Справа №295/4157/23
У х в а л а
Про залишення позовної заяви без руху
Суддя Богунського районного суду м. Житомира Чішман Л.М.,
вирішуючи питання про відкриття провадження у цивільній справі за позовом представника ОСОБА_1 - адвоката Січкаря Анатолія Миколайовича до приватного нотаріуса Житомирського міського нотаріального округу Горая Олега Станіславовича про визнання недійсним свідоцтва про право на спадщину за законом, -
Позивач звернулася до суду з позовом, в якому просить визнати недійсним свідоцтво про право на спадщину за законом від 03.03.2018 року, видане приватним нотаріусом Житомирського міського нотаріального округу Гораєм О.С. та зареєстрованим в реєстрі за №392.
Вирішуючи питання про можливість відкриття провадження у справі, суддею встановлено наступне.
Вимоги до позовної заяви визначені статтями 175, 177 ЦПК України.
Відповідно до п.п. 4, 5 ч. 3 ст. 175 ЦПК України в заяві повинен бути зазначений зміст позовних вимог, виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги; зазначення доказів, що підтверджують вказані обставини.
Оскаржуване свідоцтво про право на спадщину позивач вважає таким, що видане з порушенням, оскільки у ньому вказано невірні дані спадкоємця, зокрема невірно вказано прізвище « ОСОБА_2 » взамін вірного « ОСОБА_3 ».
Частина перша ст. 4 ЦПК України передбачає, що кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів.
Згідно ст. 48 ЦПК України сторонами в цивільному процесі є позивач і відповідач. Позивачем і відповідачем можуть бути фізичні і юридичні особи, а також держава.
Відповідач - це особа, яка, на думку позивача порушила, не визнала чи оспорила суб`єктивні права, свободи чи інтереси позивача.
Позивач зазначає, що набув майно власність на підставі свідоцтва про прийняття спадщини. При цьому, відповідачем зазначає приватного нотаріуса Житомирського міського нотаріального округу Горая Олега Станіславовича, який здійснював оформлення свідоцтва.
У справах щодо права власності у порядку спадкування належним відповідачем є спадкоємець (спадкоємці), який прийняв спадщину, а у випадку його відсутності, належним відповідачем є відповідний орган місцевого самоврядування.
Таким чином, позивачу слід уточнити склад учасників по справі, зокрема, осіб, до яких слід пред`являти позовні вимоги.
Матеріали справи не містять інформації про коло спадкоємців до майна померлого ОСОБА_4 .
Таким чином, залучивши до участі у справі всіх осіб, права яких порушено, зокрема в разі відсутності інших спадкоємців, відповідачем має бути Житомирська міська рада, позивач повинен додати до позовної заяви її копії та копії всіх документів, що додаються до неї, відповідно до кількості відповідачів і третіх осіб.
Крім цього, позивачем обрано невірний спосіб захисту свої прав.
Так, зазначивши про те, що спірне свідоцтво про право на спадщину є недійсним у зв`язку з невірним зазначенням в ньому прізвища спадкоємця та керуючись ст. 1301 ЦК України, в якій зазначено, що свідоцтво про право на спадщину визнається недійсним за рішенням суду, якщо буде встановлено, що особа, якій воно видане, не мала права на спадкування, а також в інших випадках, встановлених законом, позивачем не взято до уваги, що в порядку ст. 315 ЦПК України він може звернутися до суду в порядку окремого провадження із заявою про встановлення факту належності правовстановлюючого документа.
Так, згідно п. 12 Постанови Пленуму Верховного Суду України №5 від 31.03.1995 року «Про судову практику в справах про встановлення фактів, що мають юридичне значення» при розгляді справи про встановлення факту належності правовстановлюючих документів особі, прізвище, ім`я, по батькові, місце і час народження якої зазначені в документі, не збігаються з ім`ям, по батькові, прізвищем, місцем і часом народження цієї особи, вказаним у свідоцтві про народження або в паспорті, в тому числі, факту належності правовстановлюючого документа, в якому допущені помилки у прізвищі, імені, по батькові або замість імені чи по батькові зазначені ініціали, суд повинен запропонувати заявникові подати докази про те, що правовстановлюючий документ належить йому і що організація, яка видала документ, не має можливості внести до нього відповідні виправлення.
Згідно листа ВСУ від 01.01.2012 року "Про судову практику розгляду справ про встановлення фактів, що мають юридичне значення", коли установи, які видали ці документи, не можуть виправити допущені в них помилки, відповідно до п. 6 ч. 1 ст. 256 ЦПК України, громадяни мають право звернутися до суду із заявою про встановлення факту належності правовстановлюючого документа. Проте, сам по собі факт належності документа не породжує для його власника жодних прав, що випливають із цього факту. Це означає, що в судовому порядку можна встановити належність громадянину такого документа, який є правовстановлюючим.
Враховуючи те, що позивач звертався до відповідача з приводу внесення змін у спірне свідоцтво про право на спадщину та отримав відмову, наявні підстави для звернення позивачем до суду із заявою в порядку окремого провадження про встановлення факту належності йому правовстановлюючого документа - свідоцтва про право на спадщину за законом від 03.03.2018 року, виданого приватним нотаріусом Житомирського міського нотаріального округу Гораєм О.С. та зареєстрованого в реєстрі за №392.
Відповідно до ч. 1 ст. 185 ЦПК України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175 і 177 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.
За наведених обставин, суддя вважає за необхідне залишити позовну заяву без руху та надати позивачу строк для усунення виявлених та викладених вище недоліків.
Керуючись ст.ст. 175, 185 ЦПК України, суддя, -
Позовну заяву представника ОСОБА_1 - адвоката Січкаря Анатолія Миколайовича до приватного нотаріуса Житомирського міського нотаріального округу Горая Олега Станіславовича про визнання недійсним свідоцтва про право на спадщину за законом залишити без руху.
Встановити позивачу строк для усунення недоліків упродовж 7 (семи) днів з моменту отримання копії цієї ухвали.
Копію ухвали надіслати позивачу.
У разі невиконання ухвали суду у зазначений строк позовну заяву буде визнано неподаною та повернуто позивачу зі всіма доданими документами.
Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя Л.М. Чішман