Справа № 638/3948/23
Провадження № 2/638/3040/23
РІШЕННЯ

Іменем України

14 червня 2023 року м. Харків

Дзержинський районний суд м. Харкова у складі:

головуючого судді Смирнова В.А.

за участю секретаря судового засідання Каркан А.В.

розглянувши у підготовчому засіданні в порядку загального позовного провадження в залі суду м. Харкові цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до Ізюмської міської ради Харківської області про визначення додаткового строку для прийняття спадщини,

в с т а н о в и в:

08 травня 2023 року ОСОБА_1 через свого представника, ОСОБА_2 , звернулася з позовом до Сьомої Харківської міської державної нотаріальної контори про визначення додаткового строку для прийняття спадщини.

Ухвалою Дзержинського районного суду м.Харкова від 18 травня 2023 року прийнято до розгляду та відкрито провадження у справі за позовною заявою ОСОБА_1 до Ізюмської міської ради Харківської області про визначення додаткового строку для прийняття спадщини. Суд вирішив розгляд справи проводити в порядку загального позовного провадження.

У підготовче засідання позивачка, ОСОБА_1 , не з`явилася, про дату та час судового засідання була повідомлена своєчасно та належним чином, про причини неявки суду не повідомила.

Представник позивачки, адвокат Неженець Тетяна Іллівна, у підготовче засідання не з`явилася, через канцелярію суду подала клопотання, в якому просила суд провести слухання справи без участі позивачки та її представника, вказала, що позовні вимоги підтримує повністю, а також просила суд не стягувати з Ізюмської міської ради Харківської області судові витрати у вигляді сплаченого судового збору.

Представник Відповідача-Ізюмської міської ради Харківської області, в підготовче засідання не з`явився, був повідомлений своєчасно та належним чином. 25 травня 2023 року через канцелярію суду надійшло клопотання від представника Ізюмської міської ради Кисельової Наталії, в якій просить суд провести розгляд справи без участі представника Ізюмської міської ради, проти задоволення позову не заперечують.

Відповідно до частини другої статті 247 ЦПК України у разі неявки в судове засідання всіх учасників справи чи в разі якщо відповідно до положень цього Кодексу розгляд справи здійснюється судом за відсутності учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.

Відповідно до ч.3 ст.200 ЦПК України за результатами підготовчого провадження суд ухвалює рішення у випадку визнання позову відповідачем.

Відповідно до ч. 4 ст. 206 ЦПК України у разі визнання відповідачем позову суд за наявності для того законних підстав ухвалює рішення про задоволення позову.

Дослідивши матеріали справи, суд вважає, що позов підлягає задоволенню з таких підстав.

Судом встановлено такі факти та відповідні їм правовідносини.

ІНФОРМАЦІЯ_1 помер ОСОБА_3 , що підтверджується копією Свідоцтва про смерть серії НОМЕР_1 , виданим першим відділом державної реєстрації актів цивільного стану у місті Харкові Східного міжрегіонального управління Міністерства юстиції 22 квітня 2023 року.

ІНФОРМАЦІЯ_1 померла ОСОБА_4 , що підтверджується копією Свідоцтва про смерть серії НОМЕР_2 , виданим першим відділом державної реєстрації актів цивільного стану у місті Харкові Східного міжрегіонального управління Міністерства юстиції 22 квітня 2023 року.

ІНФОРМАЦІЯ_1 помер ОСОБА_5 , що підтверджується копією Свідоцтва про смерть серії НОМЕР_3 , виданим першим відділом державної реєстрації актів цивільного стану у місті Харкові Східного міжрегіонального управління Міністерства юстиції 22 квітня 2023 року.

09 березня 2022 року був припинений зв`язок з родиною ОСОБА_6 та про їх долю ОСОБА_7 не було відомо.

Після визволення м. Ізюм, ОСОБА_1 стало відомо, що будинок АДРЕСА_1 , де мешкала родина ОСОБА_6 , був зруйнований 09.03.2022р. та з під завалів було вилучено три загиблі особи, яких неможливо було впізнати.

По даному факту Слідчим управлінням ГУНП в Харківській області було проведено досудове розслідування у кримінальному провадженні № 0000624 від 15.09.2022 р. за ч.2 ст.438 КК України.

В ході досудового розслідування до ХОБСМЄ призначено судово-медичну експертиз трупу невстановлених осіб, проведено молекулярно-генетичну експертизу, за результатами якої встановлено спорідненість.

Відповідно до висновків експертиз, були встановлені особи загиблих ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_2 та його батьків: ОСОБА_8 (рідного брата ОСОБА_9 ) та ОСОБА_4 .

19.04.2023 року ГУ НП в Харківській області повідомило ХОБСМЄ про встановлення осіб, які загинули в будинку АДРЕСА_1 , після чого 22 квітня 2023 були видані відповідні свідоцтва про смерть.

Позивачка вказує, що ОСОБА_5 приходиться їй рідним братом, а ОСОБА_3 рідним племінником.

Інших спадкоємців після смерті ОСОБА_3 не має.

04 травня 2023 року року ОСОБА_1 звернулася до Сьомої Харківської міської державної нотаріальної контори із заявою щодо про видачу свідоцтва про право на спадщину за законом після померлого ІНФОРМАЦІЯ_1 ОСОБА_3 .

Постановою державного нотаріуса Сьомої Харківської міської державної нотаріальної контори від 04 травня 2023 року ОСОБА_10 відмовлено у видачі свідоцтва про право на спадщину за законом після померлого ІНФОРМАЦІЯ_1 ОСОБА_3 , у зв`язку із тим, що вона не проживала з померлим на час відкриття спадщини, та пропустила строк для подання заяви про прийняття спадщини.

Згідно з ч. 1 ст. 4 ЦПК України, кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів.

Статтею 1216 ЦК України передбачено, що спадкуванням є перехід прав та обов`язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця) до інших осіб (спадкоємців).

Право на спадкування виникає у день відкриття спадщини, згідно з ч.3 ст.1223 ЦК України.

Відповідно до положень ст.1217 ЦК України, спадкування здійснюється за заповітом або за законом.

Відповідно до ч. 1 ст. 1222 ЦК України, спадкоємцями за заповітом і за законом можуть бути фізичні особи, які є живими на час відкриття спадщини, а також особи, які були зачаті за життя спадкодавця і народженні живими після відкриття спадщини.

До складу спадщини входять усі права та обов`язки, що належали спадкодавцеві на момент відкриття спадщини і не припинилися внаслідок його смерті.

Відповідно до ст.ст. 1220-1221, 1223 ЦК України, спадщина відкривається внаслідок смерті особи або оголошення її померлою. Часом відкриття спадщини є день смерті особи або день, з якого вона оголошується померлою, і саме з нього виникає право на спадкування, а місцем відкриття - є останнє місце проживання спадкодавця.

У першу чергу право на спадкування за законом мають діти спадкодавця, що визначається ст. 1261 ЦК України.

Згідно з ч. 1 ст. 1270 ЦК України, для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини, а з урахуванням пункту 3 Постанови Кабінету Міністрів від 28 лютого 2022 року 3164 «Деякі питання в умовах воєнного стану», відповідно до якого перебіг строку для прийняття спадщини або відмови від її прийняття зупиняється на час дії воєнного стану, але не більше ніж на чотири місяці.

Згідно з ст. 1272 ЦК України, якщо спадкоємець протягом строку, встановленого статтею 1270 цього Кодексу, не подав заяву про прийняття спадщини, він вважається таким, що не прийняв її. За письмовою згодою спадкоємців, які прийняли спадщину, спадкоємець, який пропустив строк для прийняття спадщини, може подати заяву про прийняття спадщини нотаріусу за місцем відкриття спадщини. За позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини.

Отже законодавчо передбачено, що якщо спадкоємець пропустив шестимісячний строк для подання заяви про прийняття спадщини з поважних причин, закон гарантує йому право на звернення до суду з позовом про визначення додаткового строку на подання такої заяви.

З урахуванням веденого в Україні Указом Президента України №64/2022 від 24.02.2022 року воєнного стану, у позивача виникли об`єктивні та істотні труднощі для своєчасної подачі заяви про прийняття спадщини.

Позивачка пропустила встановлений строк для прийняття спадщини, тому вправі звернутись в суд з позовом для визначення їй додаткового строку для прийняття спадщини.

Відповідно до п. 24 постанови Пленуму Верховного Суду України № 7 від 30 травня 2008 року «Про судову практику у справах про спадкування», особа, яка не прийняла спадщину в установлений законом строк, може звернутися до суду з позовною заявою про визначення додаткового строку для прийняття спадщини відповідно до частини третьої статті 1272 ЦК України. Вирішуючи питання про визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. Суди відкривають провадження в такій справі у разі відсутності письмової згоди спадкоємців, які прийняли спадщину (ч.2 ст.1272 ЦК України), а також за відсутності інших спадкоємців, які могли б дати письмову згоду на подання заяви до нотаріальної контори про прийняття спадщини, відповідачами у такій справі є спадкоємці, які прийняли спадщину. При відсутності інших спадкоємців за заповітом і за законом, усунення їх від права на спадкування, неприйняття ними спадщини, а також відмови від її прийняття відповідачами є територіальні громади в особі відповідних органів місцевого самоврядування за місцем відкриття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій. За наявності у спадковій справі заяви спадкоємця про відмову від права на спадщину його вимоги про визначення додаткового строку для прийняття спадщини задоволенню не підлягають.

Згідно з п. 24 Постанови Пленуму Верховного суду України № 7 від 30.05.2008 року «Про судову практику у справах про спадкування», особа, яка не прийняла спадщину в установлений законом строк, може звернутися до суду з позовною заявою про визначення додаткового строку для прийняття спадщини відповідно до частини третьої статті 1272 ЦК України.

Відповідно до постанови ВС/КЦС № 681/203/17-ц від 17.10.2018, незначний часовий проміжок між закінченням строку прийняття спадщини та подачею позовної заяви про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини є підставою для задоволення таких вимог.

Проаналізувавши встановлені обставини по справі, оцінивши надані докази в їх сукупності, враховуючи, що позивачка об`єктивно не могла раніше звернутися до нотаріуса, оскільки не знала достовірно, що спадкодавець помер, то, суд вважає за необхідне визнати причини пропуску строку подачі заяви про прийняття спадщини спадкоємицею поважними та визначити їй додатковий строк для подачі заяви про прийняття спадщини терміном в три місці.

Задовольняючи позов суд враховує, що додатковий строк визначається у разі, якщо суд визнає причини пропуску строку для прийняття спадщини поважними.

Факт пропуску строку для прийняття спадщини не є підставою для усунення від спадкування, тому суд приходить до висновку, що позов підлягає задоволенню.

Згідно частиною першою статті 142 ЦПК України, частини третьої статті 7 Закону України «Про судовий збір», у разі визнання позову відповідачем до початку розгляду справи по суті суд вирішує питання про повернення позивачу з державного бюджету 50 відсотків судового збору, сплаченого при поданні позову.

Беручи до уваги вищенаведене, підлягають поверненню позивачу з державного бюджету 536 гривень 80 копійок, що дорівнює 50 відсоткам судового збору, сплаченого позивачем при поданні позову (1073,60 х 0,5 = 536,80).

Понесені позивачем витрати зі сплати судового збору у сумі 536,80 коп. відповідно до статті 141 ЦПК України покласти на позивачку, оскільки вона просила не стягувати судові витрати з відповідача.

Керуючись статтями10,12, 13, 76, 141,200, 206, 258, 259, 263-265, 268, 273, 279, 354 ЦПК України, статтями 56, 104, 105, 109, 112,160,161 Сімейного кодексу України, Законом України «Про охорону дитинства» суд -

ухвалив:

Позовні вимоги ОСОБА_1 до Ізюмської міської ради Харківської області про визначення додаткового строку для прийняття спадщини - задовольнити.

Визначити ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_3 додатковий строк для подання заяви про прийняття спадщини після смерті ОСОБА_3 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_1 , терміном 3 (три) місяці з дня набрання рішенням суду законної сили.

Повернути ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_3 536 (п`ятсот тридцять шість) грн. 80 коп., сплаченого нею за подання до суду позовної заяви за квитанцією №0.0..1 від 08 травня 2023 року.

Рішення може бути оскаржене в апеляційному порядку до Харківського апеляційного суду через Дзержинський районний суд м. Харкова протягом 30 днів з дня виготовлення повного рішення. Учасник справи, якому повне рішення не було вручене у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження на рішення суду - якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Позивач: ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_4 , РНОКПП: НОМЕР_4 , адреса реєстрації місця проживання: АДРЕСА_2

Відповідач: Ізюмська міська рада Харківської області, ЄДПРОУ 26201641, місцезнаходження юридичної особи: 64309, Харківська область, м.Ізюм, пл.Центральна,1

З текстом рішення можна ознайомитись в Єдиному державному реєстрі судових рішень за посиланням http://reyestr.court.gov.ua.

Суддя В.А. Смирнов