Єдиний унікальний № 358/1170/21
Номер провадження № 2/371/312/23
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"12" липня 2023 р. м. Миронівка

Суддя Миронівський районний суд Київської області Кириленко М.О., за участю секретаря: Запари А.В. розглянувши у відкритому судовому засіданні усну заяву представника відповідача ОСОБА_1 про відвід судді Кириленко М.О. у цивільній справі за позовом Фізичної особи-підприємця ОСОБА_2 до ОСОБА_3 про відшкодування шкоди в порядку регресу,

ВСТАНОВИВ:

Під час розгляду цивільної справи за позовом Фізичної особи-підприємця ОСОБА_2 до ОСОБА_3 про відшкодування шкоди в порядку регресу, представник відповідача ОСОБА_1 заявив усний відвід судді Кириленко М.О.

Усний відвід обґрунтував ти що суддя скасувавши заочне рішення ставиться до нього неприязнено, також на подані ним клопотання знаходиться в нарадчий кімнаті лише по 5 хв., та ухвали у судді заготовленні завчасно. Клопотання передані представнику позивача та відповідачу на пошту яка йому не відома. Також є справи які стосуються нього де він є позивачем, також призначені на сьогодні через кожні пів години що свідчить про неупередженість судді.

Суддя, розглянувши усну заяву проголошену в судовому засіданні про відвід, дійшов до наступних висновків.

Відповідно до ст. 40 ЦПК України, питання про відвід судді вирішує суд, який розглядає справу. Суд задовольняє відвід, якщо доходить висновку про його обґрунтованість

За результатами вирішення заяви про відвід суд постановляє ухвалу.

Статтею 36 ЦПК України визначено вичерпний перелік підстав відводу (самовідводу) судді і розширеному тлумаченню ця норма не підлягає.

Так, зокрема, згідно із п.п. 3 5 ч. 1 ст. 36 ЦПК України, суддя не може розглядати справу і підлягає відводу (самовідводу), якщо він прямо чи побічно заінтересований у результаті розгляду справи; є інші обставини, що викликають сумнів в неупередженості або об`єктивності судді.

Відповідно до ч. 3 ст.39 ЦПК України, відвід має бути вмотивованим.

Згідно із ч. 7 ст. 56 Закону України «Про судоустрій і статус суддів», суддя зобов`язаний справедливо, безсторонньо та своєчасно розглядати і вирішувати судові справи відповідно до закону з дотриманням засад і правил судочинства; дотримуватися правил суддівської етики, у тому числі виявляти та підтримувати високі стандарти поведінки у будь-якій діяльності з метою укріплення суспільної довіри до суду, забезпечення впевненості суспільства в чесності та непідкупності суддів.

Пунктом 5 постанови Пленуму Верховного Суду України №8 від 13.06.2007 року «Про незалежність судової влади» визначено, що відповідно до закону суддя не може брати участь у розгляді справи і підлягає відводу (самовідводу), якщо він заінтересований у результаті розгляду справи або є інші обставини, які викликають сумнів в об`єктивності та неупередженості судді.

Відповідно до статті 6 Конвенції «Про захист прав людини і основоположних свобод», кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом, який вирішить спір щодо його прав та обов`язків цивільного характеру або встановить обґрунтованість будь-якого висунутого проти нього кримінального обвинувачення.

Згідно із практики Європейського суду з прав людини потрібні докази фактичної наявності неупередженості судді для відсторонення його від справи. Таким чином, існує презумпція неупередженості судді, а якщо з`являються сумніви щодо цього, то для його відводу в ході об`єктивної перевірки має бути встановлена наявність певної особистої заінтересованості судді, певних його прихильностей, уподобань стосовно однієї зі сторін у справі.

Крім того, неупередженість судді полягає у відсутності будь-яких законних сумнівів в тому, що її забезпечено та гарантовано судом, а для перевірки на об`єктивну неупередженість слід визначити чи є факти, які не залежать від поведінки судді, що можуть бути встановлені та можуть змусити сумніватися у його неупередженості.

Наявність безсторонності суду відповідно до п.1 ст.6 Конвенції повинна визначатись за суб`єктивними та об`єктивним критеріями. Відповідно до суб`єктивного критерію беруться до уваги особисті переконання та поведінка окремого судді, тобто чи виявляв суддя упередженість або безсторонність у даній справі. Відповідно до об`єктивного критерію визначається, серед інших аспектів, чи забезпечував суд як такий та його склад відсутність будь-яких сумнівів у його безсторонності. Об`єктивний критерій безсторонності означає, що при вирішенні того, чи є у цій справі обґрунтовані причини побоюватися, що певний суддя був небезсторонній, позиція заінтересованої особи є важливою, але не вирішальною. Вирішальним же є те, чи можна вважати такі побоювання об`єктивно обґрунтованими (Рішення ЄСПЛ від 09.11.2006 року в справі «Білуха проти України» (Biluha v. Ukraine), п.49).

Дослідивши обставини, зазначені в усній заяві про відвід, суд приходить до висновку, що вказана усна заява не містить підстав, зазначених у ст. 36 ЦПК України, в ній викладені припущення щодо упередженості головуючого. Незгода сторони з процесуальними рішеннями та діями головуючого, зокрема, щодо строків призначення справи до розгляду, не може бути підставою для його відводу.

При цьому, суд звертає увагу на те, що відповідно до частини четвертої статті 36 ЦПК України, незгода сторони з процесуальними рішеннями судді, рішеннями або окремими думками судді в інших справах, висловлена публічно думка судді щодо того чи іншого юридичного питання не може бути підставою для відводу.

Крім того Постанова Верховний Суд у складі колегії суддів Касаційного кримінального суду у справі № 347/840/19 відмовив у задоволенні касаційної скарги захисника у зв`язку з відсутністю істотних порушень вимог кримінального процесуального закону. Зазначивши, що норми закону не містять заборони суддям готуватися до судового засідання, а саме вивчати матеріали провадження та готувати один чи кілька альтернативних проектів судового рішення до початку судового засідання, при цьому, немає часових обмежень щодо перебування суддів у нарадчій кімнаті, а тому відсутні істотні порушення вимог процесуального закону.

Аналогічну позицію викладено у постанові Верховного Суду від 1 жовтня 2019 р. (справа № 285/3516/17) та постанові Верховного Суду від 11 березня 2021 р. (справа № 711/798/18).

З огляду на викладене, вважаю, що заявником не зазначені та не доведені обставини, які викликають сумнів в об`єктивності та упередженості судді Кириленко М.О. при розгляді вищевказаної справи.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 36, 39, 40 ЦПК України, суддя

ПОСТАНОВИВ:

Відмовити у задоволенні усної заяви представника відповідача Корбута В.М., про відвід судді Кириленко М.О. у цивільній справі № 358/1170/21 за позовом ОСОБА_2 про відшкодування фактичних витрат в порядку регресу.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею та оскарженню не підлягає.

Суддя М.О.Кириленко