Справа № 466/6840/21
Провадження № 2/466/1241/23
Р І Ш Е Н Н Я

іменем України

06 червня 2023 року м. Львів

Шевченківський районний суд м. Львова у складі:

головуючий суддя Федорова О.Ф.

секретар судового засідання Кулабухова М.М.

розглянувши у відкритому судовому засіданні в приміщенні зали судових засідань Шевченківського районного суду м. Львова цивільну справу за позовною заявою ОСОБА_1 до Ліцею №2 Львівської міської ради про визнання незаконним та скасування наказу про оголошення догани,-

встановив:

В провадженні Шевченківського районного суду м. Львова перебуває цивільна справа за позовною заявою ОСОБА_1 до Ліцею №2 Львівської міської ради про визнання незаконним та скасування наказу про оголошення догани.

Стислий виклад позиції позивача та заперечень відповідача:

28.07.2021 року ОСОБА_1 звернулась до Шевченківського районного суду м. Львова із позовною заявою до Ліцею №2 Львівської міської ради про визнання незаконним та скасування наказу про оголошення догани.

В обґрунтування позовних вимог посилається на те, що вона працювала за трудовим договором на посаді вчителя початкових класів Ліцею №2 Львівської міської ради.

09.06.2021 року Відповідачем було винесено наказ № 91 про оголошення догани вчителю початкових класів ОСОБА_1 . Як вбачається з вказаного наказу такий було винесено на підставі колективного звернення батьків учнів 2-Г класу від 27.05.2021 року, довідки практичного психолога ліцею Л. Гроховської про результати проведеної роботи з учнями 2-Г класу щодо вивчення ставлення учнів до школи та вчителя, довідки комісії від 09.06.2021 року та за результатами перевірки фактів викладених у колективному зверненні батьків учнів 2-Г класу від 27.05.2021 року, пояснення вчителя ОСОБА_1 від 04.06.2021 року.

В оскаржуваному наказі Відповідач зазначає, що ОСОБА_1 оголошується догана за порушення абзаців 3, 5, 6, 7, 12 п.2 ст. 54 Закону України «Про освіту», п. 6.20. р.6 Статуту Ліцею №2 Львівської міської ради та п.п. 1.5, 5.8, 5.9, 6.14 посадової інструкції учителя початкових класів.

Позивач не погоджується із накладеним дисциплінарним стягненням, оскільки порушень трудової дисципліни вона не допускала, керівництво установи не пропонувало їй надати пояснення перед виданням цього наказу, як цього вимагає чинне законодавство, посадові обов`язки виконувала сумлінно, крім цього з оскаржуваного наказу не зрозумілим є те, у зв`язку із чим була оголошена догана та в чому конкретно проявилося порушення.

Оспорюваний наказ було винесено на підставі колективного звернення без дати (прийняте 27.05.2021 року), яке не містить жодного факту чи то посилання на доказ, а лише містить опис подій, які нібито мали місце в січні 2021 року.

Довідка про результати роботи, проведеної 04.06.2021 року психологом ліцею з учнями 2-Г класу (17 учнів) від 07.06.2021 року не містить відомостей, на підставі чого та керуючись якими нормативно-правовими актами, психолог проводила "роботу" з дітьми без присутності вчителя, чи надано згоду на проведення такої "роботи" батьками, оскільки це є порушенням п. 6.21. Статуту ОСОБА_2 , у ній не зазначено поіменно дітей із якими проводилася така "робота".

Протокол засідання комісії з розгляду колективного звернення батьків учнів 2-Г класу від 07.06.2021 року не містить жодної конкретної дати чи конкретного факту, що міг би слугувати підставою для притягнення позивача до відповідальності.

У протоколі підсумкового засідання комісії з розгляду колективного звернення батьків учнів 2-Г класу від 09.06.2021 року не йдеться взагалі про оголошення догани чи інші санкції щодо ОСОБА_1 .

У Акті від 09.06.2021 року «Про неявку вчителя початкових класів ОСОБА_1 на підсумкове засідання комісії з розгляду колективного звернення батьків учнів 2-Г класу» не зазначено в який саме спосіб ОСОБА_1 була повідомлена про вказане засідання та чим це підтверджується. Крім цього, 09.06.2021 року о 11 год. 58 хв. вчитель початкових класів ОСОБА_1 сумлінно виконувала покладені на неї посадові обов`язки та проводила урок у 2-Г класі, який тривав з 11:50 год. по 12:30 год., про що керівництву ліцею було достеменно відомо, як відомо і про те, що вчитель не вправі залишити клас та дітей без нагляду протягом навчального процесу.

У жодному з документів, складених відповідачем не міститься інформація про те, коли саме було вчинений дисциплінарний проступок, а відтак об`єктивно не видається можливим встановити чи правомірно в частині строків визначених чинним законодавством було винесено оспорюваний наказ № 91 від 09.06.2021 року.

З оспорюваного наказу вбачається, що роботодавцем винесено даний наказ на підставі колективного звернення батьків учнів 2-Г класу від 27.05.2021 року. У ньому стверджується про наявність порушень в діях ОСОБА_1 , що мали місце у січні 2021 року та події минулого року, що за умови доведення таких фактів може слугувати самостійною підставою для скасування наказу від 09.06.2021 року, у зв`язку з спливом строків про притягнення до дисциплінарної відповідальності. Однак, твердження викладені у такому зверненні, не підтвердженні жодним доказом та є суб`єктивною думкою чотирьох осіб, які неодноразово привселюдно проявляли своє неприязне ставлення до позивачки.

Оспорюваний наказ № 91 від 09.06.2021 року про притягнення позивачки до дисциплінарної відповідальності не містить фактичних та конкретних даних щодо причин накладення стягнення, загальні формулювання не пояснюють суть порушень трудової дисципліни, які допустила в роботі позивачка, наказ не містить посилання на конкретні обставини вчинення порушення трудової дисципліни. В діях або бездіяльності позивачки відсутній склад дисциплінарного проступку, зокрема, вина, причинно-наслідковий зв`язок між порушенням трудових обов`язків і шкідливими наслідками, які спричинило або могло спричинити це порушення.

Просить позовні вимоги задовольнити.

Відповідач Ліцей №2 Львівської міської ради подав на адресу Шевченківського районного суду м. Львова заперечення на позовну заяву. Вважає доводи і вимоги позивача безпідставними.

У обґрунтування зазначає наступне.

Вказує, що 27.05.2021 року від батьків 2-Г класу, які відповідно до ст. 52 Закону України «Про освіту» є учасниками освітнього процесу, надійшло колективне звернення, в якому батьки скаржились на те, що позивач систематично порушує права їх дітей, зокрема права на повагу честі та гідності, права на якісні освітні послуги, об`єктивне оцінювання результатів навчання, тощо.

Для перевірки викладених у зверненні фактів була створена комісія, яка встановила, що в своїй роботі вчитель початкових класів ОСОБА_1 не дотримується вимог Концепції «Нова Українська Школа», визначених педагогікою партнерства, що ґрунтується на принципах спільної діяльності учителя і учнів, учителя і батьків, та передбачає взаєморозуміння, спільні інтереси і прагнення з метою особистісного розвитку школярів. Зокрема, порушує такі принципи: повага до особистості, доброзичливість і позитивне ставлення, довіра у відносинах, діалог - взаємодія - взаємоповага, принципи соціального партнерства.

Учні, батьки та вчитель мають бути об`єднані спільними цілями та прагненнями, вони повинні бути добровільними та зацікавленими однодумцями, рівноправними учасниками освітнього процесу, відповідальними за результат. Натомість вчителька не встановила рівноправних довірливих стосунків з учнями, що призвело до проявів тривожності деяких дітей та відмови відвідувати ними школу, а також не встановила належної комунікації з батьками, не змогла вибудувати стосунки співпраці з батьками, що призвело до гострої конфліктної ситуації.

ОСОБА_1 допустила грубе порушення посадової інструкції учителя початкових класів, а саме у п. 1.5., 5.8., 5.9, 6.14.

Від надання пояснення за вищеперерахованими фактами вчитель початкових класів ОСОБА_1 відмовилась.

Відповідач просив відмовити у задоволенні позову повністю.

Суд звертає увагу, що відповідачем разом із запереченнями на позовну заяву або в будь -який інших спосіб не було подано жодного доказу в обгрунтування своїх заперечень.

09.05.2023 року від Ліцею №2 Львівської міської ради на адресу суду надійшла письмова заява у якій відповідач просить розглядати справу за його відсутності.

Фактичні обставини, встановлені судом та зміст спірних правовідносин:

Позивач працювала за трудовим договором на посаді вчителя початкових класів Ліцею №2 Львівської міської ради.

Позивач ОСОБА_1 прийнята на роботу в Ліцей у 1988 році, раніше не була піддана дисциплінарному стягненню. Натомість Позивачка отримувала значну кількість грамот, нагород, подяк, сертифікатів, свідоцтв, посвідчень та іншого роду визнання власної професійності, серед яких перемоги у номінаціях «Вчитель року», організації міжнародних конкурсів, сертифікати з інклюзії та інновацій.

27.05.2021 року від батьків 2-Г класу, які відповідно до ст. 52 Закону України «Про освіту» є учасниками освітнього процесу, надійшло колективне звернення, в якому батьки скаржились на те, що позивач систематично порушує права їх дітей, зокрема права на повагу честі та гідності, права на якісні освітні послуги, об`єктивне оцінювання результатів навчання, тощо.

Для перевірки викладених у зверненні фактів була створена комісія, яка встановила, що в своїй роботі вчитель початкових класів ОСОБА_1 не дотримується вимог Концепції «Нова Українська Школа», визначених педагогікою партнерства, що ґрунтується на принципах спільної діяльності учителя і учнів, учителя і батьків, та передбачає взаєморозуміння, спільні інтереси і прагнення з метою особистісного розвитку школярів. Зокрема, порушує такі принципи: повага до особистості, доброзичливість і позитивне ставлення, довіра у відносинах, діалог - взаємодія - взаємоповага, принципи соціального партнерства.

07.06.2021 року відбулись батьківські збори 2-Г класу за участю батьківського комітету. Згідно протоколу зборів, «батьки учнів висловили своє обурення щодо змісту викладеного у зверненні від 27.05.2021 року, оскільки подана там інформація є надуманою та не відповідає дійсності.»

Надалі 15 батьків учнів склали письмове звернення на ім`я директора ОСОБА_2 , в якому заперечили скаргу від 27.05.2021 року. Вважають, що викладене є перебільшенням, надуманим, не відповідає дійсності, зумовлене упередженим ставленням до вчителя. Вказують, що жодних проблем у дітей за період навчання не виникало. Діти із задоволенням йдуть до школи і комфортно себе почувають. Вважають, що діти отримують якісні освітні послуги, справедливе і об`єктивне ставлення. Вказують, що у даному класі навчаються діти випускників, а також є батьки, які вдруге привели вчитись дітей саме до ОСОБА_1

09.06.2021 року Відповідачем було винесено наказ № 91 про оголошення догани вчителю початкових класів ОСОБА_1 .

Наказ було винесено на підставі колективного звернення батьків учнів 2-Г класу від 27.05.2021 року, довідки практичного психолога ліцею Л. Гроховської про результати проведеної роботи з учнями 2-Г класу щодо вивчення ставлення учнів до школи та вчителя, довідки комісії від 09.06.2021 року та за результатами перевірки фактів викладених у колективному зверненні батьків учнів 2-Г класу від 27.05.2021 року, пояснення вчителя ОСОБА_1 від 04.06.2021 року.

В оскаржуваному наказі відповідач зазначає, що ОСОБА_1 оголошується догана за порушення абзаців 3, 5, 6, 7, 12 п.2 ст. 54 Закону України «Про освіту», п. 6.20. р.6 Статуту Ліцею №2 Львівської міської ради та п.п. 1.5, 5.8, 5.9, 6.14 посадової інструкції учителя початкових класів.

У листі ГУ Держпраці у Львівській області від 27.10.2021 року на звернення ОСОБА_1 описано, що знайшли своє підтвердження факти не ознайомлення її із педагогічним навантаженням, неповідомлення про зміну істотних умова праці, порушення при звільненні, не проведення розрахунків тощо.

Позиція суду та оцінка доводів учасників справи:

Суд, дослідивши матеріали цивільної справи, з`ясувавши всі обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги, об`єктивно оцінивши докази у їх сукупності та кожен окремо, що мають значення для вирішення справи по суті, встановивши фактичні дані та відповідні їм правовідносини, приходить до висновку, що позовні вимоги підлягають задоволенню з наступних підстав.

Згідно ч.1с т. 4 ЦПК України, кожна особа має право на звернення до суду для захисту своїх прав.

За змістом ст.ст. 12,81 ЦПК України цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін. Кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог та заперечень.

Згідно ч. 1ст. 4 ЦПК України, кожна особа має право на звернення досуду для захисту своїх прав.

За змістом ст.ст. 12,81 ЦПК України цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін. Кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог та заперечень.

Згідно з частиною першою статті 148 КЗпП України дисциплінарне стягнення застосовується власником або уповноваженим ним органом безпосередньо за виявленням проступку, але не пізніше одного місяця з дня його виявлення, не рахуючи часу звільнення працівника від роботи у зв`язку з тимчасовою непрацездатністю або перебування його у відпустці.

У статті 149 КЗпП України передбачено, що до застосування дисциплінарного стягнення власник або уповноважений ним орган повинен зажадати від порушника трудової дисципліни письмові пояснення. За кожне порушення трудової дисципліни може бути застосовано лише одне дисциплінарне стягнення. При обранні виду стягнення власник або уповноважений ним орган повинен враховувати ступінь тяжкості вчиненого проступку і заподіяну ним шкоду, обставини, за яких вчинено проступок, і попередню роботу працівника. Стягнення оголошується в наказі (розпорядженні) і повідомляється працівникові під розписку.

Відповідно до частини четвертої статті 263 ЦПК України при виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин суд враховує висновки щодо застосування відповідних норм права, викладені в постановах Верховного Суду.

У постанові Верховного Суду у складі колегії суддів Другої судової палати Касаційного цивільного суду від 12 березня 2018 року в справі № 761/6874/17 (провадження № 61-1452св18) зазначено, що «відповідно до статті 139 КЗпП України працівники зобов`язані працювати чесно і сумлінно, своєчасно і точно виконувати розпорядження власника або уповноваженого ним органу, додержуватися трудової дисципліни. Трудова дисципліна - це система правових норм, що регулюють внутрішній трудовий розпорядок, встановлюють трудові обов`язки працівників та роботодавця, визначають заохочення за успіхи в роботі й відповідальність за невиконання цих обов`язків».

У постанові Верховного Суду у складі колегії суддів Першої судової палати Касаційного цивільного суду від 27 червня 2018 року у справі № 664/2820/15-ц (провадження № 61-19602св18) зроблено висновок, що «ознакою порушення трудової дисципліни є наявність проступку в діях або бездіяльності працівника. Дисциплінарний проступок визначається як винне невиконання чи неналежне виконання працівником своїх трудових обов`язків. Складовими дисциплінарного проступку є дії (бездіяльність) працівника; порушення або неналежне виконання покладених на працівника трудових обов`язків; вина працівника; наявність причинного зв`язку між діями (бездіяльністю) і порушенням або неналежним виконанням покладених на працівника трудових обов`язків. Недоведеність хоча б одного з цих елементів виключає наявність дисциплінарного проступку. Саме на роботодавцеві лежить обов`язок надати докази фактів винного вчинення працівником дисциплінарного проступку. При обранні виду стягнення власник або уповноважений ним орган повинен враховувати всі обставини, за яких вчинено проступок. Для притягнення працівника до дисциплінарної відповідальності в обов`язковому порядку має бути встановлена вина, як одна із важливих ознак порушення трудової дисципліни. При відсутності вини працівник не може бути притягнутий до дисциплінарної відповідальності. Отже, при розгляді справ про накладення дисциплінарних стягнень за порушення трудової дисципліни судам необхідно з`ясовувати, в чому конкретно проявилося порушення, чи додержані власником або уповноваженим ним органом передбачені статтями 147-149 КЗпП правила і порядок застосування дисциплінарного стягнення, зокрема, чи враховані обставини, за яких вчинено проступок».

У постанові Верховного Суду у складі колегії суддів Другої судової палати Касаційного цивільного суду від 24 січня 2019 року у справі № 515/1087/17 (провадження № 61-36903св18) зазначено, що «при розгляді справ про накладення дисциплінарних стягнень за порушення трудової дисципліни судам необхідно з`ясовувати, в чому конкретно проявилося порушення, чи додержані власником або уповноваженим ним органом передбачені статтями 147-149 КЗпП України правила і порядок застосування дисциплінарного стягнення, зокрема, чи враховані обставини, за яких вчинено проступок. Для правомірного накладення дисциплінарного стягнення роботодавцем необхідна наявність сукупності таких умов: порушення має стосуватися лише тих обов`язків, які є складовими трудової функції працівника чи випливають з правил внутрішнього трудового розпорядку. Невиконання чи неналежне виконання працівником трудових обов`язків має бути винним, скоєним без поважних причин умисно або з необережності».

У постанові Верховного Суду у складі колегії суддів Першої судової палати Касаційного цивільного суду від 10 липня 2019 року у справі №487/1885/17 (провадження № 61-25009св18) вказано, що «підставою застосування догани є вчинення працівником протиправного винного діяння (дії чи бездіяльності), яке визнається дисциплінарним проступком. Протиправність поведінки працівника полягає в порушенні ним своїх трудових обов`язків, закріплених нормами трудового права: КЗпП України, правилами внутрішнього розпорядку, статутами, положеннями, посадовими інструкціями, трудовим договором (контрактом), колективним договором, а також у порушенні або невиконанні правомірних наказів та розпоряджень роботодавця. Дисциплінарним проступком визнаються діяння, що пов`язуються з невиконанням чи неналежним виконанням працівником своїх обов`язків без поважних причин. Тобто наявність поважних причин у такому разі свідчить про відсутність вини працівника».

У постанові Верховного Суду у складі колегії суддів Першої судової палати Касаційного цивільного суду від 06 квітня 2022 року у справі № 201/8614/18 (провадження № 61-6391св21) зазначено, що «наказ про накладення на позивача дисциплінарного стягнення не відповідає вимогам трудового законодавства, зокрема у ньому не зазначено, коли мало місце і в чому конкретно полягає порушення позивачем трудових обов`язків».

У постанові Верховного Суду у складі колегії суддів Другої судової палати Касаційного цивільного суду від 09 серпня 2022 року у справі № № 456/1956/20 (провадження № 61-19617св21) зазначено: «У справі, що перегладяться, апеляційний суд встановив, що наказ про накладення на позивачку дисциплінарного стягнення не відповідає вимогам трудового законодавства, зокрема, в ньому не зазначено, коли мало місце і в чому конкретно полягає порушення позивачкою трудових обов`язків, а тому суд позбавлений можливості перевірити, чи накладене дисциплінарне стягнення в межах місячного строку, який визначений частиною першою статті 148 КЗпП України, у зв`язку з чим наявні підстави для визнання незаконним і скасування оскарженого наказу.

Верховний Суд вважає правильним висновок апеляційного суду про задоволення позову, оскільки оскаржений наказ не містить ані вказівки про час вчинення порушення, ані зазначення конкретних неправомірних дій чи бездіяльності позивачки, які б складали зміст дисциплінарного проступку.

Колегія суддів відхиляє аргумент касаційної скарги про те, що порушення позивачкою трудової дисципліни мало триваючий характер, а тому роботодавець не міг вказати в наказі конкретний час вчинення проступку, оскільки такі твердження відповідача спростовуються змістом оскарженого наказу, в якому відсутня будь-яка вказівка на те, що порушення було триваючим - з якого часу почалося і якщо припинилося, то коли, і за яких обставин.»

Проаналізувавши зміст довідки від 07.06.2021 року практичного психолога ліцею, слід констатувати, що у ній не згадується особа позивачки. Роботу з учнями ліцею проведено психологом безвідносно до якогось конкретного вчителя школи. Формулювання психолога не дають змоги ідентифікувати, що в довідці йдеться саме про класного керівника ОСОБА_1 , а не про будь-якого іншого вчителя.

У довідці психолога означено, що робота проведена із невизначеним колом учнів в кількості 17 із 22. Думка котрих саме учнів поіменно була опрацьована психологом у довідці не описано. Котрі із цих учнів висловились і яку конкретну думку щодо вчителя в довідці не описано. Водночас у довідці не зафіксовано, що робота психолога відбувалась на умовах анонімності.

Суд також враховує таке формулювання у довідці психолога, як «Узагальнені результати опитування показали, що відповіді більшої частини учнів класу відображають позитивні ставлення до школи та вчителя».

Тим не менше, висновки психолога відповідач вважав достатніми для прийняття рішення про накладення стягнення на свого працівника.

Як зрозуміло із довідки психолога, підсумком її роботи є «рекомендації вчителю».

Посадова інструкція практичного психолога ліцею містить відомості про завдання та обов`язки психолога, а також його права. Серед них відсутнє повноваження надавати чи висловлювати «рекомендації вчителю».

На думку суду практичний психолог в даному випадку діяв у спосіб, що виходить за межі її посадової інструкції.

У колективному зверненні батьків не описано в точності подій, які батьки вважали б підставою для відповідальності позивачки. Так, у зверненні батьків не зазначено навіть рік, у який мали місце події. Здебільшого не зазначено учнів класу, щодо яких вони вважали б незадовільною роботу вчителя.

В зверненні батьків описано значну кількість обставин, які начебто мали місце за участі ОСОБА_1 : кричить на дітей; перевищує повноваження; учбовий процес в період зимових свят; харчування у школі; різне ставлення до дітей; пояснення учбового матеріалу дітям; заниження оцінок; атмосфера у класі та настрій учнів; творчість дітей; робота з дітьми з проблемами зору; дистанційне навчання.

Суд вважає, що відсутність конкретики у скаргах батьків безумовно тягнула для роботодавця обов`язок точно та достовірно встановити суть та зміст проблеми.

В даному ж випадку роботодавець не дотримався свого обов`язку і не з`ясував під час перевірки, а в подальшому не описав у своєму наказі точну суть порушення дисципліни, точну дату події, інші супутні обставини.

Як наслідок, з наказу відповідача не можливо встановити чи ОСОБА_1 притягнута до відповідальності за незадовільну роботу із одним або декількома учнями; за події якого року; за харчування у школі чи за організацію дистанційного навчання і так далі.

Суд приймає до уваги твердження позивача, що роботодавець висловив прохання ОСОБА_1 лише письмово повідомити в загальних рисах чи вважає вона, що виконує свої обов`язки належно та чи надходили скарги. Як зазначає позивач, а відповідач цього не спростовує, саме це ОСОБА_1 і описала у своєму листі від 04.06.2021 року. ОСОБА_1 заперечує, а відповідач не доводить ніякими доказами того факту, що їй надавали для ознайомлення письмове звернення батьків або ж вимагали дати пояснення конкретно по суті проблеми. У наказі відповідача № 76/1 від 27.05.2021 року про створення комісії немає вимоги до ОСОБА_1 надати пояснення. Цей наказ не доведений до відома ОСОБА_1 , що випливає із відсутності доказів протилежного. Запрошення на засідання комісії в матеріалах справи також відсутнє.

На думку суду наявні в матеріалах справи документи, спростовують твердження відповідача, про те, що ОСОБА_1 було висловлено вимогу надати пояснення по суті конкретної ситуації.

Суд також встановив, що 07.06.2021 року відбулись батьківські збори 2-Г класу за участю батьківського комітету. Згідно протоколу зборів, «батьки учнів висловили своє обурення щодо змісту викладеного у зверненні від 27.05.2021 року, оскільки подана там інформація є надуманою та не відповідає дійсності.». Надалі 15 батьків учнів склали письмове звернення на ім`я директора ОСОБА_2 , в якому заперечили скаргу від 27.05.2021 року. Вважають, що викладене є перебільшенням, надуманим, не відповідає дійсності, зумовлене упередженим ставленням до вчителя. Вказують, що жодних проблем у дітей за період навчання не виникало. Діти із задоволенням йдуть до школи і комфортно себе почувають. Вважають, що діти отримують якісні освітні послуги, справедливе і об`єктивне ставлення. Вказують, що у даному класі навчаються діти випускників, а також є батьки, які вдруге привели вчитись дітей саме до ОСОБА_1 .

Оспорюваний наказ про застосування догани містить посилання на порушення Позивачкою пункту 6.20 Статуту. Проте пункт 6.20 Статуту містить 13 підпунктів обов`язків та 14 пунктів прав працівника. Деякі із підпунктів містять у собі додатковий невичерпний перелік обов`язків та формулювання на зразок «інші права та обов`язки».

Відповідачем не доведено за яку саме дію або бездіяльність ОСОБА_1 притягнута до відповідальності.

Спірний наказ підписаний виконуючим обов`язки директора ліцею, а не директором. При цьому, правовий статус «виконуючого обов`язки директора» статутом ліцею не визначений.

Натомість, у п. 7.7 Статуту вказано, що Педагогічна рада Ліцею розглядає питання щодо відповідальності працівників закладу за невиконання ними своїх обов`язків.

Оспорюваний наказ не містить покликань на рішення Педагогічної ради Ліцею.

Відповідач не врахував, що позивач є педагогічним працівником із бездоганною професійною репутацією. ОСОБА_1 прийнята на роботу в Ліцей у 1988 році та раніше не була піддана дисциплінарному стягненню. Натомість позивачка отримала значну кількість грамот, нагород, подяк, сертифікатів, свідоцтв, посвідчень та іншого визнання своєї виняткової професійності.

Щодо посилання у оскаржуваному наказі на порушення ОСОБА_1 вимог посадової інструкції, то примірника цього документу відповідачем не було подано до суду, як і будь-яких інших доказів.

Частиною 1ст.15 ЦК України передбачено, що кожна особа має право на захист свого цивільного права у разі його порушення, невизнання або оспорювання.

Відповідно до ч. 1ст. 16 ЦК України кожна особа має право звернутися до суду за захистом свого особистого немайнового або майнового права та інтересу.

Відповідно до ч. 5 ст. 263 ЦПК України обґрунтованим є рішення, в якому повно відображені обставини, що мають значення для даної справи, висновки суду про встановлені обставини і правові наслідки є вичерпними, повинні відповідати дійсності і підтверджуватися достовірними доказами, дослідженими в судовому засіданні.

Суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтуються на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів.

Виходячи із вищенаведеного, після всебічного, повного та об`єктивного дослідження обставин справи, викладені позивачем у позовній заяві обґрунтування позовних вимог знайшли своє підтвердження в ході судового розгляду, доводи є достовірними, обґрунтованими, підтверджені письмовими доказами, та сумніву у суду не викликають. Таким чином, доводи позивача знайшли своє підтвердження в судовому засіданні.

Суд, виконавши всі вимоги цивільного процесуального законодавства і всебічно перевіривши обставини справи, приходить до висновку що позовні вимоги є обґрунтованими та доведеними.

Розподіл судових витрат між сторонами:

Відповідно до ст. 141 ЦПК України судовий збір покладається на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог.

У зв`язку із задоволенням позовних вимог понесені позивачем і документально підтверджені судові витрати, а саме, судовий збір підлягає стягненню на користь позивача.

В судовому засіданні представник позивача зробив усну заяву про те, що протягом 5 днів після ухвалення судом рішення будуть подані докази (договори, рахунки тощо) про розмір витрат, які сторона сплатила або має сплатити у зв`язку із розглядом справи.

У зв`язку із цим, при ухваленні рішення судом не вирішується питання про стягнення із відповідача на користь позивача витрат на професійну правничу допомогу.

Відповідно до вимог ст. 247 ЦПК України фіксування судового засідання технічним засобом здійснює секретар судового засідання. У разі неявки в судове засідання всіх учасників справи чи в разі якщо відповідно до положень цього Кодексу розгляд справи здійснюється судом за відсутності учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.

На підставі викладеного та керуючись:

ст.ст. 139, 148, 149 КЗпП України,

ст.ст. 10, 12, 76-81, 141, 247, 258, 259, 263-265, 354 ЦПК України,-

ухвалив:

Позовні вимоги ОСОБА_1 до Ліцею №2 Львівської міської ради про визнання незаконним та скасування наказу про оголошення догани - задовольнити.

Визнати незаконним і скасувати Наказ Ліцею № 2 Львівської міської ради від 09.06.2021 року № 91 «Про оголошення догани вчителю початкових класів ОСОБА_1 ».

Стягнути з Ліцею № 2 Львівської міської ради на користь ОСОБА_1 908 гривень судового збору за подання позовної заяви.

Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

Апеляційна скарга подається безпосередньо до суду апеляційної інстанції, а саме до Львівського апеляційного суду.

До початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи апеляційна скарги подаються учасниками справи через Шевченківський районний суд м. Львова.

У разі проголошення тільки скороченого (вступної та резолютивної частин) судового рішення, учасникам справи, які були присутні у судовому засіданні, за їхньою заявою негайно після його проголошення видаються копії скороченого судового рішення.

У разі неявки всіх учасників справи у судове засідання, яким завершується розгляд справи, або розгляду справи без повідомлення (виклику) учасників справи, суд підписує рішення без його проголошення.

У разі проголошення в судовому засіданні скороченого рішення суд надсилає учасникам справи копію повного судового рішення протягом двох днів з дня його складання - в електронній формі у порядку, встановленому законом (у випадку наявності в особи офіційної електронної адреси), або рекомендованим листом з повідомленням про вручення - якщо така адреса в особи відсутня.

Учасникам справи, які не були присутні в судовому засіданні, або якщо судове рішення було ухвалено поза межами судового засідання чи без повідомлення (виклику) учасників справи, копія судового рішення надсилається протягом двох днів з дня його складення у повному обсязі в електронній формі у порядку, визначеному законом, - у випадку наявності у особи офіційної електронної адреси, або рекомендованим листом з повідомленням про вручення - якщо така адреса відсутня.

Датою ухвалення рішення є дата його проголошення (незалежно від того, яке рішення проголошено - повне чи скорочене).

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, такий строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Учасники справи можуть отримати інформацію щодо даної справи в мережі Інтернет за веб-адресою сторінки на офіційному веб-порталі судової влади України

- http://sh.lv.court.gov.ua/sud1328/.

Повне найменування (ім`я) учасників справи та їх місце проживання (місцезнаходження):

Заявник: ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , РНОКПП НОМЕР_1

місце проживання за адресою: АДРЕСА_1

Заінтересована особа: Ліцей №2 Львівської міської ради адреса:

79053 м. Львів , вул. Володимира Великого, 55 «а»

Суддя О. Ф. Федорова