Справа № 758/2008/22
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

07 червня 2023 року Подільський районний суд міста Києва у складі:

головуючого судді - Головчака М. М. ,

за участю секретаря судового засідання - Губенко О. М.,

представника заявника - Касьяненка А.М. , представника заінтересованої особи - ОСОБА_3,

розглянувши у відкритому судовому засіданні у залі суду в м. Києві заяву відповідача ОСОБА_2 про перегляд заочного рішення Подільського районного суду м. Києва від 20 вересня 2022 року у справі за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю «Пателі Лізинг» до ОСОБА_2 про скасування державної реєстрації майнових прав, звільнення самовільно зайнятої земельної ділянки та приведення її у придатний для використання стан, -

В С Т А Н О В И В :

29 травня 2023 року до Подільського районного суду м. Києва надійшла заява представника ОСОБА_2 , поданої її представником - адвокатом Касьяненком Артемом Миколайовичем, про перегляд заочного рішення Подільського районного суду м. Києва від 20 вересня 2022 року у справі за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю «Пателі Лізинг» до ОСОБА_2 про скасування державної реєстрації майнових прав, звільнення самовільно зайнятої земельної ділянки та приведення її у придатний для використання стан.

В обґрунтування заяви вказано, що відповідач ОСОБА_2 не отримувала заочного рішення суду та не була належним чином повідомлена про його розгляд.

Також, зазначає, що судом неповною мірою було з`ясовано обставини справи та не надано належної оцінки доказам, які мають істотне значення для правильного вирішення справи.

У судовому засіданні представник заявника заяву підтримав та просив скасувати заочне рішення від 20 вересня 2022 року.

Представник позивача у судовому засіданні заперечував щодо задоволення заяви, подав відповідні письмові заперечення.

Суд дослідивши матеріали справи, дійшов до наступного висновку.

Судом встановлено, що 20 вересня 2022 року Подільським районним судом м. Києва було ухвалено заочне рішення у справі за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю «Пателі Лізинг» до ОСОБА_2 про скасування державної реєстрації майнових прав, звільнення самовільно зайнятої земельної ділянки та приведення її у придатний для використання стан.

Правилами ст. 288 ЦПК України, встановлено, що заочне рішення підлягає скасуванню, якщо судом буде встановлено, що відповідач не з`явився в судове засідання та не повідомив суд про причини неявки, а також не подав відзив на позовну заяву з поважних причин, і докази на які він посилається, мають істотне значення для правильного вирішення справи.

Тобто, необхідним є наявність трьох обставин: неявка відповідача у судове засідання і неповідомлення про причини неявки (або неявка відповідача у судове засідання, або не повідомлення про причини неявки); не подача відзиву з поважних причин; наявність доказів, які мають істотне значення для правильного вирішення справи, тобто такі докази, які не досліджувались судом при ухваленні заочного рішення.

Крім того, статтею 284 ЦПК України визначено, що заяву про перегляд заочного рішення може бути подано протягом тридцяти днів з дня його проголошення, а учасник справи, якому повне заочне рішення не було вручене у день його проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на подання заяви судову повістку, що надсилалася судом на адресу зареєстрованого у встановленому законом порядку його місця проживання, відповідно був обізнаний про судове засідання та не повідомив суд про причини його неявки у судове засідання. прийняв участь у його розгляді.

Так, звертаючись до суду з заявою про перегляд рішення, що було ухвалено судом у порядку заочного провадження, представник заявника стверджує, що відповідач не був повідомлений про судове засідання у справі, за результатами якого ухвалено заочне рішення, проте ці твердження спростовуються наявними в матеріалах справи доказами, а саме: вручене 19.08.2022 рекомендованим повідомленням про вручення поштового відправлення, а саме направленням ухвали суду від 25.07.2022 та повідомлення про судове засідання, яке призначено на 10 год. 00 хв. 20.09.2022 (а.с. 86); вручене 19.08.2022 рекомендованим повідомленням про вручення поштового відправлення, а саме направленням ухвали суду від 19.07.2022 (а.с. 87). Крім цього, суд неодноразово направляв судові повістки за адресою місця реєстрації відповідача, а саме: АДРЕСА_1 , які поверталися до суду невручені з відміткою «адресат відсутній за вказаною адресою» (а.с.46,47) та «за закінченням терміну зберігання» (а.с. 77,78).

Згідно зі статтею 43, 44 ЦПК України учасники судового процесу та їхні представники повинні добросовісно користуватися процесуальними правами; зловживання процесуальними правами не допускається.

На осіб, які беруть участь у справі, покладається загальний обов`язок - добросовісно здійснювати свої процесуальні права і виконувати процесуальні обов`язки. Під добросовісністю необхідно розуміти користування правами за призначенням, здійснення обов`язків у межах визначених законом, недопустимість посягання на права інших учасників цивільного процесу, заборона зловживання процесуальними правами.

Відповідно до практики Європейського суду з прав людини право на справедливий судовий розгляд, гарантоване пунктом 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, має тлумачитися з урахуванням верховенства права, яке вимагає, щоб сторони у справі мали ефективний судовий засіб, що давав би їм можливість заявляти про свої громадянські права. Таким чином, це положення втілює "право на суд", право на доступ до якого, тобто право на звернення до суду у цивільних справах, є лише одним аспектом; однак, це аспект, який фактично дає можливість скористатися додатковими гарантіями, викладеними в пункті 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод.

Конвенція про захист прав людини і основоположних свобод покликана гарантувати не права, які є теоретичними або ілюзорними, а права, які є практичними та ефективними. Це особливо стосується гарантій, закріплених у статті 6 Конвенції, з огляду на важливе місце, яке в демократичному суспільстві займає право на справедливий суд з усіма гарантіями відповідно до цієї статті. Правила, що регулюють офіційні кроки та строки, які мають бути дотримані при подачі апеляційної скарги або заяв на судовий перегляд, спрямовані на забезпечення належного здійснення правосуддя та дотримання, зокрема, принципу правової визначеності.

Європейський суд з прав людини вказав, що сторона, яка задіяна в ході судового розгляду, зобов`язана з розумним інтервалом часу сама цікавитися провадженням у її справі, добросовісно користуватися належними їй процесуальними правами та неухильно виконувати процесуальні обов`язки (рішення Європейського суду з прав людини у справі "Каракуця проти України", заява N 18986/06, від 16 лютого 2017 року).

Перебіг строків судового розгляду у цивільних справах починається з часу надходження позовної заяви до суду, а закінчується ухваленням остаточного рішення у справі, якщо воно не на користь особи, або виконанням рішення, ухваленого на користь особи. Недотримання строків розгляду цивільних справ порушує конституційне право на судовий захист, гарантований статтею 55 Конституції України, і негативно впливає на ефективність правосуддя та на авторитет судової влади.

Відповідно до §23 рішення ЄСП/1 від 06 вересня 2007 року, заява №3572/03 у справі Цихановський проти України національні суди мають створювати умови для того, щоб судове провадження було швидким та ефективним. Зокрема, національні суди мають вирішувати, чи відкласти судове засідання за клопотанням сторін, а також, чи вживати якісь дії щодо сторін, чия поведінка спричинила невиправдані затримки у провадженні.

Праву особи на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку кореспондує обов`язок добросовісно користуватися наданими законом процесуальними правами, утримуватись віддій, що зумовлюють затягування судового процесу, заявник зобов`язаний демонструвати готовність брати участь на всіх етапах розгляду, що стосуються його безпосередньо та вживати надані процесуальним законом заходи для скорочення судового провадження (ALIMENTARIA SANDERS.A. V. SPAIN, №11681/85, § 35, ЄСПЛ, від 07 липня 1989 року).

З матеріалів справи вбачається, що ОСОБА_2 було відомо про існування цивільної справи з позовними вимогами до неї. При цьому, жодного клопотання про відкладення судового засідання, заперечення чи будь-яких інших заяв від відповідача до суду не надходили.

Судові засіданні в даній справі неодноразово відкладалися, в тому числі у зв`язку з неявкою відповідача.

При цьому, за змістом ч. 1 ст. 131 ЦПК України учасники судового процесу зобов`язані повідомляти суд про зміну свого місця проживання (перебування, знаходження) або місцезнаходження під час провадження справи. У разі відсутності заяви про зміну місця проживання або місцезнаходження судова повістка надсилається учасникам справи, які не мають офіційної електронної адреси та за відсутності можливості сповістити їх за допомогою інших засобів зв`язку, що забезпечують фіксацію повідомлення або виклику, на останню відому судові адресу і вважається доставленою, навіть якщо учасник судового процесу за цією адресою більше не проживає або не знаходиться.

Вказане свідчить, що судом вчинено дії щодо належного повідомлення відповідача про результати розгляду справи, шляхом направлення на його адресу судових повісток. Повернення відділенням поштового зв`язку до суду поштових конвертів свідчить, що судові повістки не вручені з причин, що не залежать від суду, який в установленому законодавством порядку вчинив процесуальні дії, що у відповідності до вимог ЦПК України свідчить про належне повідомлення відповідача про розгляд справи.

Аналогічна позиція міститься в Постанові Верховного суду від 15 травня 2019 року (справа № 0870/8014/12, провадження № К/9901/6938/19).

Також, відповідно до приписів ч. 2 ст. 223 ЦПК України суд зобов`язаний відкласти судовий розгляд справи в межах встановленого цим Кодексом строку з таких підстав: 1) неявка в судове засідання учасника справи, щодо якого відсутні відомості про вручення йому повідомлення про дату, час і місце судового засідання; 2) перша неявка в судове засідання учасника справи, якого повідомлено про дату, час і місце судового засідання, якщо він повідомив про причини неявки, які судом визнано поважними; 3) виникнення технічних проблем, що унеможливлюють участь особи у судовому засіданні в режимі відеоконференції, крім випадків, коли відповідно до цього Кодексу судове засідання може відбутися без участі такої особи; 4) необхідність витребування нових доказів, у випадку коли учасник справи обґрунтував неможливість заявлення відповідного клопотання в межах підготовчого провадження; 5) якщо суд визнає потрібним, щоб сторона, яка подала заяву про розгляд справи за її відсутності, дала особисті пояснення. Викликати позивача або відповідача для особистих пояснень можна і тоді, коли в справі беруть участь їх представники.

Частиною 3 ст. 223 ЦПК України також визначено, якщо учасник справи або його представник були належним чином повідомлені про судове засідання, суд розглядає справу за відсутності такого учасника справи у разі: 1) неявки в судове засідання учасника справи (його представника) без поважних причин або без повідомлення причин неявки; 2) повторної неявки в судове засідання учасника справи (його представника), крім відповідача, незалежно від причин неявки; 3) неявки представника в судове засідання, якщо в судове засідання з`явилася особа, яку він представляє, або інший її представник; 4) неявки в судове засідання учасника справи, якщо з`явився його представник, крім випадків, коли суд визнав явку учасника справи обов`язковою.

Враховуючи те, що заявником доказів поважності причин неприбуття у судові засідання у даній цивільній справі не надано, а викладені у заяві обставини спростовуються наявними у справі документами, суд вважає, що заява про перегляд заочного рішення є необґрунтованою, тому підстави для застосування ст. 288 ЦПК України відсутні.

Крім того, в заяві про перегляд заочного рішення представник відповідача не повідомив та не посилався на жодні докази, які б мали істотне значення для правильного вирішення справи, навпаки заява зводиться до переоцінки доказів наданих позивачем, яким суд вже дав свою оцінку.

Суд не дає оцінку доказам, що долучені до заяви про перегляд заочного рішення, оскільки обставини на які посилається відповідач не створюють юридичну сукупність елементів, які дають підстави для скасування заочного рішення.

З урахуванням наведеного вище, суд вважає, що відповідно до ч.1 ст.288 ЦПК України підстави для скасування заочного рішення відсутні, у зв`язку з чим заява підлягає залишенню без задоволення.

Ухвалюючи про залишення без задоволення заяви про перегляд заочного рішення, суд у відповідності до ч. 4 ст. 287 ЦПК України вважає за необхідне роз`яснити відповідачу право на подання апеляційної скарги на заочне рішення суду у загальному порядку, встановленому цивільним процесуальним законодавством.

На підставі викладеного та керуючись ст. ст. 280, 284, 287, 288 ЦПК України, суд -

У Х В А Л И В :

Заяву відповідача ОСОБА_2 про перегляд заочного рішення Подільського районного суду м. Києва від 20 вересня 2022 року у справі за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю «Пателі Лізинг» до ОСОБА_2 про скасування державної реєстрації майнових прав, звільнення самовільно зайнятої земельної ділянки та приведення її у придатний для використання стан - залишити без задоволення.

Ухвала оскарженню не підлягає.

СуддяМ. М. Головчак