті 1 Першого протоколу до Конвенції «майном» визнаються активи, включаючи права вимоги, стосовно яких заявник може стверджувати, що він має принаймні «законне сподівання» на отримання можливості ефективно здійснити майнове право (рішення ЄСПЛ у справі «Стретч проти Сполученого Королівства» (пункт 32). «Законне сподівання» на отримання «активу» також може захищатися статтею 1 Першого протоколу. Так, якщо суть вимоги особи пов`язана з майновим правом, особа, якій воно надане, може вважатися такою, що має «законне сподівання», якщо для такого права у національному законодавстві існує достатнє підґрунтя - наприклад, коли є усталена практика національних судів, якою підтверджується його існування (рішення у справі «Копецький проти Словаччини» (Kopecky v. Slovakia).

Отже, враховуючи принцип автономного тлумачення понять, застосований в практиці Європейського суду, отримане (хоча і не оформлений належним чином) спадкове майно охоплюється поняттям "майно" в розумінні ст. 1 Першого протоколу.

Крім того, надання позивачу додаткового строку для прийняття спадщини не порушить права та свободи інших осіб.

Таким чином, оцінюючи в сукупності обставини, на які посилається позивач на підтвердження поважності причин пропуску строку для прийняття спадщини та фактично відсутність іншого способу захисту свого права на отримання спадщини, суд дійшов висновку про наявність у позивача об`єктивних труднощів для своєчасного прийняття спадщини після смерті брата ОСОБА_3 , що є підставою для задоволення позову у межах заявлених вимог та визначення позивачу додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини, оскільки це є єдиний можливий спосіб захисту порушених прав та подальшого оформлення спадкових прав на майно померлого.

Враховуючи викладені вище обставини, суд дійшов висновку про необхідність визначення ОСОБА_1 додаткового строку для прийняття спадщини тривалістю один місяць від дня набрання рішенням суду законної сили, що на думку суду буде достатній для прийняття спадщини, та задоволення позову.

V. Розподіл судових витрат

Розподіляючи судові витрати у виді судового збору, суд керується ч.9 ст. 141 ЦПК України, яка передбачає, що у випадку зловживання стороною чи її представником процесуальними правами, або якщо спір виник внаслідок неправильних дій сторони, суд має право покласти на таку сторону судові витрати повністю або частково незалежно від результатів вирішення спору.

Оскільки спір виник не з протиправних дій відповідача, судові витрати покладаються на позивача.

Керуючись ст.ст. 259,263-265,268,272,273,352,354 ЦПК України, суд

УХВАЛИВ:

Позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , Райгородоцької сільської ради Бердичівського району Житомирської області про визнання додаткового строку для прийняття спадщини- задовольнити.

Визначити ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_4 , додатковий строк для подачі заяви про прийняття спадщини після смерті брата ОСОБА_3 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_1 , тривалістю один місяць від дня набрання рішенням суду законної сили.

На рішення суду може бути подана апеляційна скарга безпосередньо до Житомирського апеляційного суду протягом тридцяти днів з дня його проголошення, а особами, які брали участь у справі, але не були присутні у судовому засіданні під час проголошення судового рішення - протягом тридцяти днів з дня отримання копії цього рішення.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку для подання апеляційної скарги, якщо апеляційну скаргу не було подано.

Відомості про учасників справи:

Позивач: ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_4 , адреса: АДРЕСА_1 , РНОКПП НОМЕР_5 .

Відповідач: Райгородоцька сільська рада Бердичівський район Житомирська область, адреса: вул. Соборна,11, с. Райгородок, Бердичівський район, Житомирська область, 13362, .

Повний текст рішення виготовлено 30.05.2023 (у зв`язку з перебуванням судді в нарадчій кімнаті з розгляду кримінальної справи з 18.05.2023 до 30.05.2023).

Суддя Тетяна БОЛЬШАКОВА