Справа № 461/5710/23
Провадження №2-о/461/124/23
У Х В А Л А

про відмову у відкритті провадження

"20" липня 2023 р. м. Львів

Суддя Галицького районного суду м. Львова Кротова О.Б., перевіривши заяву ОСОБА_1 , в інтересах якого діє адвокат Соха Ольга Генадіївна, заінтересована особа: Перша Львівська державна нотаріальна контора, про встановлення юридичного факту,

в с т а н о в и в:

19.07.2023 адвокат Соха О.Г. в інтересах ОСОБА_1 , з участю заінтересованої особи: Першої Львівської державної нотаріальної контори, звернулася до Галицького районного суду м. Львова, з заявою в якій просить встановити факт, що ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , місце народження Гайзенське місто Штаде (Федеративна Республіка Німеччина) та ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_2 у м. Київ с. Дарниця є однією і тою самою особою.

Згідно із протоколом автоматизованого розподілу від 19.07.2023 справу передано на розгляд судді Кротовій О.Б.

Оглянувши матеріали даної заяви та додані до неї документи, приходжу до наступного.

Згідно ч. 1 ст. 293 ЦПК України окреме провадження - це вид непозовного цивільного судочинства, в порядку якого розглядаються цивільні справи про підтвердження наявності або відсутності юридичних фактів, що мають значення для охорони прав та інтересів особи або створення умов здійснення нею особистих немайнових чи майнових прав або підтвердження наявності чи відсутності неоспорюваних прав.

Тлумачення ч. 1 ст. 293 ЦПК України свідчить, що суд розглядає справи про встановлення фактів, що мають юридичне значення, з метою підтвердження наявності або відсутності таких фактів.

У постанові Великої Палати Верховного Суду від 10.04.2019 в справі № 320/948/18 (провадження № 14-567цс18) зроблено висновок про те, що у порядку окремого провадження розглядаються справи про встановлення фактів, за наявності певних умов. А саме, якщо: згідно з законом такі факти породжують юридичні наслідки, тобто від них залежить виникнення, зміна або припинення особистих чи майнових прав громадян; чинним законодавством не передбачено іншого порядку їх встановлення; заявник не має іншої можливості одержати або відновити загублений чи знищений документ, який посвідчує факт, що має юридичне значення; встановлення факту не пов`язується з наступним вирішенням спору про право. Чинне цивільне процесуальне законодавство відносить до юрисдикції суду справи про встановлення фактів, від яких залежить виникнення, зміна або припинення суб`єктивних прав громадян. Проте не завжди той чи інший факт, що має юридичне значення, може бути підтверджений відповідним документом через його втрату, знищення архівів тощо. Тому закон у певних випадках передбачає судовий порядок встановлення таких фактів.

Статтею 315 ЦПК України визначено перелік справ про встановлення фактів, що мають юридичне значення, які підлягають розгляду судом у порядку окремого провадження. Даний перелік не є вичерпним, і у судовому порядку можуть бути встановлені й інші факти, від яких залежить виникнення, зміна або припинення особистих чи майнових прав фізичних осіб, якщо законом не передбачено іншого порядку їх встановлення.

Порядок внесення змін в записи актів громадянського стану передбачений ЗУ «Про державну реєстрацію актів цивільного стану» від 01.07.2010 та Правил внесення змін до актових записів цивільного стану, їх поновлення та анулювання. Вказані норми передбачають, що внесення змін у записи актів громадянського стану при наявності достатніх підстав і при відсутності спору між заінтересованими особами провадяться органами реєстрації актів громадянського стану. Відмова органів реєстрації актів громадянського стану виправити або змінити запис може бути оскаржена до суду.

Згідно п. 6 ч. 1 ст. 315 ЦПК України суд розглядає справи про встановлення факту належності правовстановлюючих документів особі, прізвище, ім`я, по батькові, місце і час народження якої, що зазначені в документі, не збігаються з прізвищем, ім`ям, по батькові, місцем і часом народження цієї особи, зазначеним у свідоцтві про народження або в паспорті.

Наведене свідчить про те, що у разі коли установи, які видали правовстановлюючі документи, не можуть виправити допущені в них помилки, особи мають право звернутись до суду із заявою про встановлення факту належності правовстановлюючого документа відповідно положень вищезазначеної норми. При розгляді цих справ суд встановлює саме належність особі документа, а не тотожність осіб, які неоднаково названі у різних документах.

При вирішенні питання про прийняття заяви про встановлення факту, що має юридичне значення, суддя, окрім перевірки відповідності поданої заяви вимогам закону щодо форми та змісту, зобов`язаний з`ясувати питання про підсудність та юрисдикційність. Оскільки чинним законодавством передбачено позасудове встановлення певних фактів, що мають юридичне значення, то суддя, приймаючи заяву, повинен перевірити, чи може взагалі ця заява розглядатися в судовому порядку і чи не віднесено її розгляд до повноважень іншого органу.

Якщо за законом заява не підлягає судовому розгляду, суддя мотивованою ухвалою відмовляє у відкритті провадження, а коли справу вже відкрито закриває провадження у ній.

Аналіз змісту заяви ОСОБА_1 свідчить про те, що заявник просить встановити факт тотожності особи, а саме: що ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , місце народження Гайзенське місто Штаде (Федеративна Республіка Німеччина) та ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_2 у м. Київ с. Дарниця - є однією і тією ж особою, що суперечить вимогам ст. 315 ЦПК України.

Із наведеного слідує, що подана заява про встановлення факту, що має юридичне значення (тотожність особи), не підлягає судовому розгляду в окремому провадженні.

Наведене виключає можливість розгляду заяви про встановлення факту тотожності осіб, а також дати та місця народження по-різному записаних у документах, в порядку цивільного судочинства, що є підставою для відмови у відкритті провадження в справі на підставі п. 1 ч. 1 ст. 186 ЦПК України.

Верховний Суд у складі колегії суддів Касаційного адміністративного суду у постанові від 28.11.2019 у справі № 592/7612/17 зробив висновок про те, що поняття «спір, який не підлягає розгляду в порядку адміністративного судочинства» слід тлумачити в сукупності з положеннями частини третьої статті 124 Конституції України та в ширшому значенні, тобто як поняття, що стосується тих спорів, які не підлягають розгляду в судах.

Аналогічна позиція міститься у Постанові Верховного суду від 08.12.2021 по справі № 464/6696/20.

Також варто зауважити й на тому, що відповідно до абз. 2 п. 12 Постанови Пленуму ВСУ «Про судову практику в справах про встановлення фактів, що мають юридичне значення» № 5 від 31.03.1995, тотожність особи судами не встановлюється.

Відповідно до роз`яснень листа Верховного Суду України від 01.01.2012 «Про судову практику розгляду справ про встановлення фактів, що мають юридичне значення», не можуть бути встановлені в судовому порядку факти щодо тотожності осіб, а також імені, по батькові та прізвища осіб, по-різному записаних у документах; якщо за законом заява не підлягає судовому розгляду, суддя мотивованою ухвалою відмовляє у відкритті провадження, а коли справу вже відкрито - закриває провадження. У цих справах, суд встановлює належність особі правовстановлюючих документів, а не тотожність прізвища, імені, по батькові, неоднаково названих у різних документах, не присвоєння чи залишення одного з них, а також не тотожність осіб, які неоднаково названі у різних документах.

Згідно з п. 1 ч. 1 ст. 186 ЦПК України суддя відмовляє у відкритті провадження у справі, якщо заява не підлягає розгляду в порядку цивільного судочинства.

Враховуючи наведене, суд приходить до висновку про відмову у відкритті окремого провадження за заявою ОСОБА_1 , в інтересах якого діє адвокат Соха Ольга Генадіївна, заінтересована особа: Перша Львівська державна нотаріальна контора, про встановлення юридичного факту.

На підставі викладеного та керуючись ст.ст. 258-261, 293, 315 ЦПК України, суддя, -

п о с т а н о в и в:

Відмовити у відкриті провадження у справі за заявою ОСОБА_1 , в інтересах якого діє адвокат Соха Ольга Генадіївна, заінтересована особа: Перша Львівська державна нотаріальна контора, про встановлення юридичного факту.

На ухвалу може бути подана апеляційна скарга до Львівського апеляційного суду протягом п`ятнадцяти днів з дня отримання її копії.

Ухвала набирає законної сили після закінчення строку для подання апеляційної скарги, якщо її не було подано, а в разі подання апеляційної скарги, ухвала, якщо її не скасовано, набирає законної сили після розгляду справи апеляційним судом.

Суддя Кротова О.Б.