КИЇВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
Апеляційне провадження Доповідач- Ратнікова В.М.
№ 22-ц/824/8137/2023
П О С Т А Н О В А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

м. Київ Справа № 752/25845/21

25 травня 2023 року Київський апеляційний суд в складі колегії суддів Судової палати з розгляду цивільних справ:

головуючого судді - Ратнікової В.М.

суддів - Борисової О.В.

- Левенця Б.Б.

при секретарі - Осадченко І.В.

розглянувши у відкритому судовому засіданні цивільну справу за апеляційною скаргою ОСОБА_1 на ухвалу Солом`янського районного суду м. Києва від 07 лютого 2023 року, постановлену під головуванням судді Козленко Г.О., у цивільній справі за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_3 , Тетерівської сільської ради Іванківського району Київської області про визначення додаткового строку для прийняття спадщини,-

в с т а н о в и в:

20 лютого 2020 року ОСОБА_2 звернувся до Іванківського районного суду Київської області з позовом до ОСОБА_3 , Тетерівської сільської ради Іванківського району Київської області про визначення додаткового строку для прийняття спадщини.

В обґрунтування заявлених вимог зазначав, що ІНФОРМАЦІЯ_1 померла його мати ОСОБА_4 , яка на момент смерті мала частку ( 1/5) в квартирі, яка розташована за адресою АДРЕСА_1 . Спадкоємцями після смерті ОСОБА_4 є він, як син спадкодавця та його сестра ОСОБА_3 , яка не заперечує проти успадкування ним спадкового майна ОСОБА_4 одноособово. Інших спадкоємців у ОСОБА_4 немає, так як його батько ОСОБА_6 , 1915 року народження, помер ще ІНФОРМАЦІЯ_2 .

Вказував на те, що він мав намір успадкувати вказане майно. Проте, внаслідок особистих обставин, зайнятості на роботі він не зміг на протязі шести місяців звернутись до нотаріуса із заявою про прийняття спадщини.

З огляду на вище викладене, просив суд визначити йому додатковий строк для прийняття спадщини після смерті його матері.

31 серпня 2022 року ОСОБА_1 звернулась до Солом`янського районного суду м. Києва з клопотанням про заміну позивача.

В обґрунтування заявлених вимог зазначала, що ІНФОРМАЦІЯ_3 помер її чоловік ОСОБА_2 , який є позивачем у даній справі. Вказує на те, що одним із майнових прав останнього є права ОСОБА_2 на успадкування ним майна та майнових прав, що залишились після смерті його батька ОСОБА_6 .

Зазначає, що так як ОСОБА_2 пропустив строк для подачі заяви про прийняття спадщини після смерті його батька ОСОБА_6 її чоловік звернувся до суду з відповідним позовом.

Вказує на те, що вона, як дружина має намір прийняти спадкове майно ОСОБА_2 , на яке вона має право після смерті чоловіка.

З огляду на вище викладене просила суд залучити її до участі й справі в якості позивача.

Ухвалою судді Іванківського районного суду Київської області Гончарука Олексія Петровича від 20 березня 2020 року позовну заяву ОСОБА_2 до ОСОБА_3 , Тетерівської сільської ради Іванківського району Київської області про визначення додаткового строку для прийняття спадщини направлено за підсудністю до Солом`янського районного суду м.Києва - за місцем знаходження спадкового майна- квартири АДРЕСА_2 .

05 червня 2020 року ухвалою судді Солом`янського районого суду м.Києва Козленко Г.О. було відкрито провадження у даній справі та призначено підготовче судове засідання на 12 листопада 2020 року на 14-00 годину. В подальшому розгляд справи призначався на 22 квітня 2021 року на 14-00 годину, на 31 серпня 2021 року на 12-00 годину, на 07 лютого 2022 рок на 14-00 годину, на 31 серпня 2021 року на 15-00 годину.

31 серпня 2021 року до Солом`янського районного суду м.Києва було подано клопотання ОСОБА_1 про заміну позивача у справі, в якому вона зазначала, що її чоловік ОСОБА_2 , який є позивачем у даній справі, помер ІНФОРМАЦІЯ_3 . Вона успадкувала майно та майнові права, що залишились після смерті ОСОБА_2 . Одним із майнових прав ОСОБА_2 є право на успадкування ним майна та майнових прав, що залишились після смерті його матері.

Ухвалою Солом`янського районного суду м. Києва від 07 лютого 2023 року у задоволенні клопотання ОСОБА_1 про заміну позивача у цивільній справі за позовною заявою ОСОБА_2 до ОСОБА_3 , Тетерівської сільської ради Іванківського району Київської області про визначення додаткового строку для прийняття спадщини відмовлено.

Провадження у цивільній справі №366/406/20 (провадження 2/760/5655/23) за позовною заявою ОСОБА_2 до ОСОБА_3 , Тетерівської сільської ради Іванківського району Київської області про визначення додаткового строку для прийняття спадщини закрито.

Не погоджуючись з такою ухвалою суду першої інстанції, 07 березня 2023 року ОСОБА_1 подала апеляційну скаргу, в якій просила ухвалу Солом`янського районного суду м. Києва від 07 лютого 2023 року скасувати та направити справу для продовження розгляду на суду першої інстанції.

Апеляційну скаргу обґрунтовує тим, що ухвала суду першої інстанції постановлена з порушенням норм процесуального права.

Зазначає, що вона, бажаючи прийняти також спадкове майно (майнові права) ОСОБА_2 , на які він мав право після смерті своєї матері ОСОБА_4 , але які він не встиг оформити в офіційному порядку, подала до Солом`янського районного суду міста Києва, де перебував на розгляді позов ОСОБА_2 , клопотання про залучення її в якості позивачки по справі № 366/406/20 в порядку правонаступництва замість позивача ОСОБА_2 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_3 .

Вказує на те, що вона прийняла спадщину після смерті свого чоловіка ОСОБА_2 , який є позивачем у даній справі, а тому є його правонаступником, спірні правовідносини стосуються спадкового майна, а тому допускають правонаступництво.

З огляду на вище викладене вважає висновок суду першої інстанції про наявність нібито особистого немайнового право при подачі позову про продовження строку прийняття спадщини після смерті матері спадкоємця, помилковим.

Безпідставним є посилання суду першої інстанції в оскаржуваній ухвалі на правову позицію, викладену у постанові Верховного Суду від 23.09.2020 року у справі № 521/13728/18, так як у даній справі дійсно було відмовлено позивачу в правонаступництві після смерті спадкоємця (позивача по справі), але в цій справі мова йшла про правонаступництво в спірних правовідносинах, які не допускають правонаступництва - саме про право користування житловим приміщенням, що, природньо, є (було) особистим немайновим правом позивача, яке не входить до складу спадщини (ст. 1219 ЦК України);

В судовому засіданні заявниця ОСОБА_1 повністю підтримала доводи своєї апеляційної скарги та просила її задовольнити.

Відповідачка ОСОБА_3 та представник відповідача Тетерівської сільської ради Іванківського району Київської області в судове засідання не з`явились, про день та час слухання справи судом повідомлялись, а тому колегія суддів вважає можливим розгляд справ у їх відсутності.

Заслухавши доповідь судді Ратнікової В.М., пояснення заявниці, вивчивши матеріали справи та обговоривши доводи апеляційної скарги, колегія суддів приходить до висновку, що апеляційна скарга підлягає задоволенню з наступних підстав.

Судом встановлено, що батьками ОСОБА_2 є ОСОБА_6 та ОСОБА_4 , що підтверджується копією свідоцтва про народження серії НОМЕР_1 . (а.с. 5)

ІНФОРМАЦІЯ_1 померла ОСОБА_4 , що підтверджується копією свідоцтва про смерть, виданого виконкомом Тетерівської сільської ради Іванківського району Київської області. (а.с. 4)

14 лютого 2020 року державним нотаріусом Іванківської районної державної нотаріальної контори було відмовлено ОСОБА_2 у заведенні спадкової справи після ОСОБА_4 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_1 , у зв`язку з тим, що ним було пропущено строк для прийняття спадщини. (а.с. 6)

ІНФОРМАЦІЯ_3 ОСОБА_2 помер, що підтверджується копією свідоцтва про смерть, виданого Солом`янським районним у м. Києві відділом державної реєстрації актів цивільного стану Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Київ)

11 червня 2021 року державним нотаріусом П`ятої київської державної нотаріальної контори Василевською О.А. було видано свідоцтво про право на спадщину за законом, відповідно до якого ОСОБА_1 , яка є дружиною померлого ІНФОРМАЦІЯ_3 ОСОБА_2 , прийняла спадщину, що складається з 1/5 частини квартири АДРЕСА_2 .

Відмовляючи у задоволенні клопотання ОСОБА_1 про заміну позивача у цивільній справі ОСОБА_2 на його правонаступника та, закриваючи провадження у справі, суд першої інстанції посилався на те, що спірні правовідносини не допускають правонаступництва.

З таким висновком суду першої інстанції колегія суддів погодитись не може з огляду на наступне.

Як передбачено ст. 55 ЦПК України у разі смерті фізичної особи, припинення юридичної особи, заміни кредитора чи боржника у зобов`язанні, а також в інших випадках заміни особи у відносинах, щодо яких виник спір, суд залучає до участі у справі правонаступника відповідної сторони або третьої особи на будь-якій стадії цивільного процесу.

Відтак, процесуальне правонаступництво - це заміна сторони або третьої особи (правопопередника) іншою особою (правонаступником) у зв`язку із вибуттям із процесу суб`єкта спірного або встановленого рішенням суду правовідношення, за якої до правонаступника переходять усі процесуальні права та обов`язки правопопередника і він продовжує в цивільному судочинстві участь останнього.

Пунктом 7 ч.1 ст. 255 ЦПК України передбачено, що суд своєю ухвалою закриває провадження у справі якщо настала смерть фізичної особи або оголошено її померлою чи припинено юридичну особу, які були однією із сторін у справі, якщо спірні правовідносини не допускають правонаступництво.

З матеріалів справи вбачається, що предметом позову є визначення додаткового строку для прийняття спадщини після смерті ОСОБА_4 , яка є матір`ю ОСОБА_2 .

У статті 1216 ЦК України визначено, що спадкуванням є перехід прав та обов`язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця), до інших осіб (спадкоємців).

Згідно листа №24-753/0/4-13 від 16.05.2013 року ВССУ з розгляду цивільних і кримінальних справ «Про судову практику розгляду цивільних справ про спадкування» питання процесуального правонаступництва у справах про спадкування, зокрема, у спорах про визначення додаткового строку для прийняття спадщини, у спорах про визнання права спадкування на нерухоме майно, визнання заповіту недійсним, повинно вирішуватися судом з урахуванням змісту норм статей 1218, 1219, 1276 ЦК.

Статтями 1218, 1219 ЦК України передбачено, що до складу спадщини входять усі права та обов`язки, що належали спадкодавцеві на момент відкриття спадщини і не припинилися внаслідок його смерті.

Не входять до складу спадщини права та обов`язки, що нерозривно пов`язані з особою спадкодавця, зокрема: 1) особисті немайнові права; 2) право на участь у товариствах та право членства в об`єднаннях громадян, якщо інше не встановлено законом або їх установчими документами; 3) право на відшкодування шкоди, завданої каліцтвом або іншим ушкодженням здоров`я; 4) право на аліменти, пенсію, допомогу або інші виплати, встановлені законом; 5) права та обов`язки особи як кредитора або боржника, передбачені ст. 608 цього Кодексу.

Процесуальне правонаступництво у спорах про визначення додаткового строку для прийняття спадщини ґрунтується також на нормах ст.1276 ЦК України, згідно з якою якщо спадкоємець за заповітом або за законом помер після відкриття спадщини і не встиг її прийняти, право на прийняття належної йому частки спадщини, крім права на прийняття обов`язкової частки у спадщині, переходить до його спадкоємців (спадкова трансмісія).

З указаного вбачається, що право на спадкування не відноситься до тих прав, які в силу ст. 1219 ЦК України є особистими і відносно яких правонаступництво недопустиме, оскільки здійснення цього права не пов`язано з певною особою, а тому може здійснюватися і спадкоємцями цієї особи на передбачених законом умовах.

Вказана правова позиція викладено у постанові Верховного Суду від 16 травня 2018 року у справі № 523/17848/16-ц.

З урахуванням того, що заявник ОСОБА_1 є спадкоємцем після смерті її чоловіка ОСОБА_2 та правовідносини у даній справі допускають правонаступництво, колегія суддів вважає, що доводи апеляційної скарги є обгрунтованими, а суд першої інстанції прийшов до помилкового висновку про відмову у задоволенні клопотання ОСОБА_1 про заміну позивача у цивільній справі ОСОБА_2 на його правонаступника- спадкоємця ОСОБА_1 та існуванням підстав для закриття провадження у справі.

Згідно вимог ч. 1 ст. 379 ЦПК України підставами для скасування ухвали суду, що перешкоджає подальшому провадженню у справі, і направлення справи для продовження розгляду до суду першої інстанції є: 1) неповне з`ясування судом обставин, що мають значення для справи; 2) недоведеність обставин, що мають значення для справи, які суд першої інстанції вважає встановленими; 3) невідповідність висновків суду обставинам справи; 4) порушення норм процесуального права чи неправильне застосування норм матеріального права, які призвели до постановлення помилкової ухвали.

Аналізуючи зазначене, колегія суддів приходить до висновку, що апеляційна скарга ОСОБА_1 підлягає задоволенню, а ухвала Солом`янського районного суду м. Києва від 07 лютого 2023 року підлягає скасуванню з направленням справи для продовження розгляду до суду першої інстанції.

Керуючись ст.ст. 367, 368, 374, 379, 381 - 382, 384 ЦПК України, суд,-

п о с т а н о в и в:

Апеляційну скаргу ОСОБА_1 задовольнити.

Ухвалу Солом`янського районного суду м. Києва від 07 лютого 2023 рокускасувати.

Цивільну справу за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_3 , Тетерівської сільської ради Іванківського району Київської області про визначення додаткового строку для прийняття спадщини направити для продовження розгляду до суду першої інстанції

Постанова суду апеляційної інстанції набирає законної сили з дня її прийняття, але може бути оскаржена у касаційному порядку до Верховного Суду протягом тридцяти днів з дня її проголошення.

Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини постанови, зазначений строк обчислюється з дня складення повного тексту постанови.

Повний текст постанови складено 01 червня 2023 року.

Головуючий: Судді: