Справа № 128/2506/18
УХВАЛА

30.06.2023 м. Вінниця

Вінницький районний суд Вінницької області у складі:

головуючої - судді Саєнко О.Б., при секретарі - Фольварковій Н.О.,

без участі сторін та їх представників,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Вінниці заяву представника відповідача - адвоката Рябова Дмитра Сергійовича про перегляд заочного рішення по справі №128/2506/18 від 07.11.2018 за позовом Акціонерного товариства комерційного банку «ПриватБанк» до ОСОБА_1 про стягнення кредитної заборгованості,-

УСТАНОВИВ:

30.11.2022 до провадження Вінницького районного суду Вінницької області надійшла заява вищевказана заява, яку представник відповідача умотивував тим, що 13 листопада 2018 року Вінницький районний суд Вінницької області виніс заочне рішення по справі № 128/2506/22 за позовом АТ «КБ Приватбанк» до ОСОБА_1 яким суд вирішив стягнути із нього на користь банку заборгованість за кредитним договором №б/н від 11.07.2013, станом на 09.07.2018 в загальній сумі: 18 195 (вісімнадцять тисяч сто дев`яносто п`ять ) гривень 73 (сімдесят три) копійки, яка складається з наступного: 524,88 гривень - тіло кредиту; 4 338,71 гривень - нараховано відсотків за користуванням кредитом; 11 989,49 гривень - нараховано пені; а також штрафи: 500, 00 гривень - штраф (фіксована частина), 842, 65 гривень - штраф (процентна складова) та 1 762 грн. 00 коп. судового збору.

Вказує, що 22.11.2022 ознайомившись із повним текстом заочного рішення суду відповідач частково заперечує проти задоволення позовних вимог позивача, оскільки він не був ознайомлений із умовами кредитування, тому нарахування відсотків, штрафів, комісії та пені є незаконними, а отже відповідач має повернути лише фактично отриману суму кредиту.

Зазначає, що у переважній більшості випадків застосування конструкції договору приєднання його умови розроблює підприємець, а тому оскільки умови договорів приєднання розробляються банком, тому повинні бути зрозумілі усім споживачам і доведені до їх відома, у зв`язку із чим банк має підтвердити, що на час укладення відповідного договору діяли саме ці умови, а не інші.

Окрім того зазначає, що в разі укладення кредитного договору проценти за користування позиченими коштами та неустойка поділяються на встановлені законом (розмір та підстави, стягнення яких визначаються актами законодавства) та договірні (розмір та підстави, стягнення яких визначаються сторонами в самому договорі), проте в анкеті-заяві про приєднання до Умов та Правил надання банківських послуг, яка надана банком разом із позовною заявою, процентна ставка, порядок сплати та розмір штрафних санкцій не вказані, при цьому довідка про умови кредитування для використання кредитного ліміту та Умови та правила банківських послуг, надані банком разом із позовною заявою, підпису відповідача також не містять.

Представник вказує, що як слідує із розрахунку заборгованості, який був наданий банком, останній нараховував відповідачу відсотки за користування кредитом, за різними процентними ставками, а також стягував із нього штрафні санкції. Разом з тим, матеріали справи не містять жодного документа, який би свідчив про погодження між сторонами відсоткової ставки за користування коштами та її зміни, рядок нарахування та сплати штрафних санкцій.

Зазначає, що банк, пред`являючи вимоги про погашення кредиту, просив у тому числі, крім тіла кредиту (сума, яку фактично отримав в борг позичальник), стягнути складові його повної вартості, зокрема заборгованість за відсотками.

Вважає, що наданий позивачем витяг з Тарифів з обслуговування кредитних карт «Універсальна», Умов та правил надання банківських послуг не містить підпису позичальника, а тому не може вважатися доказом на підтвердження умов надання кредиту та того, що під час підписання заяви відповідач був ознайомлений саме з цими Умовами та правилами надання банківських послуг і, що вказані документи на момент отримання відповідачем кредитних коштів взагалі містили умови. Крім того, роздруківка із сайту позивача належним доказом бути не може, оскільки цей доказ повністю залежить від волевиявлення і дій однієї сторони (банку), яка може вносити і вносить відповідні зміни в Умови та правила споживчого кредитування.

Також вважає, що в даному випадку неможливо застосувати до вказаних правовідносин правила частини першої статті 634 ЦК України за змістом якої - договором приєднання є договір, умови якого встановлені однією із сторін у формулярах або інших стандартних формах, який може бути укладений лише шляхом приєднання другої сторони до запропонованого договору в цілому, оскільки Умови та правила надання банківських послуг, що розміщені на офіційному сайті позивача (www.privatbank.ua) неодноразово змінювалися самим АТ КБ «ПриватБанк» в період - з часу виникнення спірних правовідносин до моменту звернення до суду з указаним позовом, тобто кредитор міг додати до позовної заяви витяг з Тарифів та витяг з Умову будь-яких редакціях, що найбільш сприятливі для задоволення позову.

Крім цього вказує, що із відповідача було незаконно стягнуто штрафні санкції, оскільки він не був ознайомлений із умовами кредитування. Штрафні санкції були стягнуті у подвійному розміру, що суперечить ст. 61 Конституції України, так як чинним законодавством запроваджено заборону одночасного застосування подвійної цивільно-правової відповідальності за одне і те саме порушення.

Вважає, що за відсутності доказів ознайомлення відповідача із умовами кредитування нарахування відсотків, пені та стягнення із нього штрафних санкцій є незаконним, тому відповідач має повернути банку лише фактично отримані кошти.

Так, оскільки між сторонами відсутня домовленість про відсотки та штрафні санкції (пені), тому з відповідача підлягає стягненню фактично отримана сума кредитних коштів, що відповідає положенням частини другої статті 530 ЦК України, за змістом якої, якщо строк (термін) виконання боржником обов`язку визначений моментом пред`явлення вимоги, кредитор має право вимагати виконання зобов`язання в будь-який час, шляхом зобов`язання виконати боржником обов`язку з повернення фактично отриманої суми кредитних коштів.

Зазначає, що із змісту заочного рішення суду слідує, що із відповідача було стягнуто 524,88 гривень заборгованості за тілом кредиту, в той же час, із змісту заочного рішення суду слідує, що відповідач отримав 300,00 грн. кредитних коштів, шляхом встановлення відповідного кредитного ліміту на свою банківську карту, завдяки цьому, за відсутності доказів збільшення кредитного ліміту із відповідача підлягає стягненню не 524,88 грн. заборгованості за тілом кредиту, як рахував банк, а лише фактично отримана сума, яка наразі становить 300,00 грн.

Тому просить суд заочне рішення Вінницького районного суду Вінницької області від 07 листопада 2018 року по справі № 128/2506/18 скасувати та призначити справу до судового розгляду за правилами спрощеного позовного провадження із повідомленням (викликом) сторін.

Ухвалою судді Вінницького районного суду Вінницької області від 06.12.2022 поновлено відповідачу ОСОБА_1 строк на подачу заяви про перегляд заочного рішення; заяву адвоката Рябова Д.С. подану та підписану в інтересах відповідача ОСОБА_1 про перегляд заочного рішення по справі №128/2506/18 від 07.11.2018 за позовом АТ КБ «ПриватБанк» до ОСОБА_1 про стягнення кредитної заборгованості, прийнято до провадження та призначено до судового розгляду.

02.01.2023 на адресу суду надійшов відзив на заяву про перегляд заочного рішення, підписаний представником АТ КБ «ПриватБанк» Меркуловою В.В., в якому представник просить суд відмовити у задоволенні заяви про перегляд заочного рішення.

Вказує, що в заяві про перегляд заочного рішення обов`язково повинні бути зазначені процесуальні обставини для скасування заочного рішення (поважність причин неявки відповідача в судове засідання та неповідомлення їх суду) та матеріальні обставини для скасування (посилання на докази, якими відповідач обґрунтовує свої заперечення). Згідно зі ст. 288 ЦПК України заочне рішення підлягає скасуванню, якщо судом буде встановлено, що відповідач не з`явився в судове засідання та не повідомив про причини неявки з поважних причин, і докази, на які він посилається, мають істотне значення для правильного вирішення справи. Таким чином, для скасування заочного рішення повинні існувати як обставини процесуального характеру, так і матеріального одночасно. Виходячи з матеріалів справи та протоколу судових засідань - відповідач належним чином повідомлений та від нього не надійшло жодних клопотань, заперечень чи інших документів щодо розгляду даної справи, окрім того відповідач не подав а ні клопотань, а ні заперечень та не просив відкласти розгляд справи за поважністю причини не прибуття на призначені дати судового розгляду.

Зазначає, що не може бути підставою для скасування заочного рішення посилання відповідача на докази, які були у справі, оскільки вони вже були оцінені судом при ухваленні заочного рішення, для скасування заочного рішення потрібно, щоб докази були новими (не досліджувались судом при ухваленні заочного рішення) та мали істотне значення для правильного вирішення справи.

Вказує, що заочне рішення може бути переглянуте в загальному та спеціальному порядках. Якщо в загальному (апеляційному) порядку досліджується законність та обґрунтованість заочного рішення, то при спеціальному порядку досліджуються тільки вказані відповідачем нові докази, які мають істотне значення для правильного вирішення справи у випадку відсутності відповідача з поважних причин.

Щодо форми кредитного договору, зазначає, що при оформленні кредиту заява на отримання кредиту, підписується повнолітньою, дієздатною особою (здатність своїми діями набувати для себе цивільних прав і самостійно їх здійснювати, а також здатність своїми діями створювати для себе цивільні обов`язки, самостійно їх виконувати та нести відповідальність у разі їх невиконання), яким підтверджується, що позичальник ознайомлений з Умовами та Правилами надання банківських послуг та Тарифами Банку. Укладання Договору здійснюється за принципом укладання між Банком і клієнтом договору приєднання, а підписанням заяви позичальник приєднується до запропонованих банком Умов та Тарифів.

Вказує, що у заяві про приєднання до Умов та правил надання банківських послуг зазначено, що підписавши цю заяву, відповідач ознайомився та згодний з Умовами та Правилами надання банківських послуг, в тому числі з Умовами та Правилами обслуговування по платіжним карткам, розташованим на сайті банку www.privatbank.ua;https://client-bank.privatbank.ua, Тарифами банку, які разом з цією заявою складають Договір банківського обслуговування. Окрім цього, зазначено що відповідачу було надано для ознайомлення Умові та правила в письмовому вигляді, ознайомлення з чим засвідчується власним підписом в Заявці про приєднання, а тому підписавши заяву Банк та клієнт приєднуються і зобов`язуються виконувати умови, викладені в Умовах та Правилах надання банківських послуг, Тарифах банку -Договорі банківського обслуговування в цілому.

Щодо ознайомлення відповідача умовами та правилами надання банківських послуг зазначає, що позивачем надана до суду копія анкети-заяви від 11.07.2013, з якої чітко вбачається наступна інформація: персональні дані, адреса проживання, та інша додаткова інформація необхідна для отримання кредитної картки. Відповідачем вказана інформація про себе заповнена особисто, також з копії анкети-заяви чітко вбачається, що засвідчив (ла), що " Я згоден (на) з тим, що ця заява, разом із Пам`яткою клієнта, Умовами та Правилами надання банківських послуг, а також Тарифами становить між мною та Банком Договір про надання банківських послуг. Я ознайомився (лась) з договором про надання банківських послуг до його укладення і згоден з його Умовами, я зобов`язуюсь виконувати вимоги Умов та Правил надання банківських послуг , а також ознайомлюватись з їх змінами на сайті Банку.", тобто сторонами при укладенні договору були обговорені усі істотні умови.

Також зазначає, що з розрахунку заборгованості та наданої виписки про рух коштів чітко вбачається, що позивач частково сплачував заборгованість за договором (погашення відображені в графі «Сума погашення за наданим кредитом»). Виписка з банківського рахунку містить інформацію про рух коштів на балансі карткового рахунку Відповідача - баланс станом на дату укладання договору (надана сума кредиту), всі операції за картковим рахунком (з визначенням дати проведення операції та чітким визначенням проведеної операції, зазначенням суми на балансі рахунку після поведеної операції), при цьому відповідачем розрахунок заборгованості не спростований, контррозрахунок не наданий, судово-економічні експертизи по справі не призначались.

Окрім того вказує, що підпису клієнта у примірнику Умов та Правил надання банківських послуг та Тарифів банку бути не може, оскільки сторони заключили договір про надання банківських послуг у формі договору приєднання особливістю якого є викладення умов в стандартних формулярах (Умовах та Правилах), а укладення такого договору здійснюється лише шляхом приєднання другої сторони до запропонованого договору в цілому.

30.06.2023 у судове засідання заявник (відповідач) ОСОБА_1 та його представник - адвокат Рябов Д.С. не з`явилися, попередньо на електронну адресу суду представником подано клопотання про розгляд справи за відсутності заявника та його представника, заяву про скасування заочного рішення підтримує у повному обсязі.

Представник позивача АТ КБ «Приватбанк» до судового засідання також не з`явився; при цьому через канцелярію суду представником за довіреністю №6213-К-О від 03.08.2021 ОСОБА_2 подано заяву, в якій остання просить суд відмовити у задоволенні заяви з підстав вказаних у відзиві на заяву про перегляд заочного рішення, розгляд справи проводити у відсутності представника позивача АТ КБ «Приватбанк».

З урахуванням вищевказаного, суд вважає за можливе проводити розгляд справи у відсутності не з`явившихся осіб.

Вивчивши заяву, відзив на заяву, дослідивши матеріали цивільної справи, суд дійшов висновку про задоволення даної заяви, виходячи з такого.

З матеріалів цивільної справи судом убачається, що 12.09.2018 АТ КБ «ПриватБанк» звернулося з позовом до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості за кредитним договором № б/н від 11.07.2013 (а.с.2-4).

Окрім того, 14.09.2018 судом було скеровано запит до відділу адресно-довідкової роботи Управління ДМС України у Вінницькій області про надання відомостей щодо реєстрації місця проживання та інші персональні дані відносно ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 (а.с.38).

20.09.2018 на адресу суду надійшла інформація про реєстрацію місця проживання особи, відповідно до якої ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , зареєстрований за адресою: АДРЕСА_1 (а.с.39).

Ухвалою судді Вінницького районного суду Вінницької області від 21.09.2018 відкрито провадження у справі, вирішено справу розглядати у порядку спрощеного позовного провадження, з повідомленням (викликом) сторін , призначено судове засідання на 23.10.2018 о 09:15 год. (а.с.41).

Копія вищевказаної ухвали судді від 21.09.2018, разом з копією позовної заяви та доданими до неї документами, судовою повісткою про виклик були направлені судом рекомендованим листом із повідомленням про вручення на адресу зареєстрованого місця проживання відповідача ОСОБА_1 , а саме: АДРЕСА_1 , однак конверт із вмістом та рекомендованим повідомленням повернулися до суду із відміткою «закінчився термін зберігання» (а.с.42-44).

Направлена повторно на адресу зареєстрованого місця проживання відповідача судова повістка про виклик в судове засідання, призначене на 07.11.2018 о 09:55 год., для участі у розгляді справи також була повернута до суду з відміткою «за закінченням встановленого строку зберігання» (а.с.52-53).

Відповідач ОСОБА_1 в судове засідання двічі не з`явився, по невідомим суду причинам, заяв та клопотань про відкладення розгляду справи або заперечення проти позовної заяви та клопотання про розгляд справи у його відсутність до суду не надійшли.

Тому, зі згоди позивача судом ухвалено рішення при заочному розгляді справи.

Заочним рішенням Вінницького районного суду Вінницької області 07.11.2018 стягнуто з ОСОБА_1 , на користь АТ КБ «Приватбанк» заборгованість за кредитним договором №б/н від 11.07.2013, станом на 09.07.2018 року в загальній сумі: 18 195 ( вісімнадцять тисяч сто дев`яносто п`ять ) гривень 73 (сімдесят три) копійки, яка складається з наступного: 524,88 гривень - тіло кредиту; 4 338,71 гривень - нараховано відсотків за користуванням кредитом; 11 989,49 гривень - нараховано пені; а також штрафи: 500, 00 гривень - штраф (фіксована частина), 842, 65 гривень - штраф (процентна складова), а також суму судового збору у розмірі 1 762 гривні 00 копійок.

18.11.2022 ОСОБА_1 , звернувся до суду із заявою про видачу копії судового рішення, з якої вбачається, що 22.11.2022 відповідач отримав копію заочного рішення суду від 07.11.2018 (а.с.57).

Згідно ст.284 ЦПК України, заочне рішення може бути переглянуте судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача. Заяву про перегляд заочного рішення може бути подано протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Учасник справи, якому повне заочне рішення суду не було вручене у день його проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на подання заяви про його перегляд - якщо така заява подана протягом двадцяти днів з дня вручення йому повного заочного рішення суду. Строк на подання заяви про перегляд заочного рішення може бути також поновлений в разі пропуску з інших поважних причин.

Отже, судом установлено, що оскаржуване рішення відповідач отримав 22.11.2022 (а.с.57).

Після цього, 30.11.2022 адвокат Рябов Д.С. в інтересах відповідача ОСОБА_1 звернувся до Вінницького районного суду Вінницької області про перегляд заочного рішення по справі №128/2506/18 від 07.11.2018 за позовом АТ КБ «ПриватБанк» до ОСОБА_1 про стягнення кредитної заборгованості, тобто у строк визначений ст.284 ЦПК України.

Відповідно доч.ч.1,3, 5 ст. 128 ЦПК України, суд викликає учасників справи у судове засідання або для участі у вчиненні процесуальної дії, якщо визнає їх явку обов`язковою. Судові виклики здійснюються судовими повістками про виклик. Судова повістка про виклик повинна бути вручена з таким розрахунком, щоб особи, які викликаються, мали достатньо часу для явки в суд і підготовки до участі в судовому розгляді справи, але не пізніше ніж за п`ять днів до судового засідання, а судова повістка-повідомлення - завчасно.

Згідно до ч.ч.1-4 ст. 130 ЦПК України, у випадку відсутності в адресата офіційної електронної адреси судові повістки, адресовані фізичним особам, вручаються їм під розписку, а юридичним особам - відповідній службовій особі, яка розписується про одержання повістки. Розписка про одержання судової повістки з поміткою про дату вручення в той самий день особами, які її вручали, повертається до суду. Якщо особу, якій адресовано судову повістку, не виявлено в місці проживання, повістку під розписку вручають будь-кому з повнолітніх членів сім`ї, які проживають разом з нею. У такому випадку особа, якій адресовано повістку, вважається належним чином повідомленою про час, дату і місце судового засідання, вчинення іншої процесуальної дії. У разі відсутності адресата (будь-кого з повнолітніх членів його сім`ї) особа, яка доставляє судову повістку, негайно повертає її до суду з поміткою про причини невручення.

Європейський суд з прав людини вказав, що принцип рівності сторін - один із складників ширшої концепції справедливого судового розгляду - передбачає, що кожна сторона повинна мати розумну можливість представляти свою сторону в умовах, які не ставлять її в суттєво менш сприятливе становище в порівнянні з опонентом (GUREPKA v. UKRAINE (No. 2), № 38789/04, § 23, ЄСПЛ, від 08 квітня 2010 року; рішення ЄСПЛ від 15 травня 2008 року у справі "Надточій проти України" (заява № 7460/03).

Право на публічний розгляд, передбачене пунктом 1 статті 6 Конвенції, має на увазі право на «усне слухання». Право на публічний судовий розгляд становить фундаментальний принцип. Право на публічний розгляд було б позбавлене смислу, якщо сторона в справі не була повідомлена про слухання таким чином, щоб мати можливість приймати участь в ньому, якщо вона вирішила здійснити своє право на явку до суду, встановлене національним законом. В інтересах здійснення правосуддя сторона спору повинна бути викликана в суд таким чином, щоб знати не тільки про дату і місце проведення засідання, але й мати достатньо часу, щоб встигнути підготуватися до справи (TRUDOV v. RUSSIA, № 43330/09, § 25, 27, ЄСПЛ, від 13 грудня 2011 року).

Таким чином, розгляд справи за відсутності учасника процесу, стосовно якого немає відомостей про вручення йому судової повістки, є порушенням ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основних свобод.

Верховний Суд у складі колегії суддів Другої судової палати Касаційного цивільного суду у справі № 947/15524/20 дійшов висновку, згідно якого повернення повістки про виклик до суду з відміткою про причини повернення - «за закінченням терміну зберігання» не є доказом належного інформування учасника справи про час і місце розгляду справи.

Виходячи з наведеного, суд дійшов висновку, що відповідач не був повідомлений належним чином судом про судові засідання, призначені 23.10.2018 о 09:15 год. та 07.11.2018 о 09:55 год., оскільки до суду поверталися конверти з відміткою уповноваженою особи поштового зв`язку «за закінченням встановленого строку зберігання» (а.с.43-44, 52-53).

Тому, суд приходить до висновку, що відповідач з поважних причин не з`явився в судове засідання і не повідомив суд про причини неявки та як наслідок не зміг надати відзив на позовну заяву, інші відповідні докази, що мають істотне значення для правильного вирішення справи

Доводи приведені представником позивача у поданому відзиві на заяву про перегляд заочного рішення, суд вважає хибними, оскільки суд із зазначенням саме процесуальних підстав, скасовує заочне рішення, так як відповідач не був повідомлений належними чином про дату, час та місце проведення судового засідання, у зв`язку із чим був позбавлений можливості надати відзив на позовну заяву, докази на підтвердження заперечень проти позову, можливості довести свої заперечення, а тому вище зазначені обставини не були враховані судом під час ухвалення рішення суду, які в свою чергу мають істотне значення для правильного вирішення спору в цій справі.

Суд вважає, що доводи, на які відповідач (представник відповідача) посилається в обґрунтування поданої заяви мають істотне значення для правильного вирішення справи, є вмотивованими, у зв`язку з чим необхідно скасувати заочне рішення Вінницького районного суду Вінницької області від 07.11.2018 по цивільній справі № 128/2506/18, призначити справу до розгляду у порядку спрощеного позовного провадження, з викликом сторін.

Також, суд вважає за необхідне роз`яснити учасникам справи положення ч.ч.4, 5 ст. 268 ЦПК України, що у разі неявки всіх учасників справи у судове засідання, яким завершується розгляд справи, суд підписує рішення без його проголошення. Датою ухвалення рішення, ухваленого за відсутності учасників справи, є дата складення повного судового рішення.

Керуючись ст.ст.280, 287-289 ЦПК, Суд, -

ПОСТАНОВИВ:

Заяву представника відповідача - адвоката Рябова Дмитра Сергійовича, -задовольнити.

Скасувати заочне рішення Вінницького районного суду Вінницької області від 07.11.2018 у цивільній справі №128/2506/18 за позовом Акціонерного товариства комерційного банку «ПриватБанк» до ОСОБА_1 про стягнення кредитної заборгованості, призначити справу до розгляду, розгляд справи проводити у порядку спрощеного позовного провадження, з викликом сторін.

Проведення судового засідання призначити на 31.08.2023 о 13.50 год.год. в залі судових засідань № 4 Вінницького районного суду Вінницької області .

В судове засідання викликати сторони:

-представника позивача: АТ КБ «Приватбанк», адреса для листування: 49094, м. Дніпро, вул. Набережна Перемоги, буд. 50, ел.пошта: ;

-відповідача: ОСОБА_1 , зареєстроване у встановленому законом порядку місце проживання: АДРЕСА_1 ;

-представника відповідача: ОСОБА_3 , адреса для листування: вул. Гоголя, 6а, оф.1, м. Вінниця, ел. пошта: ІНФОРМАЦІЯ_2 .

Відповідно до ст. 190 ЦПК України копію даної ухвали направити сторонам до відома, із рекомендованим повідомленням.

Не пізніше п`ятиденного строку відповідач має право подати заяву із запереченнями щодо розгляду справи в порядку спрощеного позовного провадження, у разі неподання у встановлений судом строк яких, відповідач має право ініціювати перехід до розгляду справи за правилами загального позовного провадження лише у випадку, якщо доведе, що пропустив строк з поважних причин.

Не пізніше п`ятнадцяти днів з дня отримання копії даної ухвали, до початку розгляду справи по суті, відповідач має право надіслати відзив на позовну заяву і всі письмові та електронні докази (які можливо доставити до суду), висновки експертів і заяви свідків, що підтверджують заперечення проти позову до суду з підтвердженням направлення позивачу, іншому відповідачу та третій особі у справі копії відзиву та доданих до нього документів.

Позивач не пізніше п`яти днів з дня отримання відзиву, до початку розгляду справи по суті, має право підготувати відповідь на відзиви, виклавши письмово свої міркування, аргументи та надати відповідні докази, та направити відповідачам, третій особі у справі та суду з підтвердженням такого направлення учасникам справи.

Відповідач не пізніше п`яти днів з дня отримання відповіді позивача на відзив, до початку розгляду справи по суті, має право підготувати заперечення на відповідь на відзив, та направити позивачу, іншому відповідачу, третій особі й суду з підтвердженням такого направлення учасникам справи.

Роз`яснити учасникам справи, що подання заяв по суті справи (позовна заява; відзив на позовну заяву (відзив); відповідь на відзив; заперечення; пояснення третьої особи щодо позову або відзиву) є їхнім правом. У разі ненадання учасником розгляду заяви по суті справи у встановлений судом або законом строк без поважних причин, суд вирішує справу за наявними матеріалами.

Учасники судового процесу та їхні представники повинні добросовісно користуватися процесуальними правами.

Попередити учасників справи про недопустимість зловживання процесуальними правами, шляхом подання завідомо безпідставного позову, позову за відсутності предмета спору або у спорі, який має очевидно штучний характер; умисного неповідомлення про осіб, які мають бути залучені до участі у справі, тощо.

У разі, якщо подання скарги, заяви, клопотання буде визнане зловживанням процесуальними правами, суд з урахуванням обставин справи має право залишити без розгляду або повернути скаргу, заяву, клопотання.

Позивач вправі відмовитися від позову (всіх або частини позовних вимог), відповідач має право визнати позов (всі або частину позовних вимог) на будь-якій стадії судового процесу.

Сторони можуть укласти мирову угоду на будь-якій стадії судового процесу. Можливість отримати інформацію щодо справи, що розглядається, учасники справи мають на офіційному веб-порталі судової влади України в мережі Інтернет. Веб-адреса сторінки - http://vnr.vn.court.gov.ua.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя: Олена САЄНКО