30.05.2023 Справа № 756/12/21
Справа № 756/12/21
Провадження №2/756/256/23
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

30 травня 2023 року Оболонський районний суд м. Києва у складі: головуючого - судді Тихої О.О., за участю секретаря судового засідання Кренджеляк А.М., розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Києві в порядку загального позовного провадження цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про визнання права власності на нерухоме майно в порядку спадкування та за зустрічним позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_1 , третя особа - Чотирнадцята Київська державна нотаріальна контора, про визнання заповіту недійсним,

УСТАНОВИВ:

У провадженні Оболонського районного суду м. Києва знаходиться цивільна справа за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про визнання права власності на нерухоме майно в порядку спадкування за заповітом та за зустрічним позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_1 , третя особа - Чотирнадцята Київська державна нотаріальна контора, про визнання заповіту недійсним.

Позивачем за зустрічним позовом ОСОБА_2 заявлено клопотання про призначення по справі посмертної судово-психологічної експертизи для визначення психічного стану ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_2 , під час складання заповіту від 18.02.2019, посвідченого державним нотаріусом Чотирнадцятої київської державної нотаріальної контори Ястремської Ж.В. В обґрунтування заявленого клопотання позивач за зустрічним позовом вказує на те, що на час складання заповіту її матері ОСОБА_3 виповнився 81 рік та, починаючи з 2014 року, остання страждала на сильно прогресуючий віковий склероз, у зв`язку з чим почастішали випадки несприйняття нею дійсних подій. У зв`язку з наведеним у позивача існують сумніви щодо того, що ОСОБА_3 на час складання заповіту в повній мірі вільно та усвідомлено могла приймати рішення та керувати своїми діями, а також усвідомлювати наслідки укладання правочинів. З урахуванням наведеного, а також того, що для дослідження обставин, які відносяться до предмету доказування та встановлення яких потребує спеціальних знань, ОСОБА_2 просить суд призначити посмертну судово-психіатричну експертизу.

Представник позивача ОСОБА_2 - адвокат Корнієнко Р.О. подав до суду клопотання про проведення судового засідання без його участі, просив задовольнити клопотання про призначення у справі посмертної судово-психіатричної експертизи.

Відповідач за зустрічним позовом ОСОБА_1 та її представник подали до суду заяву про проведення судового засідання без їх участі, залишили вирішення питання щодо призначення експертизи на розсуд суду.

Враховуючи, що в судове засідання не з`явились всі учасники справи, відповідно до ч.2 ст. 247 ЦПК України фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснювалось.

Дослідивши матеріали справи суд приходить до наступного.

За змістом положень ч. 1 уальний кодекс України; нормативно-правовий акт № 1618-IV від 18.03.2004">ст. 81 Цивільного процесуального кодексу України, кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог і заперечень, крім випадків, встановлених цим кодексом.

Статтею ст. 76 ЦПК України визначено, що доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. Ці дані встановлюються такими засобами, як серед іншого, висновками експертів.

Судова експертиза - це дослідження експертом на основі спеціальних знань матеріальних об`єктів, явищ і процесів, які містять інформацію про обставини справи, що перебуває у провадженні органів дізнання, досудового та судового слідства (ст.1 Закону України «Про судову експертизу»)

Відповідно до положень частини першої статті 103 Цивільного процесуального кодексу України суд призначає експертизу за сукупності таких умов: 1) для з`ясування обставин, що мають значення для справи, необхідні спеціальні знання у сфері іншій, ніж право, без яких встановити відповідні обставини неможливо; 2) сторонами (стороною) не надані відповідні висновки експертів із цих самих питань або висновки експертів викликають сумніви щодо їх правильності. Питання, з яких має бути проведена експертиза, що призначається судом, визначаються судом. Учасники справи мають право запропонувати суду питання, роз`яснення яких, на їхню думку, потребує висновку експерта. У разі відхилення або зміни питань, запропонованих учасниками справи, суд зобов`язаний мотивувати таке відхилення або зміну.

Відповідно до ч. 1 ст. 104 ЦПК України про призначення експертизи суд постановляє ухвалу, в якій зазначає підстави проведення експертизи, питання, з яких експерт має надати суду висновок, особу (осіб), якій доручено проведення експертизи, перелік матеріалів, що надаються для дослідження, та інші дані, які мають значення для проведення експертизи.

Відповідно до ст. 105 ЦПК України, призначення експертизи у справі є обов`язковим також за клопотанням хоча б однієї із сторін, якщо у справі необхідно встановити психічний стан особи.

Предметом зустрічного позову ОСОБА_2 є визнання недійсним заповіту, складеного ОСОБА_3 18.02.2019, посвідченого державним нотаріусом Чотирнадцятої київської державної нотаріальної контори Ястремської Ж.В., зареєстрованого в реєстрі за № 2-77, яким ОСОБА_3 заповіла ОСОБА_4 належну їй на праві власності частину квартири АДРЕСА_1 , з тих підстав, що спадкодавиця ОСОБА_3 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_2 , на момент складання заповіту була особою похилого віку, страждала на віковий склероз, унаслідок чого не могла у повній мірі усвідомлювати значення своїх дій та керувати ними на момент підписання оспорюваного заповіту.

У пункті 16 Постанови Пленуму Верховного Суду України «Про судову практику розгляду цивільних справ про визнання правочинів недійсними» № 9 від 06.11.2009, роз`яснено, що правила статті 225 ЦК України поширюються на ті випадки, коли фізичну особу не визнано недієздатною, однак у момент вчинення правочину особа перебувала в такому стані, коли вона не могла усвідомлювати значення своїх дій та (або) не могла керувати ними (тимчасовий психічний розлад, нервове потрясіння тощо). Для визначення наявності такого стану на момент укладення правочину суд зобов`язаний призначити судово-психіатричну експертизу за клопотанням хоча б однієї зі сторін. Справи про визнання правочину недійсним із цих підстав вирішуються з урахуванням як висновку судово-психіатричної експертизи, так і інших доказів. При розгляді справ за позовами про визнання недійсними заповітів на підставі статті 225 ЦК України, частини другої статті 1257 ЦК України суд за клопотанням хоча б однієї зі сторін зобов`язаний призначити посмертну судово-психіатричну експертизу. Висновок такої експертизи має стосуватися стану особи саме на момент вчинення правочину.

При цьому, відповідно до п. 18 Постанови Пленуму Верховного Суду України «Про судову практику у справах про спадкування» № 7 від 30.05.2008 за позовом заінтересованої особи суд визнає заповіт недійсним, якщо він був складений особою під впливом фізичного або психічного насильства, або особою, яка через стійкий розлад здоров`я не усвідомлювала значення своїх дій та (або) не могла керувати ними. Для встановлення психічного стану заповідача в момент складання заповіту, який давав би підставу припустити, що особа не розуміла значення своїх дій і (або) не могла керувати ними на момент складання заповіту, суд призначає посмертну судово-психіатричну експертизу.

Відповідно до п. 10 Порядку проведення судово-психіатричної експертизи, затвердженого наказом Міністерства охорони здоров`я України 08 травня 2018 року № 865, предметом судово-психіатричної експертизи є психічний стан особи у певні юридично значимі проміжки часу. Психічний стан особи у певні юридично значимі проміжки часу визначається з метою надання відповіді на запитання, поставлені особою або органом, яка (який) залучила(в) експерта, або слідчим суддею чи судом, що доручив проведення експертизи.

СПЕ проводять державні спеціалізовані судово-психіатричні установи Міністерства охорони здоров`я України.

Виходячи зі змісту заявлених позовних вимог, враховуючи предмет та підстави первісного та зустрічного позовів, обставини, на які посилаються сторони в обгрунтування своїх вимог та заперечень, приписи ст.ст. 103, 105 ЦПК України, суд вважає за необхідне призначити у справі посмертну судово-психіатричну експертизу з метою встановлення психічного стану ОСОБА_3 на час складання заповіту від 18.02.2019, посвідченого державним нотаріусом Чотирнадцятої київської державної нотаріальної контори Ястремською Ж.В., зареєстрованого в реєстрі за № 2-77.

Проведення вказаної експертизи доручити експертам Державної установи «Інститут психіатрії, судово-психіатричної експертизи та моніторингу наркотиків Міністерства охорони здоров`я України» (04080, м.Київ, вул. Кирилівська, 103).

У розпорядження експертів надати матеріали цивільної справи № 756/12/21, які зокрема, містять звукозапис судового засідання від 04.04.2023, під час якого допитано свідків ОСОБА_5 , ОСОБА_6 , ОСОБА_7 , ОСОБА_8 з приводу психічного стану ОСОБА_3 ; оригінал медичної карти № 6464 стаціонарного хворого ОСОБА_3 , виданої КНП "Київська міська клінічна лікарня №8".

Витрати, пов`язані з проведенням експертизи, суд покладає на позивача за зустрічним позовом ОСОБА_2 .

На підставі п. 5 ч. 1 ст. 252 ЦПК України провадження у справі підлягає зупиненню на час проведення судової експертизи.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 2, 12, 103, 104, 105, 260, 261, 353-355 ЦПК України, суд

ПОСТАНОВИВ:

Клопотання позивача за зустрічним позовом ОСОБА_2 про призначення у справі посмертної судово-психіатричної експертизи задовольнити.

Призначити у справі за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про визнання права власності на нерухоме майно в порядку спадкування за заповітом та за зустрічним позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_1 , третя особа - Чотирнадцята Київська державна нотаріальна контора, про визнання заповіту недійсним посмертну судово-психіатричну експертизу, на вирішення якої поставити наступні питання:

- чи страждала ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_2 , на будь-який психічний розлад на момент складання заповіту від 18.02.2019, посвідченого державним нотаріусом Чотирнадцятої київської державної нотаріальної контори Ястремською Ж.В. та зареєстрованого в реєстрі за № 2-77?

- чи знаходилась ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_2 , в момент складання заповіту 18.02.2019, посвідченого державним нотаріусом Чотирнадцятої київської державної нотаріальної контори Ястремською Ж.В. та зареєстрованого в реєстрі за № 2-77, у будь-якому хворобливому стані, який би позбавляв її можливості усвідомлювати значення своїх дій та керувати ними?

- чи була здатна ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_2 , за своїм психічним станом усвідомлювати значення своїх дій та керувати ними на момент складання заповіту від 18.02.2019, посвідченого державним нотаріусом Чотирнадцятої київської державної нотаріальної контори Ястремською Ж.В. та зареєстрованого в реєстрі за № 2-77?

Проведення експертизи доручити експертам Державної установи «Інститут психіатрії, судово-психіатричної експертизи та моніторингу наркотиків Міністерства охорони здоров`я України» (04080, м. Київ, вул. Кирилівська, 103).

Попередити експертів про кримінальну відповідальність за ст. ст. 384, 385 КК України.

У розпорядження експертів надати наступні матеріали: матеріали цивільної справи № 756/12/21; оригінал медичної карти № 6464 стаціонарного хворого ОСОБА_3 , виданої КНП "Київська міська клінічна лікарня №8".

Витрати, пов`язані з проведенням посмертної судово-психіатричної експертизи, покласти на ОСОБА_2 .

Провадження у справі зупинити на період проведення судової експертизи.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею.

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Київського апеляційного суду протягом п`ятнадцяти днів з моменту її підписання суддею.

Учасник справи, якому ухвалу суду не було вручені у день її складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Суддя О.О. Тиха