Провадження №6/359/39/2023
УХВАЛА

29 червня 2023 року Бориспільський міськрайонний суд Київської області у складі:

головуючого Борця Є.О.,

за участю секретаря судового засідання Шабанової В.М.,

за участю відповідача ОСОБА_1 ,

розглянувши в приміщенні суду у відкритому судовому засіданні заяву ОСОБА_2 , ОСОБА_1 , ОСОБА_3 про розстрочення виконання рішення суду у цивільній справі за позовом ОСОБА_4 до ОСОБА_2 , ОСОБА_1 , ОСОБА_3 про стягнення боргу за договором позики,

встановив:

1. Суть процесуального питання, що розглядається судом.

1.1. В квітні 2023 року ОСОБА_2 , ОСОБА_1 та ОСОБА_3 звернулись до суду з вказаною заявою та посилаються на те, що постановою Київського апеляційного суду від 20 грудня 2022 року, залишеною без змін постановою Верховного Суду від 27 березня 2023 року, солідарно з відповідачів на користь ОСОБА_4 був стягнутий борг за договором позики в розмірі 334192 доларів США 00 центів. У зв`язку з введенням воєнного стану на території України доходи відповідачів значно зменшились. Вони позбавлені можливості виконати судове рішення. Тому ОСОБА_2 , ОСОБА_1 та ОСОБА_3 просять суд розстрочити виконання постанови Київського апеляційного суду від 20 грудня 2022 року на один рік до 1 квітня 2024 року шляхом стягнення з відповідачів до 1 травня 2023 року грошових коштів в розмірі 105000 гривень 00 копійок, до 1 червня 2023 року в розмірі 105000 гривень 00 копійок, до 1 липня 2023 року в розмірі 105000 гривень 00 копійок, до 1 серпня 2023 року в розмірі 105000 гривень 00 копійок, до 1 вересня 2023 року в розмірі 105000 гривень 00 копійок, до 1 жовтня 2023 року в розмірі 105000 гривень 00 копійок, до 1 листопада 2023 року в розмірі 105000 гривень 00 копійок, до 1 грудня 2023 року в розмірі 105000 гривень 00 копійок, до 1 січня 2024 року в розмірі 105000 гривень 00 копійок, до 1 лютого 2024 року в розмірі 105000 гривень 00 копійок, до 1 березня 2024 року в розмірі 105000 гривень 00 копійок та починаючи з наступного дня в розмірі, що залишився для повного повернення боргу за договором позики.

1.2. У судовому засіданні ОСОБА_1 підтримує заяву, наполягає на її задоволенні.

1.3. Інші учасники судового процесу не з`явились у судове засідання. Вони були у встановленому порядку повідомлені про час та місце розгляду заяви. Це підтверджується телефонограмами (а.с.30-32). Як вбачається з ч.2 ст.435 ЦПК України, неявка учасників справи не перешкоджає розгляду суто процесуального питання про розстрочення виконання судового рішення.

1.4. Процесуальні правовідносини регулюються розділом VI «Процесуальні питання, пов`язані з виконанням судових рішень у цивільних справах та рішень інших органів (посадових осіб)» ЦПК України.

2. Норми процесуального права, якими керується суд при розгляді заяви.

2.1. Відповідно до ч.1 ст.435 ЦПК України за заявою сторони суд, який розглядав справу як суд першої інстанції, може відстрочити або розстрочити виконання рішення, а за заявою стягувача чи виконавця (у випадках, встановлених законом), встановити чи змінити спосіб або порядок його виконання.

2.2. Згідно з ч.3 ст.435 ЦПК України підставою для встановлення або зміни способу або порядку виконання, відстрочення або розстрочення виконання судового рішення є обставини, що істотно ускладнюють виконання рішення або роблять його неможливим.

2.3. Відповідно до ч.4 ст.435 ЦПК України вирішуючи питання про відстрочення чи розстрочення виконання судового рішення, суд також враховує: ступінь вини відповідача у виникненні спору; щодо фізичної особи тяжке захворювання її самої або членів її сім`ї, її матеріальний стан; стихійне лихо, інші надзвичайні події тощо.

2.4. Згідно з ч.5 ст.435 ЦПК України розстрочка та відстрочення виконання судового рішення не може перевищувати одного року з дня ухвалення такого рішення, ухвали, постанови.

2.5. Відповідно до ч.1 ст.81 ЦПК України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом.

2.6. Згідно з ч.2 ст.89 ЦПК України суд оцінює належність, допустимість та достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів в їх сукупності.

2.7. Відповідно до п.1 ч.3 ст.2 ЦПК України однією з основних засад цивільного судочинства є верховенство права.

2.8. Згідно з ч.4 ст.10 ЦПК України вказаний принцип полягає в тому, що суд застосовує при розгляді справ Конвенцію про захист прав людини і основоположних свобод 1950 року і протоколи до неї, згоду на обов`язковість яких надано Верховною Радою України, та практику Європейського суду з прав людини як джерело права.

2.9. Як роз`яснив Європейський суд з прав людини в пілотному рішенні «Іванов проти України», право на суд, захищене статтею 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, було б ілюзорним, якби національна правова система дозволяла, щоб остаточне, обов`язкове для виконання судове рішення залишалось невиконаним на шкоду будь-якій зі сторін (рішення у справі «Горнсбі проти Греції»). Ефективний доступ до суду включає право на виконання судового рішення без невиправданих затримок (рішення у справі «Іммобільяре Саффі» проти Італії»). Необґрунтована затримка у виконанні обов`язкового для виконання судового рішення становить порушення Конвенції (рішення у справі «Бурдов проти Росії»).

3. Мотиви, якими керується суд при розгляді заяви.

3.1. Встановлено, що постановою Київського апеляційного суду від 20 грудня 2022 року (а.с.37-47), залишеною без змін постановою Верховного Суду від 27 березня 2023 року (а.с.48-52), солідарно з ОСОБА_2 , ОСОБА_1 та ОСОБА_3 на користь ОСОБА_4 був стягнутий борг за договором позики в розмірі 334192 доларів США 00 центів.

3.2. В матеріалах цивільної справи містяться довідки про доходи ОСОБА_1 (а.с.33-36), зі змісту яких вбачається, що він працює в ПП «Дім зерна» на посаді директора. В січні 2020 року розмір нарахованої йому заробітної плати становив 4875 гривень 00 копійок, в січні 2021 року 6060 гривень 00 копійок, в січні 2022 року 6560 гривень 00 копійок та в січні 2023 року 6780 гривень 00 копійок. Аналіз цих доказів свідчить виключно про поліпшення, а не погіршення майнового стану ОСОБА_1 . Відповідачі не подали жодного доказу на підтвердження хоча б часткового повернення ОСОБА_4 боргу за договором позики, тоді як розмір заробітної плати, нарахованої ОСОБА_1 , надавав можливість вжиття такого компромісного заходу. Запровадження воєнного стану на території України само по собі не перешкоджає виконанню відповідачами судового рішення.

3.3. Звернення з заявою про розстрочення виконання рішення суду має на меті не забезпечення реального виконання судового рішення, а відтермінування його виконання на якомога довший термін. Така діяльність відповідачів порушує право позивача на справедливий суд, гарантоване п.1 ст.6 Конвенції про захист прав людини та осново-положних свобод, та містить ознаки зловживання відповідачами процесуальними правами.

3.4. Крім того, судове рішення, яким з ОСОБА_2 , ОСОБА_1 та ОСОБА_3 був стягнутий борг за договором позики, було ухвалено 20 грудня 2022 року. Тому максимальний строк відстрочення рішення суду припадає на 20 грудня 2023 року, тоді як відповідачі просять розстрочити його виконання до квітня 2024 року. Ця обставина свідчить про те, що подана ними заява не відповідає вимозі, передбаченій ч.5 ст.435 ЦПК України. Відповідачі навіть не визначили розмір боргу за договором позики, що підлягає стягненню з них після 1 березня 2024 року, тоді як вказаний розмір значно перевищує розмір грошових коштів, що підлягає стягненню з відповідачів протягом 11 місяців до 1 березня 2024 року. Ця обставина свідчить про наявність в їх діях ознак недобросовісності та відсутність юридичної визначеності у регулюванні правовідносин, пов`язаних з виконанням рішення суду.

3.5. З огляду на це суд вважає, що підстави для розстрочення виконання постанови Київського апеляційного суду від 20 грудня 2022 року відсутні. Тому у задоволенні заяви, поданої ОСОБА_2 , ОСОБА_1 та ОСОБА_3 , належить відмовити.

Керуючись п.1 ч.1, ч.2 ст.258, абз.2 ч.6 ст.259, ст.260 ЦПК України, суд

ухвалив:

У задоволенні заяви ОСОБА_2 , ОСОБА_1 , ОСОБА_3 про розстрочення виконання рішення суду відмовити.

Повний текст ухвали суду складений 4 липня 2023 року.

Ухвала суду може бути оскаржена до Київського апеляційного суду шляхом подачі апеляційної скарги протягом 15 днів з дня складення повного тексту судового рішення.

Суддя

Бориспільського міськрайонного суду Є.О. Борець