27.04.2023 Справа № 756/1961/23
Унікальний номер 756/1961/23
Провадження номер 2/756/2316/23
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

27 квітня 2023 року м. Київ

Оболонський районний суд м. Києва в складі:

головуючого судді - Шролик І.С.,

секретар судового засідання - Гаврилко Д.О.,

за участю позивача - ОСОБА_1 ,

представника позивача - ОСОБА_2 ,

свідка - ОСОБА_3

розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Києві в порядку загального позовного провадження цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до Київської міської ради, третя особа - державний нотаріус Першої київської державної нотаріальної контори Заведея Л.О., про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини,

УСТАНОВИВ:

Короткий зміст позовних вимог

У лютому 2023 року позивач ОСОБА_1 , через свого представника - адвоката Кормушину О.І., звернулась до суду з вищевказаним позовом, в якому просить визначити додатковий строк для подання заяви про прийняття спадщини після смерті бабусі ОСОБА_4 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_1 , терміном в два місяці з часу набрання рішенням суду законної сили.

В обґрунтування заявлених вимог вказує, що ІНФОРМАЦІЯ_1 померла її бабуся, ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , яка на час смерті проживала в м.Києві. Її мати, ОСОБА_3 до сплину шести місяців, 22 лютого 2022 року, написала нотаріусу заяву про прийняття спадщини. В цій же заяві одночасно написала відмову від спадкування після смерті ОСОБА_4 на її користь. Проте, мати її не сповістила про намір відмовитися від спадщини та подання відповідної заяви. 24 лютого 2022 року розпочалися військові дії у Києві та Київської області, питання оформлення спадщини було не актуальне. Родина виїхала із Києва й перебували в селищі Фастівського району Київської області до вересня 2022 року. З 29 вересня 2022 року по 15 жовтня 2022 року позивач перебувала на амбулаторному лікуванні з постільним режимом, через захворювання на гострий бронхіт, хвороба протікала в тяжкій формі. Чоловіка та старшого сина позивача мобілізували до Збройних сил України, весь цей час вона перебуває в постійному стресі та страху за їх життя. Лише після відвідування разом із матір`ю нотаріуса у січня 2023 року дізналась, що мати відмовилась від спадкування на її користь. Нотаріус видала постанову про відмову у видачі свідоцтва на спадщину через пропуск строку звернення зі заявою. Просить визнати поважними причини пропуску строку та задовольнити позовні вимоги.

Рух справи

На підставі протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 14 лютого 2023 року справу передано на розгляд судді Шролик І.С.

Ухвалою Оболонського районного суду м. Києва від 15 лютого 2023 року справу прийнято до розгляду, визначено, що спір підлягає розгляду за правилами загального позовного провадження та призначено до підготовчого розгляду на 23 березня 2023 року.

Витребувано у Першій державній нотаріальній конторі належним чином засвідчену копію спадкової справи № 260/2022, яка була відкрита після смерті ОСОБА_4 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_1 .

На виконання вимог ухвали суду 07 березня 2023 року на адресу суду надійшла спадкова справа щодо майна померлої ІНФОРМАЦІЯ_1 ОСОБА_4 .

Ухвалою Оболонського районного суду м. Києва від 23 березня 2023 року закрито підготовче провадження по справі та призначено до судового розгляду на 27 квітня 2023 року.

В судовому засіданні позивач та її представник підтримали заявлені позовні вимоги. Позивач пояснила, що лише в січні 2023 року дізналась що її мати відмовилась від спадщини після смерті бабусі на її користь, про це їй повідомила нотаріус коли вона із матір`ю прийшли для отримання свідоцтва. Пояснила, що по-перше не була обізнана про відмову матері від спадщини на її користь; по-друге, через поважні причини пов`язані із її хворобою, пораненням сина та перебуванням чоловіка у лавах ЗСУ, тривалий час перебувала за межами Києва, через збройну агресію російської федерації, просить задовольнити позов. Визнати пропущений нею строк з поважних причин та надати додатковий строк у два місяці для подання заяви.

Представником відповідача Київської міської ради 03 березня 2023 року подано відзив на позовну заяву, в якому просить суд ухвалити рішення згідно вимог чинного законодавства, справу розглянути за відсутністю представника Київської міської ради.

Від завідувача Першої Київської державної нотаріальної контори 24 квітня 2023 року надійшла заява про розгляд справи за відсутності представника.

В судовому засіданні за клопотанням представника позивача допитано в якості свідка - ОСОБА_3 , яка пояснила, що є матір`ю ОСОБА_1 та донькою померлої ОСОБА_4 й єдиною спадкоємицею. Перед початком війни 22 лютого 2022 року вона звернулась до нотаріуса зі заявою в якій повідомила, що прийняла спадщину та відмовляється від неї на користь доньки. Проте, через військову агресію, й повідомлення нотаріуса, що вона має зробити технічну документацію на квартиру, не розуміла, що має повідомити доньку про свій намір та не знала, що донька має писати якусь заяву. Вона суду зауважила, що доньку не сповістила про відмову від спадщини на її користь. Після того, як разом із донькою, яка її супроводжувала до нотаріуса у січні 2023 року прийшли, їм повідомили що для доньки пройшов строк для подання заяви.

Суд, вислухавши пояснення позивача, її представника та свідка, дослідивши письмові докази по справі, які вважає належними, допустимими та достатніми в їх сукупності, для прийняття законного та обґрунтованого рішення, виходячи з принципів змагальності та диспозитивності, приходить до висновку про наявність правових підстав для задоволення позовних вимог.

Фактичні обставини справи

Дослідивши письмові докази подані в обґрунтування позову, судом встановлені наступні обставини та правовідносини між сторонами.

Судом встановлено, що ІНФОРМАЦІЯ_1 померла ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_2 (а.с. 10).

Після її смерті відкрилась спадщина у вигляді квартири АДРЕСА_1 (а.с.52,54-55).

Як встановлено зі свідоцтва про народження, свідоцтва про укладання шлюбу, позивач ОСОБА_1 є онукою спадкодавця ОСОБА_4 (а.с.12-15).

Як встановлено з матеріалів спадкової справи № 260/2022 заведеної у Першій державній нотаріальній конторі за заявою ОСОБА_3 щодо майна померлої ОСОБА_4 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_1 . Заявниця ОСОБА_3 відмовилась від спадкування на користь онуки померлої ОСОБА_1 надала нотаріусу необхідні документи (а.с. 44-49).

31 січня 2023 року ОСОБА_1 подала заяву державному нотаріусу Першої державної нотаріальної контори про прийняття спадщини та видачі свідоцтва у зв`язку із відмовою від спадщини на її користь спадкоємця першої черги - її мати ОСОБА_3 (а.с.57).

Постановою державного нотаріуса Першої державної нотаріальної контори Заведея Л.О. від 31 січня 2023 року ОСОБА_1 відмовлено у видачі свідоцтва про право на спадщину за законом після померлої ІНФОРМАЦІЯ_1 ОСОБА_4 у зв`язку із пропуском шестимісячного строку для прийняття спадщини (а.с.62).

Згідно довідки від 22 вересня 2022 року ОСОБА_5 з 24 лютого 2022 року перебуває на військовій службі у військовій частині НОМЕР_1 по даний час (а.с.32).

Згідно довідки №75 від 06 листопада 2022 року старший солдат ОСОБА_6 ,1992 року народження отримав травму в ході виконання бойового завдання Сєвєродонецького району, Луганської області (а.с.33). Згідно свідоцтва про народження ОСОБА_6 є сином позивача (а.с. 35).

Застосовані норми права та мотиви, з яких виходить суд при прийнятті рішення

Відповідно до частин першої, другої та п`ятої статті 263 ЦПК України судове рішення повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим. Законним є рішення, ухвалене судом відповідно до норм матеріального права із дотриманням норм процесуального права. Обґрунтованим є рішення, ухвалене на підставі повно і всебічно з`ясованих обставин, на які сторони посилаються як на підставу своїх вимог і заперечень, підтверджених тими доказами, які були досліджені в судовому засіданні.

Згідно ст. 1216 Цивільного кодексу України, спадкуванням є перехід прав та обов`язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця), до інших осіб (спадкоємців).

Згідно статті 1217 Цивільного кодексу України спадкування здійснюється за заповітом або за законом.

Часом відкриття спадщини відповідно до ч. 2 ст. 1220 Цивільного кодексу України є день смерті особи або день, з якого вона оголошується померлою.

Згідно частини 1 статті 1268 Цивільного кодексу України спадкоємець за заповітом чи за законом має право прийняти спадщину або не прийняти її.

Відповідно до положень статті 1270 Цивільного кодексу України для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини. Якщо виникнення у особи права на спадкування залежить від неприйняття спадщини або відмови від її прийняття іншими спадкоємцями, строк для прийняття нею спадщини встановлюється у три місяці з моменту неприйняття іншими спадкоємцями спадщини або відмови від її прийняття. Якщо строк, що залишився, менший як три місяці, він продовжується до трьох місяців.

Згідно положень статті 1272 Цивільного кодексу України якщо спадкоємець протягом строку, встановленого статтею 1270 цього Кодексу, не подав заяву про прийняття спадщини, він вважається таким, що не прийняв її. За письмовою згодою спадкоємців, які прийняли спадщину, спадкоємець, який пропустив строк для прийняття спадщини, може подати заяву про прийняття спадщини нотаріусу або в сільських населених пунктах - уповноваженій на це посадовій особі відповідного органу місцевого самоврядування за місцем відкриття спадщини. За позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини.

Відповідно до п. 24 постанови Верховного суду України «Про судову практику у справах про спадкування» від 30 травня 2008 року № 7 особа, яка не прийняла спадщину в установлений законом строк, може звернутися до суду з позовною заявою про визначення додаткового строку для прийняття спадщини відповідно до частини третьої ст. 1272 ЦК України.

Згідно положень постанови Верховного Суду від 26 червня 2019 року, справа № 565/1145/17, правила частини третьої статті 1272 ЦК України про надання додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини можуть бути застосовані, якщо: у спадкоємця були перешкоди для подання такої заяви; ці обставини визнані судом поважними.

З урахуванням наведеного, якщо спадкоємець пропустив шестимісячний строк для подання заяви про прийняття спадщини з поважних причин, закон гарантує йому право на звернення до суду з позовом про визначення додаткового строку на подання такої заяви.

Вирішуючи питання визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причин пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій.

Поважними причинами пропуску строку визнаються, зокрема: тривала хвороба спадкоємців; велика відстань між місцем постійного проживання спадкоємців і місцем знаходження спадкового майна; складні умови праці, які, зокрема, пов`язані з тривалими відрядженнями, в тому числі закордонними; перебування спадкоємців на строковій службі у складі Збройних Сил України; необізнаність спадкоємців про наявність заповіту, тощо.

Ураховуючи, що бабуся позивача ОСОБА_4 померла ІНФОРМАЦІЯ_1 , а позивач звернулась до нотаріуса зі заявою лише 31 січня 2023 року, дійсно пропустила законодавчо визначений шестимісячний строк для прийняття спадщини.

За вимогами статті 12, 80, 81, 83 ЦПК України, кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог і заперечень, крім випадків, встановлених кодексом. Доказуванню підлягають обставини, які мають значення для ухвалення рішення у справі і щодо яких у сторін та інших осіб, які беруть участь у справі, виникає спір. Доказування не може ґрунтуватися на припущеннях.

Відповідно до вимог ч. 1 ст. 13 ЦПК України, суд розглядає справи не інакше, як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках.

Згідно із ст. 6 ЦПК України, здійснюючи правосуддя, суд захищає права, свободи та інтереси фізичних осіб, права та інтереси юридичних осіб, державні та суспільні інтереси у спосіб, визначений законами України.

Відповідно до ч. 1 ст. 89 ЦПК України, суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності.

Причиною пропуску строку на прийняття спадщини позивач вказує введення військового стану на території України, її хвороба у жовтні 2022 року, проходження військової служби її сином й чоловіком у Збройних Силах України, травмування сина, її необізнаність, що мати відмовилась від спадщини на її користь, про що не сповістила, не отримання від нотаріуса сповіщення через проживання за межами Києва під час військової агресії та бойових дій в Києві та Київської області, що суд вважає поважними причинами та в своїй сукупності є об`єктивними обставинами, що перешкоджали позивачу своєчасно подати заяву.

24 лютого 2022 року Законом України «Про затвердження Указу Президента України «Про введення воєнного стану в Україні» введено режим воєнного стану.

Постановою Кабінету Міністрів України № 719 від 24 червня 2022 року «Про внесення змін до деяких постанов Кабінету Міністрів України щодо нотаріату та державної реєстрації в умовах воєнного стану» визначено, що перебіг строку для прийняття спадщини або відмови від її прийняття зупиняється на час дії воєнного стану, але не більше ніж на 4 місяці. Свідоцтво про право на спадщину видається спадкоємцям після закінчення строку для прийняття спадщини.

Проаналізувавши встановлені обставини по справі, оцінивши надані докази в їх сукупності, суд прийшов до переконання, що позивач пропустила строк прийняття спадщини, з поважних об`єктивних причин, захистити своє порушене право не може, факт пропуску строку для прийняття спадщини не є підставою для усунення від спадкування, позивачем надано належні та допустимі докази поважності пропущеного строку для прийняття спадщини, суд вважає за необхідне визнати причини пропуску строку прийняття спадщини ОСОБА_1 поважною, а тому позов задовольнити і визначити позивачу додатковий строк для подачі заяви про прийняття спадщини, терміном в два місяці.

На підставі викладеного, керуючись ст. ст. 1268-1270, 1272 Цивільного Кодексу України, ст. ст. 4, 12, 80, 81, 89, 258, 259, 264, 265, 268, 354 Цивільного процесуального Кодексу України, суд

ВИРШИВ:

Задовольнити позовні вимоги ОСОБА_1 до Київської міської ради, третя особа - державний нотаріус Першої київської державної нотаріальної контори Заведея Л.О., про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини.

Визначити ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , додатковий строк для подання заяви про прийняття спадщини за законом, яка залишилася після смерті її рідної бабусі ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_1 у м. Києві, протягом двох місяців з дня набрання рішенням законної сили.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Апеляційна скарга подається до Київського апеляційного суду через Оболонський районний суд міста Києва протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Повний текст рішення складено 27 квітня 2023 року.

Суддя І.С. Шролик