Справа № 577/1333/23
Провадження № 2/577/446/23

З А О Ч Н Е Р І Ш Е Н Н Я
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И
25 квітня 2023 року м. Конотоп
Конотопський міськрайонний суд Сумської області
у складі головуючого судді Ярмак О.М.,
за участі секретаря Цуканової О.В.,
розглянувши за правилами спрощеного позовного провадження у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Конотопі Сумської області справу за позовною заявою ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу,-
В С Т А Н О В И В:
ОСОБА_1 звернувся до суду з позовом до ОСОБА_2 та прохає розірвати між ним і відповідачем шлюб, зареєстрований 02 жовтня 2018 року. Свої вимоги обґрунтовує тим, що спільне життя з відповідачем у нього не склалося. Їх сім`я фактично перестала існувати. Він та ОСОБА_2 з лютого 2022 року проживають окремо і не ведуть спільне господарство, тому він не бажає у подальшому перебувати у шлюбі з ОСОБА_2 . Після розірвання шлюбу його та відповідача малолітню дитину доньку ОСОБА_3 , яка народилася ІНФОРМАЦІЯ_1 , прохає залишити проживати разом з матір`ю - ОСОБА_2 .
Ухвалою Конотопського міськрайонного суду Сумської області від 27 березня 2023 року провадження у справі було відкрито та справа призначена до судового розгляду у порядку спрощеного позовного провадження на 25 квітня 2023 року (а.с. 10).
Позивач ОСОБА_1 у судове засідання не з`явився, надав заяву про розгляд справи без його участі, зазначивши, що позовні вимоги підтримує у повному обсязі та прохає розірвати шлюб між ним і ОСОБА_2 . Проти ухвалення у справі заочного рішення не заперечує (а.с. 18).
Відповідач ОСОБА_2 у судове засідання не з`явилася, про дату, час і місце судового розгляду справи була повідомлена у встановленому законом порядку (а.с. 14-17), про причини своєї неявки суд не повідомила, заяв про розгляд справи за її відсутності до суду не надходило, відзив на позовну заяву ОСОБА_2 наданий не був.
Оскільки дотримані всі, передбачені ч. 1 ст. 280 ЦПК України вимоги, суд, зі згоди позивача, ухвалює заочне рішення у справі на підставі наявних доказів.
Відповідно до ст. 112 СК України суд з`ясовує фактичні взаємини подружжя, дійсні причини позову про розірвання шлюбу, бере до уваги наявність малолітньої дитини, дитини-інваліда та інші обставини життя подружжя. Суд постановляє рішення про розірвання шлюбу, якщо буде встановлено, що подальше спільне життя подружжя і збереження шлюбу суперечило б інтересам одного з них, інтересам їхніх дітей, що мають істотне значення.
Встановлено, що сторони зареєстрували шлюб 02 жовтня 2018 року (а.с. 3).
ІНФОРМАЦІЯ_1 у сторін народилася донька ОСОБА_3 (а.с. 4).
Як вбачається із позовної заяви, сторони проживають окремо та не ведуть спільне господарство з лютого 2022 року (а.с. 1).
Суд вважає, що подальше спільне життя подружжя ОСОБА_1 та ОСОБА_2 неможливе та збереження шлюбу суперечило б їх інтересам, а також інтересам їх малолітньої дитини.
За таких обставин, слід розірвати шлюб, зареєстрований між сторонами.
Відповідно до ст. 113 СК України особа, яка змінила своє прізвище у зв`язку з реєстрацією шлюбу, має право після розірвання шлюбу надалі іменуватися цим прізвищем або відновити своє дошлюбне прізвище.
Відповідач ОСОБА_2 питання про відновлення її дошлюбного прізвища не порушує, а тому після розірвання шлюбу її прізвище слід залишити « ОСОБА_4 ».
Спір щодо визначення місця проживання малолітньої дитини після розірвання шлюбу між сторонами не виник. Позивач ОСОБА_1 прохає після розірвання шлюбу між ним і ОСОБА_2 , залишити проживати малолітню дитину доньку ОСОБА_5 , яка народилася ІНФОРМАЦІЯ_1 , разом з матір`ю - ОСОБА_2 .
Частиною 1 ст. 160 СК України передбачено, що місце проживання дитини, яка не досягла 10 років, визначається за згодою батьків.
Згідно до ст. 161 СК України, за наявності спору щодо того з ким із батьків буде проживати малолітня дитина, даний спір між ними може вирішуватися органом опіки та піклування або судом.
Відповідно до правової позиції, викладеної Верховним Судом у постанові від 15 січня 2020 року у справі № 200/952/18, за загальним правилом за відсутності спору щодо того з ким із батьків будуть проживати неповнолітні діти суд може вирішити питання про залишення проживання дитини з матір`ю чи батьком одночасно з вимогою про розірвання шлюбу. Лише за наявності такого спору між батьками суд повинен роз`яснити сторонам порядок вирішення питання про визначення місця проживання дитини.
Аналогічну правову позицію висловив Верховний Суд у справі № 339/143/20 (провадження № 61-6809св21) від 22 грудня 2021 року, та окрім цього вказав, що зазначення у резолютивній частині рішення суду з ким дитина залишиться проживати, не свідчить, що суд вирішив позов про визначення місця проживання дитини, оскільки суд лише констатує, з ким залишається проживати дитина після розірвання шлюбу, не змінюючи при цьому місце її проживання. Одночасно Верховний Суд наголошує на тому, відповідач не позбавлений можливості звернутися до суду з позовом про визначення місця проживання дитини разом з ним за наявності підстав вважати, що це відповідатиме найкращим інтересам дитини.
Враховуючи вищевикладене, малолітню дитину сторін - ОСОБА_3 , яка народилася ІНФОРМАЦІЯ_1 , після розірвання між сторонами шлюбу залишити проживати разом із матір`ю ОСОБА_2 .
Керуючись ст. ст. 104, 105, 110 112, 113, 160. 161 СК України, ст. ст. 11, 12, 13, 259, 263-265, 273, 280-284, 354, 355 ЦПК України,-
Позовні вимоги ОСОБА_1 задовольнити.
Розірвати шлюб між ОСОБА_1 та ОСОБА_6 , зареєстрований 02 жовтня 2018 року у Конотопському міськрайонному відділі державної реєстрації актів цивільного стану Головного територіального управління юстиції у Сумській області, актовий запис № 366.
Після розірвання шлюбу прізвище відповідача залишити « ОСОБА_4 ».
Малолітню дитину ОСОБА_3 , яка народилася ІНФОРМАЦІЯ_1 , після розірвання між сторонами шлюбу залишити проживати разом із матір`ю ОСОБА_2 .
Заочне рішення може бути переглянуте судом, який його ухвалив, за письмовою заявою відповідача, поданою протягом тридцяти днів з дня його проголошення.
Якщо повне заочне рішення суду не було вручене відповідачу у день його проголошення, відповідач має право на поновлення пропущеного строку на подання заяви про його перегляд - якщо така заява подана протягом двадцяти днів з дня вручення йому повного заочного рішення суду.
У разі залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення заочне рішення може бути оскаржене в загальному порядку, встановленому ЦПК України. У цьому разі строк на апеляційне оскарження рішення починає відраховуватися з дати постановлення ухвали про залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення.
Рішення може бути оскаржене позивачем до Сумського апеляційного суду шляхом подання апеляційної скарги протягом тридцяти днів з дня проголошення судового рішення.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Повне найменування сторін:

Позивач: ОСОБА_1 , народився ІНФОРМАЦІЯ_2 , зареєстрований за адресою: АДРЕСА_1 , реєстраційний номер облікової картки платника податків НОМЕР_1 .

Відповідач: ОСОБА_2 , народилася ІНФОРМАЦІЯ_3 , зареєстрована та проживає за адресою: АДРЕСА_2 , реєстраційний номер облікової картки платника податків не встановлений.

Суддя Ярмак О. М.