Справа № 369/96/23
Провадження №2-о/369/112/23
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

25.04.2023 року м. Київ

Києво-Святошинський районний суд Київської області у складі:

головуючого судді Пінкевич Н.С.,

за участю секретаря судового засідання Соловюк В.І.,

представника заявника Гуль Я.Я.,

представника заінтересованої особи Марціс Б.С.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Києві заяву ОСОБА_1 заінтересовані особи Бучанський відділ державної реєстрації актів цивільного стану у Бучанському районі Київської області Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Київ), Міністерство оборони України, ОСОБА_2 про встановлення факту, що має юридичне значення, -

в с т а н о в и в :

У провадженні Києво-Святошинського районного суду Київської області перебуває справа за заявою ОСОБА_1 заінтересовані особи Бучанський відділ державної реєстрації актів цивільного стану у Бучанському районі Київської області Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Київ), Міністерство оборони України, ОСОБА_2 про встановлення факту, що має юридичне значення.

У судовому засіданні представник Міністерства оборони України заявив клопотання про залишення заяви про встановлення факту, що має юридичне значення без розгляду, оскільки між сторонами наявний спір про право.

Представник заявника з приводу задоволення клопотання заперечувала, просила суд відмовити в задоволенні клопотання.

У відповідності до ч. 5 ст. 268 ЦПК України датою ухвалення рішення, ухваленого за відсутності учасників справи, є дата складення повного судового рішення.

Дослідивши матеріали справи, суд приходить до висновку про залишення заяви без розгляду.

Відповідно до ст. 293 ЦПК України окреме провадження - це вид непозовного цивільного судочинства, в порядку якого розглядаються цивільні справи про підтвердження наявності або відсутності юридичних фактів, що мають значення для охорони прав, свобод та інтересів особи або створення умов здійснення нею особистих немайнових чи майнових прав або підтвердження наявності чи відсутності неоспорюваних прав.

Ст. 294 ЦПК України якщо під час розгляду справи у порядку окремого провадження виникає спір про право, який вирішується в порядку позовного провадження, суд залишає заяву без розгляду і роз`яснює заінтересованим особам, що вони мають право подати позов на загальних підставах.

Заявник у своїй заяві просить суд встановити юридичний факт неправильності в актовому записі про народження № 1380 від 05.09.1966 року, складеному Кадіївським міським відділом державної реєстрації актів цивільного стану Головного територіального управління юстиції у Луганській області, на ОСОБА_3 у частині невірного зазначення «імені по батькові» батька ОСОБА_3 ОСОБА_4 . Внести зміни в актовий запис про народження № 1380 від 05.09.1966 року складений у Кадіївському міському відділі державної реєстрації актів цивільного стану Головного територіального управління юстиції у Луганській області, а саме виправити в «імені по батькові» у графі «батько» з « ОСОБА_5 » на « ОСОБА_6 ».

Судом встановлено, що заінтересована особа Міністерство оборони України заперечує щодо вимого заявника, тобто в даній справі наявний спір про право.

Крім того суд звертає увагу Велика Палата Верховного Суду у пунктах33-35постанови № 287/167/18-ц від 30 січня 2020 року зазначила про таке: «Вирішуючи питання про прийняття заяви про встановлення факту, що має юридичне значення, суддя, зокрема, зобов`язаний з`ясувати питання про підсудність та юрисдикційність, тобто суддя повинен перевірити, чи може взагалі ця заява розглядатися в судовому порядку і чи не віднесено її розгляд до повноважень іншого органу. Якщо за законом заява не підлягає судовому розгляду, суддя мотивованою ухвалою відмовляє у відкритті провадження, а коли справу вже відкрито, - закриває провадження у ній».

Визначаючи, чи пов`язується з встановлення зазначеного факту виникнення у заявника певних цивільних прав та обов`язків, Суд застосовує положення статті 1 ЦК України. За змістом частини першої статті 1 ЦК України цивільним законодавством регулюються особисті немайнові та майнові відносини, засновані на юридичній рівності, вільному волевиявленні, майновій самостійності їх учасників (цивільні відносини). Тобто цивільними є відносини, які відповідають наведеним критеріям.

Відповідно у порядку цивільного судочинства, за загальним правилом, не підлягають вирішенню спори (розгляду заяви), що виникають не з цивільних, земельних, трудових, сімейних або житлових правовідносин.

Усі інші спори, що виникають у публічно-правових відносинах за участю осіб, підлягають вирішенню у порядку цивільного судочинства виключно у тих випадках, коли безпосередньою нормою процесуального права визначено, що вирішення такого спору належить здійснювати саме в порядку цивільного судочинства.

Вимоги заявника пов`язані з доведенням наявності підстав для визнання (підтвердження) за ним певного соціально-правового статусу, не пов`язаного з будь-якими цивільними права та обов`язками, їх виникненням, існуванням та припиненням.

Відповідно, за своїм предметом та можливими правовими наслідками такі вимоги пов`язані з публічно-правовими відносинами заявниці з державою,а отже, не підлягають вирішенню у порядку цивільного судочинства.

Верховний суд у своїй постанові від 22.03.2023 року у справі №290/289/22-ц зазначив, що такий спір пов`язаний з доведенням наявності підстав для підтвердження за заявником певного соціально-правового статусу щодо призначення та виплати одноразової грошової допомоги сім`ї військовослужбовця, не пов`язаного з будь-якими цивільними права та обов`язками заявника, їх виникненням, існуванням та припиненням.

Отже, за предметом та можливими правовими наслідками цей спір існує у сфері публічно-правових відносин, а отже, не підлягає вирішенню у порядку цивільного судочинства.

Тож у спірних правовідносинах суд повинен врахувати правову мету звернення заявника до суду, яка полягає у підтвердженні його певного соціального статусу. Такий статус має правове значення виключно у публічно-правових відносинах, оскільки впливає на підтвердження та можливість реалізації прав у сфері соціального забезпечення.

Верховний Суд, врахувавши визначені законом завдання цивільного судочинства, визнає недопустимим ініціювання судового провадження у порядку цивільного судочинства з метою оцінки обставин, які становлять предмет доказування у провадженні у порядку адміністративного судочинства, чи з метою створення поза межами останнього передумов для визнання доказу, отриманого у такому провадженні, належним та допустимим.

З урахуванням наведеного, вимоги про встановлення факту, що має юридичне значення (неправильності запису в акті цивільного стану) заявнику необхідно для упорядкування документів для оформлення одноразової грошової допомоги у зв`язку зі загибеллю військовослужбовця, а тому спір не підлягає вирішенню у порядку цивільного судочинства.

Враховуючи викладене суд приходить до висновку, що клопотання представника Міністерство оборони України підлягає задоволенню, а тому заява ОСОБА_1 має бути залишена без розгляду, а заявнику роз`яснюється право на подачу позову до суду адміністративної юрисдикції.

Враховуючи наведене та керуючись ст.293,294, 334-338 ЦПК України, -

у х в а л и в :

Заяву ОСОБА_1 заінтересовані особи Бучанський відділ державної реєстрації актів цивільного стану у Бучанському районі Київської області Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Київ), Міністерство оборони України, ОСОБА_2 про встановлення факту, що має юридичне значення - залишити без розгляду.

Роз`яснити ОСОБА_1 право звернутися з відповідним позовом до суду адміністративної юрисдикції.

Ухвали, що постановлені судом поза межами судового засідання або в судовому засіданні у разі неявки всіх учасників справи, розгляду справи без повідомлення (виклику) учасників справи, набирають законної сили з моменту їх підписання суддею (суддями).

Ухвала може бути оскаржена до Київського апеляційного суду протягом 15 днів з дня її проголошення або складення.

Учасник справи, якому ухвала суду не була вручена у день її проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження , якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Суддя Наталія ПІНКЕВИЧ