БРОВАРСЬКИЙ МІСЬКРАЙОННИЙ СУД КИЇВСЬКОЇ ОБЛАСТІ
справа № 361/791/23
провадження № 2-о/361/91/23
РІШЕННЯ

Іменем України

09 лютого 2023 року м. Бровари

Броварський міськрайонний суд Київської області у складі:

головуючого суддіПетришин Н.М.,
за участю секретаря Мищенко С.Л.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду цивільну справу за заявою ОСОБА_1 про видачу обмежувального припису, заінтересована особа ОСОБА_2 ,-

в с т а н о в и в :

Стислий виклад позиції заявника.

У січні 2023 року до суду надійшла зазначена заява ОСОБА_1 , де вона просить видати обмежувальний припис ОСОБА_2 щодо усунення перешкод у користуванні спільним майном шляхом відновлення електро-, газо- та теплопостачання на половину хати ОСОБА_1 за адресою: АДРЕСА_1 ; заборони перебувати на половині домогосподарства ОСОБА_1 за місцем її проживання за адресою: АДРЕСА_1 та наближатися до неї ближче ніж на 50 метрів; заборони вести листування, телефонні переговори з ОСОБА_1 або контактувати з нею через інші засоби зв`язку особисто і через третіх осіб.

В обґрунтування заяви, посилається на те, що заявник з 1986 року проживає в АДРЕСА_1 . Будинок належав свекру заявниці, а після його смерті залишився сім`ї заявниці. На даний час право власності оформлене на старшого сина ОСОБА_2 . З середини 2022 року старший син ОСОБА_2 почав виживати сім`ю молодшого сина ОСОБА_3 та саму заявницю із будинку. Старший син Заявниці влаштовує постійні скандали, сварки, заявляє до поліції, що чужі невідомі люди проникли до будинку, виганяє заявницю з її половини будинку, викликає поліцію з вимогою вигнати заявницю та сім`ю молодшого сина з будинку тощо. Заявниці не має куди подітись, оскільки квартиру в Києві вона залишила старшому сину ОСОБА_4 , а тому продовжує проживати у селі, у родинному будинку, на своїй половині. З наближенням холодів старший син ОСОБА_4 повністю відрізав Заявниці електропостачання та перекрив на її половину газопостачання та теплопостачання, перерізав навіть електричний шнур-подовжувач, який дозволила Заявниці сусіда підключити до неї в розетку. Усні погрози та психологічний тиск з боку старшого сина доповнюються фізичними діями, написанням заяв до поліції та прокуратури зі звинуваченням її у неіснуючих порушеннях та злочинах. Щоб Заявниця не могла потрапити на свою половину хати, старший син ОСОБА_4 повісив на її ворота та хвіртку свої замки, тому ввечері, після роботи, заявниця змушена перелазити через тин, щоб зайти в хату. Також старший син ОСОБА_4 чатує на заявницю темними вечорами та залякує підкрадавшись зі спини, блокує, приводить у несправність замки від її половин будинку, постійно погрожує.

Заперечення заінтересованої особи.

До суду надійшов відзив, де заінтересована особа ОСОБА_2 вказує на те, що заява про видачу обмежувального припису є необґрунтованою та недоведеною. Пояснює, що заявниця є його матір`ю, батьки розлучились у 2005 році, з того часу він постійно підтримував батька, допомагав ремонтувати будинок та згодом остаточно переїхав до батька. Вказує, що ОСОБА_1 час від часу приходить до батька в компаніях неадекватних людей з ціллю морального тиску на батька. ОСОБА_1 потрапляє до будинку через сусідів, частину батьківського подвір`я перетворила на смітник. 15.05.2022 на території будинку ОСОБА_5 , якого привела ОСОБА_1 , завдав тілесних ушкоджень ОСОБА_2 , після чого останній тривалий період перебував на лікуванні. Щодо газифікації та електроенергії пояснює, що газовий балон та подовжувач ОСОБА_1 провела від сусідів до його подвір`я та в будинок без дозволу власника та з порушенням норм безпеки, що загрожує життю та здоров`ю сім`ї. Всі пломби на лічильниках будинку встановлені відповідно з договором на газопостачання та електропостачанням, на що також є відповідні договори. ОСОБА_1 систематично влаштовує сварки, бійки тим самим створюючи незручності ОСОБА_2 та його сім`ї, тому змушений звертатися до органів поліції за допомогою та з метою розібратися з постійними провокаціями з боку ОСОБА_1 та третіх осіб. Також повідомляє, що ставши власником вищезазначеного будинку, звернувся до суду із позовом до ОСОБА_1 , про усунення перешкод у здійсненні права користування та розпорядження майном ( справа №361/5062/22). ОСОБА_1 разом із невідомими людьми перебуває у житловому будинку АДРЕСА_1 та чинить цим ОСОБА_2 перешкоди у користуванні та розпорядженні своїм майном, він не може разом із своєю сім`єю вільно потрапити до будинку і пересуватись по ньому. ОСОБА_1 незаконно користується будинком, не сплачує комунальні послуги, у неї відсутні будь-які підстави для перебування у цьому будинку. Просить відмовити у задоволенні заяви про видачу видачі обмежувального припису.

Заяви, клопотання, інші процесуальні дії у справі.

Ухвалою Броварського міськрайонного суду Київської області від 01 лютого 2023 року відкрито провадження у справі та призначено судове засідання.

У судовому засіданні заявник ОСОБА_1 та її представники адвокати Корсун С.І. та Ліляков О.А. заяву підтримали та просили видати обмежувальний припис. Заявник пояснила, що проживає у будинку АДРЕСА_1 . Будинок має 3 виходи та два подвір`я, син ОСОБА_4 проживає в одній частині будинку, а заявник в іншій. Стверджує, що син постійно чинить домашнє насильство. Так, восени 2022 року ОСОБА_2 відключив, газо- та електропостачання до її частини будинку, а потім перерізав подовжувач, що був проведений від сусідів. Часто викликає поліцію на заявника, погрожує, лякає і постійно говорить, що заявниця не буде проживавати у будинку, встановив камери спостереження для того, щоб стежити за заявником. Був випадок, коли заявниця не могла потрапити до дому, бо в замку була скріпка, яку, мабуть, поставив її син ОСОБА_4 .

Заінтересована особа ОСОБА_6 пояснив, що є власником будинку АДРЕСА_1 , де і проживає. Його матір має зареєстроване місце проживання у місті Києві, але періодично користується будинком у селі Княжичі. Пояснив, що відповідні служби встановили, що електро- та газопостачання в частині будинку проведене з порушенням нормативних вимог та є небезпечним для життя, тому й було відключено електро- та газопостачання. Особисто ОСОБА_2 не відключав електро- та газопостачання. Заперечує доводи заявника про застосування до неї будь-якого насильства.

Представник ОСОБА_2 адвокат Ліщук О.В. також вважає доводи заявниці необґрунтованими та безпідставними, тому просить відмовити у задоволенні заяви.

Обставини справи, що встановлені судом

ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , є сином ОСОБА_1 .

ОСОБА_2 згідно договору дарування частки житлового будинку від 24 червня 2022 року, посвідченого державним нотаріусом Другої броварської державної нотаріальної контори Юхтою Л.М., зареєстровано в реєстрі №1- 748, є власником 5/8 часток житлового будинку АДРЕСА_1 , загальною площею 117,1 кв.м, житловою площею 74,7 кв.м з господарськими будівлями і спорудами: погріб Б, сарай В, літня кухня Г, вбиральня Г, колодязь К, огорожа №.

Також згідно договору купівлі-продажу частки житлового будинку від 28 липня 2022 року, посвідченого державним нотаріусом Другої броварської державної нотаріальної контори Юхтою Л.М., зареєстровано в реєстрі №1-1067, ОСОБА_2 є власником 3/8 часток житлового будинку АДРЕСА_1 , загальною площею 117,1 кв.м, житловою площею 74,7 кв.м з господарськими будівлями і спорудами: погріб Б, сарай В, літня кухня Г, вбиральня Г, колодязь К, огорожа №.

Рішенням Броварського міськрайонного суду Київської області у цивільній справі №361/9390/20 від 21 лютого 2022 року позовні вимоги позивача ОСОБА_1 задоволено, визнано за ОСОБА_1 право власності за набувальною давністю на земельну ділянку, загальною площею 0,25 га, розташовану за адресою: АДРЕСА_1 .

18 січня 2023 року Київський апеляційний суд апеляційну скаргу ОСОБА_2 задовольнив, скасував рішення Броварського міськрайонного суду Київської області у цивільній справі №361/9390/20 від 21 лютого 2022 року та прийняв нове судове рішення, яким у задоволенні позову ОСОБА_1 до Броварської міської ради Броварського району Київської області про визнання права власності на нерухоме майно за набувальною давністю відмовив.

21 грудня 2022 року складений Акт ОСОБА_1 , ОСОБА_7 та ОСОБА_8 про те, що в тій половині хати по АДРЕСА_1 , у якій мешкає ОСОБА_1 , повністю відсутня електроенергія, газ та холодні батареї. Температура повітря в приміщенні складає +7 … +10 градусів.

26 грудня 2022 року ОСОБА_1 , ОСОБА_7 та ОСОБА_8 складений Акт протиправних дій ОСОБА_2 , де зазначено, що в половині хати, де мешкає ОСОБА_1 встановлено відсутність електроенергії, відсутність газу та теплопостачання. У зимовий час приміщення не придатне для проживання.

ОСОБА_1 зверталась 28.12.2022 до Броварського районного управління поліції ГУНП у Київській області із заявою про кримінальне правопорушення передбачене ст.ст. 126-1, 127 КК України, 12.01.2023 до Старости Княжицького старостинського округу із заявою про вчинення домашнього насильства, 24.01.2023 до Головного управління Національної поліції у Київській області та Броварськ5ої міської ради із заявою про вчинення домашнього насильства та відсутність реакції з боку старости та нацполіції. (а.с. 10-18)

В Актах підтвердження фактичного проживання ОСОБА_1 , складених 28 серпня 2018 року, 19 лютого 2020 року, 12 червня 2020 року, зазначено, що цього числа проведено перевірку фактичного проживання та зі слів сусідів встановлено, що ОСОБА_9 з 2005 року проживає в АДРЕСА_1 , а в Акті від 14 вересня 2022 року вказано, що проживає з 1986 року.

В Акті підтвердження фактичного проживання ОСОБА_10 , складеного 11 вересня 2020 року зазначено, що цього числа проведено перевірку фактичного проживання та зі слів сусідів встановлено, що ОСОБА_2 з 2005 року проживає в АДРЕСА_1 . (а.с. 49)

У довідці-характеристиці старости ОСОБА_11 від 28.09.2022 вказано, що ОСОБА_1 характеризується посередньо, скарги не надходили.

На підтвердження придбання проводу ПВС та інших матеріалів заявник надала фіскальний чек від 19.11.2022 на суму 2109 гривень.

Також заявником надані копії квитанцій про оплату послуг за газопостачання, електроенергію та доставку газу за 2021-2022 роки.

З копії консультативного висновку лікаря-невропатолога видно, що ОСОБА_1 25.11.2022 року зверталась зі скаргами на дзвін у вухах, апатію, поганий сон, плаксивість, біль у ногах, та їй встановлено діагноз: оматоформна вегетативна дисфункція тривожно депресивний розлад М45.86 Інша дорсалгія поперековий відділ, больовий синдром. ( а.с. 117)

За зверненням 13.01.2023 ОСОБА_1 до старости села Княжичі із заявою про вчинення домашнього насильства, старостою ОСОБА_12 подано протокол прийняття заяви про вчинення кримінального правопорушення від 24.01.2023. ( а.с. 118-119)

Згідно повідомлення від 08.02.2023, адресованого ОСОБА_1 , зазначено про те, що за результатами розгляду заяви від 30.12.2022 №С-718 внесено відомості до ЄРДР за №0001602 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 статті 358 КК України. (а.с. 120)

З наданих звернень та клопотань ОСОБА_2 та адвоката Карпенко В.М. видно, що Броварським РУП ГУ Національної поліції в Київській області здійснюється досудове розслідування кримінального провадження щодо вчинення протиправних дій ОСОБА_13 відносно ОСОБА_2 .

На підтвердження обставини щодо необхідності проведення робіт по виносу електричного лічильника ОСОБА_2 надав повідомлення про приєднання до договору споживача про надання послуг з розподілу електричної енергії від 14.09.2022 року, паспорт точки розподілу електричної енергії, Акт №1122/009678 встановлення/заміни/технічної перевірки/контрольного огляду/збереження пломб вузла обліку (засобу обліку), рахунок за електроенергію та квитанція про оплату від 31.08.2022 року.

Свідок ОСОБА_8 у судовому засіданні пояснила, що є сусідкою заявника, в частині будинку, де вона мешкає уже 3 місяці немає електро та газопостачання, все обрізане. Опалення подається з частини хати ОСОБА_2 , але в помешканні відсутнє теплопостачання, температура в кімнаті 5-7 градусів. Пояснила, що особисто не бачила, щоб син вчиняв якісь протиправні дії, проте заявниця розповідала про те, що її син вчиняє насильство по відношенню до неї, погрожує.

Свідок ОСОБА_7 пояснила, що є сусідкою заявниці, знає, що у помешканні заявниці нема світла, газу та тепла. Також заявниця їй казала, що син відрізав їй газ і світло. Заявниця розповідала, що син чинить на неї тиск і погрожує. Бачила, що в замку була скріпка. Особисто не бачила ніяких неправомірних дій з боку ОСОБА_2 .

Свідок ОСОБА_10 ОСОБА_2 та колишній чоловік заявниці, пояснив що ОСОБА_1 постійно провокує сина та його, ніколи не бачив, щоб син ображав заявницю. Пояснив, що газ відключив він і син, бо газ проведений незаконно та уточнив, що особисто перекрив газ. Щодо відключення світла пояснив, що син викликав електриків, які перевстановили лічильник.

Свідок ОСОБА_14 пояснив, що не бачив ніяких конфліктних ситуацій у дворі, де проживають ОСОБА_2 та ОСОБА_1 . Бачив неодноразово, що приїжджала патрульна поліція.

Свідок ОСОБА_15 пояснила, що її зі спадкового будинку по АДРЕСА_1 ще 12 років назад вигнала ОСОБА_1 , але вона знає, що ОСОБА_2 ніколи не ображав та не вчиняв неправомірних дій відносно матері.

Мотиви, з яких виходить суд, та застосування норм права, що регулюють дані правовідносини.

Основним нормативно-правовим актом, який регулює спірні правовідносини, є Закон України «Про запобігання та протидію домашньому насильству». Цей Закон визначає організаційно-правові засади запобігання та протидії домашньому насильству, основні напрями реалізації державної політики у сфері запобігання та протидії домашньому насильству, спрямовані на захист прав та інтересів осіб, які постраждали від такого насильства.

Відповідно до пунктів 3, 4, 6, 7, 8, 14, 17 частини першої статті 1 Закону України «Про запобігання та протидію домашньому насильству» домашнє насильство - діяння (дії або бездіяльність) фізичного, сексуального, психологічного або економічного насильства, що вчиняються в сім`ї чи в межах місця проживання або між родичами, або між колишнім чи теперішнім подружжям, або між іншими особами, які спільно проживають (проживали) однією сім`єю, але не перебувають (не перебували) у родинних відносинах чи у шлюбі між собою, незалежно від того, чи проживає (проживала) особа, яка вчинила домашнє насильство, у тому самому місці, що й постраждала особа, а також погрози вчинення таких діянь.

Економічне насильство - форма домашнього насильства, що включає умисне позбавлення житла, їжі, одягу, іншого майна, коштів чи документів або можливості користуватися ними, залишення без догляду чи піклування, перешкоджання в отриманні необхідних послуг з лікування чи реабілітації, заборону працювати, примушування до праці, заборону навчатися та інші правопорушення економічного характеру;

Психологічне насильство - це форма домашнього насильства, що включає словесні образи, погрози, у тому числі щодо третіх осіб, приниження, переслідування, залякування, інші діяння, спрямовані на обмеження волевиявлення особи, контроль у репродуктивній сфері, якщо такі дії або бездіяльність викликали у постраждалої особи побоювання за свою безпеку чи безпеку третіх осіб, спричинили емоційну невпевненість, нездатність захистити себе або завдали шкоди психічному здоров`ю особи.

Фізичне насильство - це форма домашнього насильства, що включає ляпаси, стусани, штовхання, щипання, шмагання, кусання, а також незаконне позбавлення волі, нанесення побоїв, мордування, заподіяння тілесних ушкоджень різного ступеня тяжкості, залишення в небезпеці, ненадання допомоги особі, яка перебуває в небезпечному для життя стані, заподіяння смерті, вчинення інших правопорушень насильницького характеру.

Особа, яка постраждала від домашнього насильства - особа, яка зазнала домашнього насильства у будь-якій формі. Кривдник особа, яка вчинила домашнє насильство у будь-якій формі.

Обмежувальний припис стосовно кривдника - встановлений у судовому порядку захід тимчасового обмеження прав чи покладення обов`язків на особу, яка вчинила домашнє насильство, спрямований на забезпечення безпеки постраждалої особи.

Відповідно до пункту 2 частини першої статті 24 Закону України «Про запобігання та протидію домашньому насильству» до спеціальних заходів щодо протидії домашньому насильству належить обмежувальний припис стосовно кривдника.

У частині другій статті 26 Закону України «Про запобігання та протидію домашньому насильству» передбачено, що обмежувальним приписом визначаються один чи декілька таких заходів тимчасового обмеження прав кривдника або покладення на нього обов`язків: 1) заборона перебувати в місці спільного проживання (перебування) з постраждалою особою; 2) усунення перешкод у користуванні майном, що є об`єктом права спільної сумісної власності або особистою приватною власністю постраждалої особи; 3) обмеження спілкування з постраждалою дитиною; 4) заборона наближатися на визначену відстань до місця проживання (перебування), навчання, роботи, інших місць частого відвідування постраждалою особою; 5) заборона особисто і через третіх осіб розшукувати постраждалу особу, якщо вона за власним бажанням перебуває у місці, невідомому кривднику, переслідувати її та в будь-який спосіб спілкуватися з нею; 6) заборона вести листування, телефонні переговори з постраждалою особою або контактувати з нею через інші засоби зв`язку особисто і через третіх осіб.

Згідно частини третьої статті 26 Закону України «Про запобігання та протидію домашньому насильству» рішення про видачу обмежувального припису або про відмову у видачі обмежувального припису приймається на підставі оцінки ризиків.

При виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин суд враховує висновки щодо застосування відповідних норм права, викладені в постановах Верховного Суду (частина четверта статті 263 ЦПК України).

У постанові Верховного Суду в складі колегії суддів Другої судової палати Касаційного цивільного суду від 05 вересня 2019 року в справі № 756/3859/19 (провадження № 61-11564св19) зроблено висновок, що «враховуючи положення Закону України «Про запобігання та протидію домашньому насильству», обмежувальний припис за своєю суттю не є заходом покарання особи (на відміну від норм, закріплених у КУпАП та КК України), а є тимчасовим заходом, виконуючим захисну та запобіжну функцію і направленим на попередження вчинення насильства та забезпечення першочергової безпеки осіб, з огляду на наявність ризиків, передбачених вищезазначеним законом, до вирішення питання про кваліфікацію дій кривдника та прийняття стосовно нього рішення у відповідних адміністративних або кримінальних провадженнях».

У пункті 9 частини першої статті 1 Закону України «Про запобігання та протидію домашньому насильству» передбачено, що оцінка ризиків - це оцінювання вірогідності продовження чи повторного вчинення домашнього насильства, настання тяжких або особливо тяжких наслідків його вчинення, а також смерті постраждалої особи.

Згідно з пунктом 3 частини першої статті 350-4 ЦПК України у заяві про видачу обмежувального припису повинно бути зазначено обставини, що свідчать про необхідність видачі судом обмежувального припису, та докази, що їх підтверджують (за наявності).

Відповідно до частини першої статті 350-6 ЦПК України, розглянувши заяву про видачу обмежувального припису, суд ухвалює рішення про задоволення заяви або про відмову в її задоволенні.

З урахуванням змісту вищевказаних норм, видача обмежувального припису є заходом впливу на кривдника, який може вживатися в інтересах постраждалих осіб та у разі настання певних обставин та наявності ризиків.

Суди під час вирішення заяви про видачу обмежувального припису мають надавати оцінку всім обставинам та доказам у справі, вирішувати питання про дотримання прав та інтересів дітей і батьків, а також забезпечити недопущення необґрунтованого обмеження прав у разі безпідставності та недоведеності вимог заяви.

Під час вирішення питання про наявність підстав для видачі обмежувального припису суди мають встановлювати, яким формам домашнього насильства піддавався заявник, та оцінювати ризики продовження у майбутньому домашнього насильства у будь-якому його прояві.

Обмежувальний припис використовується як ефективний спосіб захисту від вчинення дій з домашнього насильства, однією із характеристик якого є повторюваність.

За змістом частини третьої статті 12, частини першої статті 81 ЦПК України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень.

Доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи (частина перша статті 76 ЦПК України

При розгляді даної справи встановлено, що власником будинку АДРЕСА_1 є ОСОБА_2 . Місце постійного проживання як заявника ОСОБА_1 так і ОСОБА_2 зареєстроване у АДРЕСА_2 . Між сторонами існує спір щодо проживання та користування будинком АДРЕСА_1 та у провадженні Броварського міськрайонного суду Київської області перебуває цивільна справа №361/5062/22 за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_1 про усунення перешкод у здійсненні права користування та розпорядження майном.

Разом з тим, факт вчинення насильства ОСОБА_2 відносно ОСОБА_1 не знайшов свого підтвердження, оскільки недоведений належними доказами у справі.

Так, посилання заявника на те, що ОСОБА_2 слідкує за нею та погрожує, жодними доказами не доведено у судовому засіданні.

У судовому засіданні ОСОБА_2 підтвердив, що є власником будинку, тому встановив камери відеоспостереження для забезпечення безпеки його сім`ї, в тому числі, малолітніх дітей. Одночасно, заявником не доведено, що встановлення камер відеоспостереження здійснено ОСОБА_2 з метою психологічного тиску на неї.

До суду не надано доказів, які б підтверджували те, що факт звернення заявниці до лікаря зі скаргами на стан здоров`я пов`язані із неправомірними діями ОСОБА_2 .

Суд звертає увагу на те, що заявником не надано жодних доказів того, що відключення приміщення будинку, якими користується заявник, від електро та газопостачання відбулось у зв`язку з умисними діями ОСОБА_2 з метою вчинення тиску на заявника. ОСОБА_2 пояснив, що ставши власником будинку, вчиняв дії для укладення договорів на постачання послуг електроенергії та газопостачання.

Посилання заявника на те, що в зимовий період ОСОБА_2 залишив її проживати в приміщенні будинку без електро , газо та теплопостачання є маніпулятивними, оскільки у заявника є постійне місце проживання у місті Києві.

При цьому, пред`являючи вимогу щодо усунення перешкод у користуванні спільним майном шляхом відновлення електро-, газо- та теплопостачання на половину хати ОСОБА_1 за адресою: АДРЕСА_1 , заявник не надала доказів того, що будинок АДРЕСА_1 є її спільним майном із ОСОБА_2 .

Зокрема, частина друга статті 26 Закону України «Про запобігання та протидію домашньому насильству» передбачає, що обмежувальним приписом може бути визначений захід тимчасового обмеження прав кривдника або покладення на нього обов`язків шляхом усунення перешкод у користуванні майном, що є об`єктом права спільної сумісної власності або особистою приватною власністю постраждалої особи. Проте, в даному випадку, заявник просить усунути їй перешкоди у користуванні майном ОСОБА_2 .

Звернення ОСОБА_1 до органів поліції самі по собі не є належними доказами в розумінні ст. 77 ЦПК України, з огляду на те, що в матеріалах справи відсутні докази притягнення винної особи до відповідальності, а тому дані письмові докази не доводить вчинення будь-яких протиправних дій відносно заявника.

Посилання заявника на те, що ОСОБА_2 постійно звертається до правоохоронних органів із заявами щодо дій матері, є безпідставним, оскільки право особи на звернення до правоохоронних органів визначено чинним законодавством, тому аж ніяк не є ознакою домашнього насильства.

Таким чином, судом не встановлено випадків психологічного, економічного чи фізичного насильства відносно ОСОБА_1 , а також ризиків настання насильства у майбутньому. Натомість, із даних правовідносин вбачається наявність спору між сторонами щодо користування будинком АДРЕСА_1 , що не може розцінюватись як насильство в сім`ї, та підлягає розгляду в порядку позовного провадження.

Отже, надавши оцінку наявним у справі доказам, суд приходить до висновку про відсутність підстав для задоволення заяви ОСОБА_1 про видачу обмежувального припису, оскільки заявниця не довела вчинення домашнього насильства ОСОБА_2 щодо неї у розумінні Закону України «Про запобігання та протидію домашньому насильству».

Враховуючи те, що заявника на підставі ст. 3 Закону України «Про судовий збір» звільнено від сплати судового збору, відповідно до ст.141 ЦПК України здійснює розподіл судових витрат та компенсує витрати за рахунок держави.

На підставі викладеного, та керуючись ЗУ «Про запобігання та протидію домашньому насильству», ст.ст. 13, 76, 81, 89, 3501 3508 , 352, 354 ЦПК України, суд, -

в и р і ш и в :

У задоволенні заяви ОСОБА_1 про видачу обмежувального припису відмовити.

Рішення може бути оскаржене до Київського апеляційного суду шляхом подання апеляційної скарги протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

Рішення набирає законної сили після закінчення строку для подання апеляційної скарги, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після розгляду справи апеляційним судом.

Заявник ОСОБА_1 , рнокпп НОМЕР_1 , адреса зареєстрованого місця проживання: АДРЕСА_3 .

Заінтересована особа ОСОБА_2 , рнокпп НОМЕР_2 , адреса зареєстрованого місця проживання: АДРЕСА_3 .

Суддя Н.М. Петришин