Київський районний суд м. Полтави
Справа № 644/1350/19
Провадження № 2/552/1248/23
У Х В А Л А

28.04.2023 Київський районний суд м. Полтави у складі:

головуючого судді Яковенко Н.Л.,

секретаря судового засідання Коби І.В.,

за участю

представника позивача ОСОБА_1 ,

представника відповідача ОСОБА_2 ,

розглянувши в підготовчому судовому засіданні в м. Полтаві в приміщенні Київського районного суду м. Полтави цивільну справу за позовом ОСОБА_3 до ОСОБА_4 , Харківської міської ради, ОСОБА_5 про визнання частково недійсним свідоцтва про право власності на житло, визнання частково недійсним наказу органу приватизації, визнання частково недійсним свідоцтва про право на спадщину, визнання частково недійсним договору, визнання права власності на нерухоме майно та вселення, третя особа Четверта Харківська міська державна нотаріальна контора, Комунальне підприємство «Харківське міське бюро технічної інвентаризації», -

В С Т А Н О В И В :

Позивач ОСОБА_3 21.02.2019 звернулася до Орджонікідзевського районного суду м. Харкова з позовом, який в подальшому неодноразово уточнювала.

В поданій до суду 09.12.2020 позовній заяві (том 1 а.с. 242-243) заявила позовні вимоги:

- визнати частково недійсним свідоцтво про право власності на житло від 21.02.2020, видане органом приватизації житлового фонду ВАТ «Харківський верстатобудівний завод» згідно з наказом по органу приватизації ВАТ «ХВЗ» № 228 від 18.02.2000, зареєстрованого в КУП «БТІ» за реєстровим номером В-31273 від 22.02.2000;

- визнати частково недійсним наказ по органу приватизації житлового фонду ВАТ «Харківський верстатобудівний завод», зареєстрованого за № 228 від 18.02.2000 про приватизацію квартири АДРЕСА_1 ;

- визнати частково недійсним свідоцтво про право на спадщину після смерті ОСОБА_6 , померлого ІНФОРМАЦІЯ_1 ;

- визнати частково недійсним договір дарування квартири на ОСОБА_5 від 11.06.2019;

- визнати право власності на 63/300 часток квартири АДРЕСА_1 в порядку приватизації житла;

- вселити в квартиру.

Провадження в даній справі за позовом ОСОБА_3 відкрито згідно з ухвалою Орджонікідзевського районного суду м. Харкова від 13.03.2019 за правилами загального позовного провадження.

Ухвалою Орджонікідзевського районного суду м. Харкова від 21.02.2022 закрито підготовче провадження в справі за позовом ОСОБА_3 до Харківської міської ради, ОСОБА_5 про визнання частково недійсним свідоцтва про право власності на житло, визнання частково недійсним наказу органу приватизації, визнання частково недійсним свідоцтва про право на спадщину, визнання частково недійсним договору, визнання права власності на нерухоме майно та вселення.

Відповідно до розпорядження Голови Верховного Суду від 14.03.2022 № 7/0/9-22 змінено територіальну підсудність судових справ Орджонікідзевського районного суду м. Харкова на Київський районний суд м. Полтави.

Згідно протоколу автоматизованого розподілу справ від 06.02.2023 матеріали за позовною заявою ОСОБА_3 передані в провадження судді Київського районного суду м. Полтави Яковенко Н.Л.

Ухвалою Київського районного суду м. Полтави від 02.02.2023 справу прийнято до провадження суду та призначено підготовче судове засідання.

В підготовчому судовому засіданні представником позивача заявлено клопотання про уточнення позовних вимог, в якому просить суд доповнити прохальну частину позовної заяви вимогами про визнання недійсним договору дарування від 22.03.2021, що укладений між ОСОБА_5 та ОСОБА_7 в частині дарування 69/300 частки квартири АДРЕСА_1 . У зв`язку з цим просить також залучити до участі в справі в якості співвідповідача ОСОБА_7 .

Інші заяви та клопотання учасниками не заявлялися.

Суд заслухавши думки учасників з приводу питань, які підлягають вирішенню в підготовчому судовому засіданні, приходить до таких висновків.

Матеріалами справи встановлено, що ОСОБА_4 , до якого позивач ОСОБА_3 звернулася з позовом, помер ІНФОРМАЦІЯ_2 .

Статтею 55 ЦПК України передбачено, що у разі смерті фізичної особи, припинення юридичної особи, заміни кредитора чи боржника у зобов`язанні, а також в інших випадках заміни особи у відносинах, щодо яких виник спір, суд залучає до участі у справі правонаступника відповідної сторони або третьої особи на будь-якій стадії судового процесу.

Судом встановлено, що після померлого ІНФОРМАЦІЯ_2 ОСОБА_4 Четвертою Харківською міською нотаріальною конторою заведена спадкова справа, з заявою про прийняття справи звернулася ОСОБА_3 , яка є позивачем в даній справі.

Відповідно до п. 1 ч. 1 ст. 255 ЦПК України суд своєю ухвалою закриває провадження у справі, якщо справа не підлягає розгляду в порядку цивільного судочинства.

ОСОБА_4 , до якого позивач ОСОБА_3 звернулася з позовом помер, правонаступником померлого є позивач ОСОБА_3 , тому суд приходить до висновку, що цивільна справа в частині позовних вимог ОСОБА_3 до відповідача ОСОБА_4 підлягає закриттю з підстав, передбачених п. 1 ч. 1 ст. 255 ЦПК України.

Щодо клопотання позивача про залучення до участі в справі співвідповідача та про доповнення прохальної частини позовних вимог суд виходить з такого.

За змістом принципу диспозитивності цивільного судочинства, закріпленого у статті 13 ЦПК України, суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках. Учасник справи розпоряджається своїми правами щодо предмета спору на власний розсуд.

Статтею 51 ЦПК України передбачено, що суд першої інстанції має право за клопотанням позивача до закінчення підготовчого провадження, а у разі розгляду справи за правилами спрощеного позовного провадження - до початку першого судового засідання залучити до участі у ній співвідповідача.

Враховуючи принцип диспозитивності цивільного судочинства, наявність відповідного клопотання позивача, яке заявлено в підготовчому судовому засіданні, до участі в справі в якості співвідповідача підлягає залученню ОСОБА_7 , яка за даними Державного реєстру речових прав на нерухоме майно є співвласником приміщення за адресою АДРЕСА_2 .

Згідно з пунктом 2 частини другої, частиною третьою статті 49 ЦПК України, крім прав та обов`язків, визначених у статті 43 цього Кодексу: позивач вправі збільшити або зменшити розмір позовних вимог до закінчення підготовчого засідання або до початку першого судового засідання, якщо справа розглядається в порядку спрощеного позовного провадження. До закінчення підготовчого засідання позивач має право змінити предмет або підстави позову шляхом подання письмової заяви. У справі, що розглядається за правилами спрощеного позовного провадження, зміна предмета або підстав позову допускається не пізніше ніж за п`ять днів до початку першого судового засідання у справі.

Позовом у процесуальному сенсі є звернення до суду з вимогою про захист своїх прав та інтересів, яке складається з двох елементів: предмета і підстави позову.

Предметом позову є певна матеріально-правова вимога позивача до відповідача, стосовно якої позивач просить прийняти судове рішення. Підставу позову становлять обставини, якими позивач обґрунтовує його вимоги щодо захисту права та охоронюваного законом інтересу (постанова Великої Палати Верховного Суду від 12 червня 2019 року у справі № 487/10128/14-ц).

Верховний Суд неодноразово звертав увагу на те, що процесуальним законом не передбачено права позивача на подання заяв (клопотань) про «доповнення» або «уточнення» позовних вимог. Тому в разі надходження до суду однієї із зазначених заяв (клопотань) останній, виходячи з її змісту, а також змісту раніше поданої позовної заяви та конкретних обставин справи, повинен розцінювати її як: - подання іншого (ще одного) позову, чи - збільшення або зменшення розміру позовних вимог, чи - об`єднання позовних вимог, чи - зміну предмета або підстав позову.

На цьому наголосив Верховний Суд у складі Об`єднаної палати Касаційного цивільного суду при розгляді справи № 405/3360/17.

При цьому при поданні вказаних заяв (клопотань) позивач має дотримуватися правил вчинення відповідної процесуальної дії, недодержання яких тягне за собою процесуальні наслідки, передбачені ЦПК України.

Позовна вимога позивача ОСОБА_3 про визнання недійсним договору за своїм змістом та суттю фактично є подання іншого, ще одного позову.

В силу норм ст. 49 ЦПК України позивач наділений правом до закінчення підготовчого засідання змінити предмет або підстави позову шляхом подання письмової заяви.

При поданні такої заяви позивачем ОСОБА_3 не дотримано правил вчинення відповідної процесуальної дії, не надано відповідної заяви, а подано клопотання.

При цьому позивачем дотримано строк подання заяви, сплачено судовий збір в розмірі 1073,60 грн згідно з квитанцією № 45 від 27.04.2023 та надано докази направлення клопотання іншим учасникам справи.

Верховним Судом також наголошувалося, що при застосуванні процесуальних норм належить уникати як надмірного формалізму, так і надмірної гнучкості, які можуть призвести до скасування процесуальних вимог, встановлених законом. Надмірний формалізм у трактуванні процесуального законодавства визнається неправомірним обмеженням права на доступ до суду як елемента права на справедливий суд згідно зі статтею 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод.

Суд враховує, що справа № 644/1350/19 протягом тривалого часу знаходиться в провадженні суду, позивачем ОСОБА_3 дотримано вимоги щодо строків подання відповідних позовних вимог та щодо сплати судового збору, тому позовні вимоги ОСОБА_3 про визнання недійсним договору дарування від 22.03.2021 підлягають прийняттю до спільного розгляду судом з первісними позовними вимогами ОСОБА_3 , за якими судом відкрито провадження.

Керуючись ст. ст. 49, 51, 189-200 ЦПК України,

У Х В А Л И В:

Закрити провадження в цивільній справі за позовом ОСОБА_3 в частині позовних вимог до відповідача ОСОБА_4 .

Злучити до участі в справі в якості співвідповідача ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , місце проживання АДРЕСА_3 .

Позовні вимоги ОСОБА_3 про визнання недійсним договору дарування від 22.03.2021 прийняти до спільного розгляду з первісними позовними вимогами ОСОБА_3 .

Ухвала набирає законної сили негайно з моменту її підписання,в частині закриття провадження в справі може бути оскаржена шляхом подачі в п`ятнадцятиденний термін апеляційної скарги до Полтавського апеляційного суду, в решті оскарженню не підлягає.

Головуючий суддя Н.Л.Яковенко