ПОЛТАВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
01 березня 2023 року м. Полтава
Постановою Полтавського апеляційного суду від 01 березня 2023 року у складі судової колегії: головуючий суддя Бутенко С. Б., судді - члени колегії Обідіна О. І., Прядкіна О. В. скасовано рішення Московського районного суду м. Харкова від 02 червня 2021 року та ухвалено у справі нове судове рішення про відмову у задоволенні позову ТОВ «Ньюпорт Холдінг» до ОСОБА_1 про відшкодування шкоди.
Відмовляючи у задоволенні позову, судова колегія виходила з того, що позивачем не доведено розмір збитків відповідно до реальної вартості втраченого майна на момент розгляду справи, необхідних для відновлення пошкодженої речі.
При цьому колегією суддів взято до уваги наданий відповідачем звіт про оцінку розміру прямого збитку, завданого власнику майна - цінового пілону, розташованого за адресою: АДРЕСА_1 , від 23.11.2019, виконаний суб`єктом оціночної діяльності ФОП ОСОБА_2 , із визначенням такого збитку у розмірі 79 960 грн, та враховано виплату позивачу страхового відшкодування у розмірі 100 000 грн.
Відповідно до частини третьої статті 35 ЦПК України суддя, не згодний з рішенням при колегіальному розгляді справи, може письмово викласти свою окрему думку.
За правилами частин першої, другої статті 1166 ЦК України майнова шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам фізичної або юридичної особи, а також шкода, завдана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала. Особа, яка завдала шкоди, звільняється від її відшкодування, якщо вона доведе, що шкода завдана не з її вини.
Згідно з частинами другою, п`ятою статті 1187 ЦК України шкода, завдана джерелом підвищеної небезпеки, відшкодовується особою, яка на відповідній правовій підставі (право власності, інше речове право, договір підряду, оренди тощо) володіє транспортним засобом, механізмом, іншим об`єктом, використання, зберігання або утримання якого створює підвищену небезпеку. Особа, яка здійснює діяльність, що є джерелом підвищеної небезпеки, відповідає за завдану шкоду, якщо вона не доведе, що шкоди було завдано внаслідок непереборної сили або умислу потерпілого.
Частиною третьою статті 22 ЦК України встановлено, що збитки відшкодовуються у повному обсязі, якщо договором або законом не передбачено відшкодування у меншому або більшому розмірі.
Під збитками розуміються витрати, яких особа зазнала у зв`язку зі знищенням або пошкодженням речі, а також витрати, які особа зробила або мусить зробити для відновлення свого порушеного права (реальні збитки) (пункт 1 частини другої статті 22 ЦК України).
Відповідно до статті 1192 ЦК України розмір збитків, що підлягають відшкодуванню потерпілому, визначається відповідно до реальної вартості втраченого майна на момент розгляду справи або виконання робіт, необхідних для відновлення пошкодженої речі.
Статтею 1194 ЦК України встановлено, що в разі, якщо страхової виплати (страхового відшкодування) недостатньо для повного відшкодування шкоди, завданої особою, яка застрахувала свою цивільну відповідальність, ця особа зобов`язана сплатити потерпілому різницю між фактичним розміром шкоди і страховою виплатою (страховим відшкодуванням).
По справі встановлено, що 13 березня 2019 року ОСОБА_1 , керуючи автомобілем Volkswagen Polo, державний номер НОМЕР_1 , невірно обрав безпечну швидкість руху, не впорався з керуванням, внаслідок чого здійснив наїзд на інформаційне табло (ціновий пілон), який розташований біля в`їзду на АЗС № 3, внаслідок чого було фактично зруйновано (знищено) інформаційне табло (ціновий пілон), чим спричинено ТОВ «Ньюпорт Холдінг» матеріальну шкоду.
26 березня 2019 року ТОВ «Ньюпорт Холдінг» укладено договір підряду № 101-19МД з ТОВ «МІРА-Д» на виконання робіт з виготовлення та монтажу цінового пілону на АЗС № 3 за адресою: м. Харків, вул. Клочківська, 317 - А та додатковою угодою № 1 від 15.07.2019 визначено ціну робіт за договором в розмірі 265 855,56 грн, 53 171,11 грн - ПДВ, а всього - 319 026,67 грн.
Вартість матеріалів і робіт з виготовлення та монтажу інформаційного табло (цінового пілону) підтверджується розрахунками № 1-4, локальними кошторисами на будівельні роботи №№ 2-1-1, 2-1-2, загальновиробничими витратами на будову, актом приймання виконаних будівельних робіт, підсумковою відомістю ресурсів, розрахунком загальновиробничих витрат до Акту КБ-2в, довідкою про вартість виконаних будівельних робіт та витрати.
Таким чином, позивач відновив інформаційне табло (ціновий пілон), який повністю був знищений внаслідок ДТП, що сталася з вини відповідача, за що сплатив в повному обсязі ТОВ «МІРА-Д» вартість матеріалів і робіт з виготовлення та монтажу інформаційного табло (цінового пілону) на загальну суму 319 026, 67 грн, що підтверджується платіжними дорученнями № 942 від 24.07.2019 на суму 221 724,66 грн та № 947 від 25.07.2019 на суму 97 302,01 грн.
Відхиляючи надані позивачем докази на підтвердження розміру завданого відповідачем збитку та враховуючи Звіт про оцінку розміру прямого збитку (матеріального збитку), виконаний суб`єктом оціночної діяльності ФОП ОСОБА_2 , колегія суддів, на мою думку, помилково не взяла до уваги, що даний звіт ґрунтується на розрахунку вартості 1 кв. м аналога із визначенням технічних характеристик об`єкта оцінки, тобто площі двостороннього цінового пілону на п`ять видів палива, яку оцінювачем встановлено як 7,5 кв. м на підставі відповіді Відділу реклами департаменту контролю виконавчого комітету Харківської міської ради Харківської області від 04.11.2019, що містить орієнтовний розмір спеціальної конструкції - щит стаціонарний (пілон), належність якого позивачу по справі не встановлена, а з огляду на те, що відповідно до Правил роздрібної торгівлі нафтопродуктами, затверджених постановою Кабінету Міністрів України від 20 грудня 1997 року № 1442, та статті 2 Закону України «Про рекламу», що не відносять спірну конструкцію до зовнішньої реклами, така інформація взагалі не стосується предмета доказування у справі.
Сам об`єкт оцінки - знищене відповідачем інформаційне табло (ціновий пілон), а також відновлене позивачем інформаційне табло (ціновий пілон) суб`єктом оціночної діяльності ФОП ОСОБА_2 не оглядався, а вихідних даних та іншої інформації було недостатньо для виконання оцінки, про що вказано і в рецензії ТОВ «Спецюст». Невідповідність звіту вимогам нормативно-правових актів з оцінки майна, припущення, які враховувалися при складанні та визначенні вартості майна, зокрема, щодо витрат на доставку і монтаж, величини зносу до пошкодження та зносу після пошкодження, а також невідповідність методичних підходів, методів та оціночної процедури Національному стандарту № 1 «Загальні засади оцінки майна і майнових прав», затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 10.09.2003 № 1440, дають підстави для висновку про неналежність даного звіту, як доказу завданого позивачеві збитку.
Натомість, здійснені позивачем витрати на відновлення знищеного майна, розмір яких не заперечувався страховиком - ПАТ «HACK «Оранта», що здійснило виплату страхового відшкодування на підставі наданих позивачем документів, підтверджується належними та допустимими доказами, які в установленому порядку не спростовані відповідачем.
Визначена у Договорі підряду № 101-19 МД від 26.03.2019 вартість виконаних робіт по виготовленню та монтажу цінового пілону містить обґрунтування у кошторисах та розрахунках, які можливо перевірити на предмет реальності та необхідності таких витрат, а тому досягнення позивачем домовленості з підрядником щодо ціни робіт, не свідчить про те, що такі роботи підрядником не проводились, їх вартість не відповідає ринковим цінам, та такі витрати з відновлення знищеного майна не були понесені позивачем.
У спірних правовідносинах ПАТ «HACK «Оранта» відповідає за завдану відповідачем шкоду у межах визначеної полісом обов`язкового страхування цивільно-правової відповідальності власників наземних транспортних засобів, суми страхового відшкодування, та відповідач, як особа зобов`язальна по повному відшкодуванню завданих збитків, має довести, що шкоду завдано не з його вини.
Покладення тягаря доказування лише на потерпілу сторону, на мій погляд, не відповідає принципу змагальності сторін, а відмова у задоволенні позову за наявності доказів понесених позивачем збитків, які іншою стороною належним чином не спростовані, не сприяє завданням цивільного судочинства щодо справедливого, неупередженого та своєчасного розгляду і вирішення справи з метою ефективного захисту порушених прав потерпілої особи.
За відсутності доказів, що ТОВ «МІРА-Д» є платником ПДВ, відшкодуванню позивачеві відповідачем підлягає 165 855,56 грн завданих збитків, які повністю не покриті страховим відшкодуванням, тому оскаржуване рішення суду першої інстанції підлягає скасуванню лише в частині стягнення 53 171,11 грн ПДВ, в іншій частині рішення суду є законним та обґрунтованим і підлягає залишенню в силі.
Суддя С. Б. Бутенко