ДАРНИЦЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД М.КИЄВА
провадження № 2-п/753/84/23
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"07" серпня 2023 р. Дарницький районний суд м. Києва в складі

головуючого судді Колесника О.М.

при секретарі Король Н.С.

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Києві цивільну справу за заявою відповідача ОСОБА_1 про перегляд заочного рішення Дарницького районного суду м. Києва від 15.10.2019 року,

В С Т А Н О В И В :

В провадженні Дарницького районного суду м. Києва перебувала цивільна справа №753/23109/17 (провадження № 2/753/3200/19) за позовом Товарситва з обмеженою відповідальністю «Компанія з управління активами «Прімоколект-Капітал» до ОСОБА_2 про стягнення заборгованості за кредитним договором.

Заочним рішенням Дарницького районного суду м. Києва від 15 жовтня 2019 року позовні вимоги Товарситва з обмеженою відповідальністю «Компанія з управління активами «Прімоколект-Капітал» задоволено та стягнуто з ОСОБА_2 на користь Товариства з обмеженою відповідальністю «Компанія з управління активами «Прімоколект-Капітал» заборгованість за кредитним договором №490900542 від 01.03.2011 р. в розмірі 79888 грн. 58 коп., 1600 грн. 00 коп. судового збору, а всього 81488 грн. 58 коп.

18 січня 2022 року ухвалою Дарницького районного суду м. Києва було замінено сторону стягувача у виконавчому листі №753/23109/17, виданого Дарницьким районним судом м. Києва 28.11.2019 року про стягнення з ОСОБА_2 заборгованості за кредитним договором №490900542 від 01.03.2011 року, з ТОВ «Компанія з управління активами «Прімоколект-Капітал» на його правонаступника Товариство з обмеженою відповідальністю «Фінансова компанія «Кредит-Капітал».

24 липня 2023 року, надійшла заява ОСОБА_2 про перегляд заочного рішення Дарницького районного суду м. Києва від 15 жовтня 2019 року у цивільній справі №№753/23109/17 (провадження № 2/753/3200/19), в якій остання просила переглянути вказане рішення з подальшим його скасуванням, призначити справу до розгляду в загальному порядку. При цьому посилалася на те, що вона не з`являлася в судові засідання, оскільки не була повідомлена про розгляд справи, а відтак не могла подати докази, які мають істотне значення для правильного вирішення справи. Також надала заяву в якій просила суд поновити строки для подачі заяви про перегляд заочного рішення.

В судовому засіданні заявник вимоги заяви підтримала та просила суд скасувати заочне рішення суду з підстав викладених у заяві.

Представник стягувача в судове засідання не з`явилися, про час та місце судового засідання повідомлялася належним чином. При цьому, представником заявника подано заперечення проти скасування заочного рішення та розгляд справи за їх відсутності.

За вимог ст. 284 Цивільного процесуального кодексу України, заочне рішення може бути переглянуте судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача. Заяву про перегляд заочного рішення може бути подано протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Учасник справи, якому повне заочне рішення суду не було вручене у день його проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на подання заяви про його перегляд - якщо така заява подана протягом двадцяти днів з дня вручення йому повного заочного рішення суду. Строк на подання заяви про перегляд заочного рішення може бути також поновлений в разі пропуску з інших поважних причин.

З матеріалів справи вбачається, що про заочне рішення Дарницького районного суду м. Києва від 15 жовтня 2019 року, відповідач дізналася 20 липня 2023 року, звернувшись за правничою допомогою.

За вказаних обставин, суд приходить до висновку про можливість поновлення ОСОБА_2 строку на подання заяви про перегляд заочного рішення.

Відповідно до ст.288 ЦПК України, заочне рішення підлягає скасуванню, якщо судом буде встановлено, що відповідач не з`явився у судове засідання та (або) не повідомив про причини неявки, а також не подав відзив на позовну заяву з поважних причин, і докази, на які він посилається мають істотне значення для правильного вирішення справи.

Тобто, необхідним є наявність трьох обставин: неявка відповідача у судове засідання і неповідомлення про причини неявки (або неявка відповідача у судове засідання, або не повідомлення про причини неявки); не подача відзиву з поважних причин; наявність доказів, які мають істотне значення для правильного вирішення справи, тобто такі докази, які не досліджувались судом при ухваленні заочного рішення.

Як вбачається з матеріалів цивільної справи, повідомлення відповідача про слухання справи здійснювалося за зареєстрованим місцем її проживання, а саме за адресою: АДРЕСА_1 , що підтверджена витягом від 26 грудня 2017 року, наданого Реєстром територіальної громади м. Києва та не заперечувалось заявником про, що зазначено в заяві про перегляд заочного рішення. Разом з тим, поштові повідомлення повернулися до суду з відмітками «за терміном зберігання».

При цьому, за змістом ч. 1 ст. 131 ЦПК України учасники судового процесу зобов`язані повідомляти суд про зміну свого місця проживання (перебування, знаходження) або місцезнаходження під час провадження справи. У разі відсутності заяви про зміну місця проживання або місцезнаходження судова повістка надсилається учасникам справи, які не мають офіційної електронної адреси та за відсутності можливості сповістити їх за допомогою інших засобів зв`язку, що забезпечують фіксацію повідомлення або виклику, на останню відому судові адресу і вважається доставленою, навіть якщо учасник судового процесу за цією адресою більше не проживає або не знаходиться.

Слід зазначити, що судом вчинено дії щодо належного повідомлення відповідача про результати розгляду справи, шляхом направлення на її адресу копії судових повісток. Повернення відділенням поштового зв`язку до суду поштових конвертів свідчить, що судові повістки не вручені з причин, що не залежать від суду, який у установленому законодавством порядку вчинив процесуальні дії, що у відповідності до вимог ЦПК України свідчить про належне повідомлення відповідача про розгляд справи.

Аналогічна позиція міститься в Постанові Верховного суду від 15 травня2019 року (справа № 0870/8014/12, провадження № К/9901/6938/19).

Враховуючи вищенаведене та те, що заявником - відповідачем у справі доказів поважності причин неприбуття у судові засідання у даній цивільній справіне надано, авикладені у заяві обставини спростовуються наявними у справі документами, суд вважає, що заява про перегляд заочного рішення є необґрунтованою, тому підстави для застосування ст. 288 ЦПК України відсутні.

Суд не дає оцінку доказам, що долучені до заяви про перегляд заочного рішення, оскільки обставини на які посилається відповідач не створюють юридичну сукупність елементів, які дають підстави для скасування заочного рішення. У зв`язку з викладеним, суд залишає заяву в частині перегляду заочного рішення, без задоволення.

Ухвалюючи про залишення без задоволення заяви про перегляд заочного рішення, суд у відповідності до ч. 4 ст. 287 ЦПК України вважає за необхідне роз`яснити відповідачу право на подання апеляційної скарги на заочне рішення суду у загальному порядку, встановленому цивільним процесуальним законодавством.

Керуючись ст. ст. 284-288, 353 ЦПК України, суд

У Х В А Л И В :

Заяву відповідача ОСОБА_1 про перегляд заочного рішення Дарницького районного суду м. Києва від 15.10.2019 року залишити без задоволення.

Апеляційна скарга на заочне рішення суду може бути подана до Київського апеляційного суду протягом 30 днів після виготовлення повного тексту ухвали про залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення.

Повний текст ухвали виготовлено 07.08.2023 року.

Суддя :