Справа №443/1191/23
Провадження №2/443/460/23
УХВАЛА

про залишення позовної заяви без руху

05 липня 2023 року суддя Жидачівського районного суду Львівської області Сливка С.І., розглянувши матеріали позовної заяви ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про реальний поділ (в натурі) земельної ділянки, житлового будинку, господарських будівель та споруд,

ВСТАНОВИВ:

ОСОБА_1 звернувся до Жидачівського районного суду Львівської області із позовом до ОСОБА_2 про реальний поділ (в натурі) земельної ділянки, житлового будинку, господарських будівель та споруд.

Відповідно дост.4 ЦПК України кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів.

Порядок звернення до суду з позовною заявою урегульований ЦПК України. Подання заяви має відбуватись з дотриманням певних умов, зокрема, щодо юрисдикції.

Європейський суд з прав людини у своїй прецедентній практиці виходить із того, що положення пункту 1статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод гарантує кожному право подати до суду будь-який позов, що стосується його цивільних прав і обов`язків. Проте право на суд не є абсолютним і воно може бути піддане обмеженням, дозволеним за змістом, тому що право на доступ до суду за своєю природою потребує регулювання з боку держави. Разом з тим такі обмеження не повинні впливати на доступ до суду чи ускладнювати цей доступ таким чином і такою мірою, щоб завдати шкоди суті цього права, та мають переслідувати законну мету.

Відповідно до положень ч.3 ст.175 ЦПК України, позовна заява, серед іншого, повинна містити: зазначення ціни позову, якщо позов підлягає грошовій оцінці.

Ціна позову визначається у позовах про визнання права власності на майно або його витребування - вартістю майна (п.2 ч.1 ст.176 ЦПК України).

Позивачем у поданій позовній заяві не зазначено ціни позову та не подано доказів вартості спірного майна (позову).

При цьому, у поданій позовній заяві, позивач просить на підставі ч.1 ст.136, ч.2 ст.176 ЦПК України відстрочити сплату судового збору до моменту ухвалення рішення за відсутності можливості встановити ціну позову без оцінки майна, вартість якого буде визначена у висновках за результатами ініційованих позивачем судових експертиз.

Відповідно до ч.4 ст.177 ЦПК України, до позовної заяви додаються документи, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, що підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Згідно п.п. 2 п.1 ч.2 ст.4 Закону України «Про судовий збір» за подання фізичною особою до суду позовної заяви немайнового характеру ставка судового збору складає 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що станом на день звернення до суду становить 1073,60 грн.

За подання до суду позовної заяви майнового характеру, яка подана фізичною особою, сплачується судовий збір в розмірі 1 відсоток ціни позову, але не менше 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб та не більше 5 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб (п.п.1 п.1 ч.2 ст.4Закону України «Про судовий збір»).

Відповідно до ч.3 ст.6 Закону України «Про судовий збір», за подання позовної заяви, що має одночасно майновий і немайновий характер, судовий збір сплачується за ставками, встановленими для позовних заяв майнового та немайнового характеру. У разі коли в позовній заяві об`єднано дві і більше вимог немайнового характеру, судовий збір сплачується за кожну вимогу немайнового характеру.

Відповідно до ч.1 ст.136 ЦПК України суд, враховуючи майновий стан сторони, може своєю ухвалою відстрочити або розстрочити сплату судового збору на визначений строк у порядку, передбаченому законом, але не більше як до ухвалення судового рішення у справі.

Згідно ч.2 ст.176 ЦПК України, якщо визначена позивачем ціна позову вочевидь не відповідає дійсній вартості спірного майна або на момент пред`явлення позову встановити точну його ціну неможливо, розмір судового збору попередньо визначає суд з наступним стягненням недоплаченого або з поверненням переплаченого судового збору відповідно до ціни позову, встановленої судом при вирішенні справи.

Як вбачається із змісту позовної заяви, позивач, зокрема просить:

- провести реальний поділ (в натурі) між співвласниками часток майна житлового будинку, господарських будівель та споруд, що знаходиться в АДРЕСА_1 , виділивши в натурі у власність кожної із сторін частку майна та визнавши право власності на вказані приміщення згідно із обраним позивачем варіантом поділу (виділу) нерухомого майна, викладеним у висновку експерта за результатами проведення будівельно-технічної та оціночно-будівельної експертиз;

- провести реальний поділ (в натурі) між співвласниками часток майна земельної ділянки площею 0,2500 га., кадастровий номер :06:001:0025, цільове призначення для будівництва і обслуговування житлового будинку, господарських будівель та споруд, що знаходиться в АДРЕСА_1 , виділивши в натурі у власність кожної із сторін частку майна та визнавши право власності на неї згідно з обраним позивачем варіантом поділу (виділу) земельної ділянки, викладеним у висновку експерта за результатами проведення земельно-технічної та оціночно-земельної експертиз.

Таким чином, позовна заява містить дві вимоги майнового характеру.

Враховуючи вищевикладене, оскільки позивачем не зазначено ціни позову та не подано доказів вартості спірного нерухомого майна, суд приходить до висновку, що позивачу слід попередньо визначити суму судового збору за дві вимоги майнового характеру у розмірі 2147,20 грн. (1073,60 + 1073,60 = 2147,20) з наступним стягненням недоплаченого або поверненням надміру сплаченого судового збору відповідно до встановленої ціни позову.

Таким чином позивачу, необхідно сплати судовий збір за дві вимоги майнового характеру у розмірі 2147,20 грн, або надати докази, що підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору.

Одночасно, у задоволенні клопотання про відстрочення сплати судового збору на підставі ч.1 ст.136 ЦПК України слід відмовити, оскільки дана норма передбачає можливість відстрочки сплати судового збору, у зв`язку з майновим станом (скрутним матеріальним становищем, відсутністю доходів тощо) сторони та жодних доводів щодо такого майнового стану позивача у позовній заяві не наводиться.

Відповідно до ч.1 ст.185 ЦПК України, суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175 і 177 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

Керуючись ст.185 ЦПК України,

п о с т а н о в и в :

Відмовити в задоволенні клопотання позивача про відстрочку сплати судового збору.

Попередньо визначити судовий збір у розмірі 2147,20 грн. з наступним стягненням недоплаченого або поверненням надміру сплаченого судового збору відповідно до встановленої ціни позову

Позовну ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про реальний поділ (в натурі) земельної ділянки, житлового будинку, господарських будівель та споруд залишити без руху, надавши позивачу термін для усунення недоліків протягом десяти днів з дня отримання копії ухвали. Роз`яснити позивачу, що у випадку невиконання вимог, зазначених в ухвалі, позовна заява вважатиметься неподаною та буде повернута позивачеві.

Ухвала остаточна і оскарженню не підлягає.

Суддя С.І. Сливка