Справа № 481/1042/23
Провадж.№ 2/481/233/2023

У Х В А Л А

про залишення заяви без руху

06.06.2023 року м. Новий Буг

Суддя Новобузького районного суду Миколаївської області Вжещ С.І., розглянувши матеріали позовної заяви ОСОБА_1 (адреса реєстрації: АДРЕСА_1 ) до ОСОБА_2 (адреса реєстрації: АДРЕСА_2 ), ОСОБА_3 ( АДРЕСА_3 ) про виділ частки із майна, що є у спільній частковій власності,

В С Т А Н О В И Л А:

02.06.2023 року ОСОБА_1 звернулась до Новобузького районного суду Миколаївської області з позовом до ОСОБА_2 та ОСОБА_3 про виділ частки із майна, що є у спільній частковій власності.

За змістом ч. 1 ст. 4 ЦПК України кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів.

Таким чином, пред`явником при зверненні до суду повинні бути дотриманні вимоги статей 175-177 ЦПК України.

Суддею встановлено, що дана позовна заява подана з порушенням вимог п.3, п.8, п.9 ч.3 ст. 175 ЦПК України.

В силу вимог ч. 1 та ч. 2 ст. 185 ЦПК України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, встановлених ст. 175 та 177 цього Кодексу, постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху, у якій зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб їх усунення і встановлюється строк, достатній для усунення недоліків, який не може перевищувати десяти днів.

Відповідно до вимогп.3, п.8, п.9 ч.3 ст. 175 ЦПК України позовна заява, крім іншого, повинна містити:

-зазначення ціни позову, якщо позов підлягає грошовій оцінці; обґрунтований розрахунок сум, що стягуються чи оспорюються;

-зазначення щодо наявності у позивача або іншої особи оригіналів письмових або електронних доказів, копії яких додано до заяви;

-попередній (орієнтовний) розрахунок суми судових витрат, які позивач поніс і які очікує понести у зв`язку із розглядом справи.

Згідно з пунктом 12 Постанови Пленуму Верховного Суду України "Про судову практику у справах за позовами про захист права власності" № 20 від 22.12.1995 року, вартість спірного майна у справах за позовами про захист права приватної власності на майно, визначається за погодженням сторін, а при його відсутності - за дійсною вартістю майна на час розгляду спору. Під дійсною вартістю майна розуміється грошова сума, за якою майно може бути продане в даному населеному пункті або місцевості. Для її визначення при необхідності призначається експертиза.

Майновий позов (позовна заява майнового характеру) - це вимога про захист права або інтересу, об`єктом якої виступає благо, що підлягає грошовій оцінці. Тобто будь-який майновий спір має ціну, а категорію майнових спорів складають, зокрема, спори, пов`язані з підтвердженням прав на майно та грошові суми, на володіння майном і будь-які форми його використання на договірній чи позадоговірній основі. Під немайновим позовом слід розуміти вимогу про захист права або інтересу, об`єктом якої виступає благо, що не піддається грошовій оцінці.

Такий висновок зроблено у постанові Верховного Суду від 24 січня 2018 року у справі № 916/1220/17.

Також, у постанові Великої Палати Верховного Суду від 25.08.2020 у справі № 910/13737/19 зазначено, що будь-який майновий спір має ціну.

Дійсна вартість майна визначається відповідно до вимог Закону України "Про оцінку майна, майнових прав та професійну оціночну діяльність в Україні".

Відповідно до ч.1 ст.12 Закону України "Про оцінку майна, манових прав та професійну оціночну діяльність в Україні", звіт про оцінку майна є документом, що містить висновки про вартість майна та підтверджує виконані процедури з оцінки майна суб`єктом оціночної діяльності - суб`єктом господарювання відповідно до договору. Звіт підписується оцінювачами, які безпосередньо проводили оцінку майна, і скріплюється підписом керівника суб`єкта оціночної діяльності.

Таким чином, якщо у сторони позивача виникають труднощі з визначенням ціни позову, що відповідатиме дійсній вартості спірного майна, остання не позбавлена можливості провести експертну оцінку такого майна, за результатами якої може бути визначена реальна ціна позову.

Зі змісту вимог вбачається, що заявлений позов є позовом майнового характеру, оскільки позивач просить виділити в натурі у власність 300/100 часток житлового будинку з господарськими будівлями та спорудами.

При цьому у позовній заяві зазначена ціну позову, але на обґрунтування розміру ціни позову жодних документів не надано.

Аналіз змісту позову та доданих до нього матеріалів не дозволяє встановити ціну позову, оскільки неможливо встановити вартість майна (житлового будинку з прибудовами, господарськими будівлями та спорудами) про виділ часток якого просить ОСОБА_1 у позові.

Суддя вважає, що на момент пред`явлення позову встановити точну ціну спірного майна можливо, але позивачка ухилилась від виконання свого обов`язку.

На аналогічний недолік позовної заяви позивачці було вказано в ухвалах Новобузького районного суду Миколаївської області по справах № 481/140/23, 481/825/23, у зв`язку з чим позовну заяву залишено без руху, а в подальшому повернуто на підставі ч.3 ст.185 ЦПК України.

Зважаючи на відсутність належного (підтвердженого відповідними доказами)обґрунтування ціни позову, суд позбавлений можливості вирішити питання про правильність сплаченого, при подачі позовної заяви до суду, судового збору, визначити вартість самого майна, що підлягає виділу, а також об`єктивно та всебічно розв`язати такий спір.

Таким чином, позивачці необхідно надати, на обґрунтування ціни позову, документи щодо вартості майна станом на час звернення до суду.

Крім того, позивачці необхідно зазначити у позові щодо наявності у неї або іншої особи оригіналів письмових або електронних доказів, копії яких додано до заяви.

Також, ОСОБА_1 необхідно зазначити попередній (орієнтовний) розрахунок суми судових витрат, які вона понесла і які очікує понести у зв`язку із розглядом справи.

За таких обставин, відповідно до вимог ч. 1 ст. 185 ЦПК України позовна заява ОСОБА_1 підлягає залишенню без руху з встановленням строку для усунення недоліків.

Керуючись ч.ч. 1, 2 ст. 185, ст. 258-261 ЦПК України, суддя

ПОСТАНОВИВ:

Позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 про виділ частки із майна, що є у спільній частковій власності, залишити без руху.

Повідомити позивачку про необхідність протягом десяти днів з дня отримання копії цієї ухвали, усунути недоліки своєї позовної заяви. Інакше позовна заява вважатиметься не поданою і буде їй повернута.

Ухвала оскарженню не підлягає та набирає законної сили з моменту її підписання суддею.

Суддя Вжещ С.І.