Єдиний унікальний номер судової справи 712/3766/23
Провадження № 2/712/1708/23
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

про визнання неподаною та повернення позовної заяви

26 травня 2023 року суддя Соснівського районного суду м. Черкаси Мірошниченко Л.Є., розглянувши матеріали справи за позовною заявою ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , представник-адвокат Терещенко Сергія Михайловича, до ОСОБА_3 про зміну договору та визнання права власності,

ВСТАНОВИВ:

Представник позивачів ОСОБА_1 і ОСОБА_2 адвокат Терещенко С.М. звернувся до суду з вищевказаним позовом до ОСОБА_3 про зміну договору та визнання права власності.

Даний позов містить вимоги немайнового і майнового характеру.

За вимогами майнового характеру ціна позову складає 2227600,00 грн.

Ухвалою Соснівського районного суду м. Черкаси від 21.04.2023 вищезазначена позовна заява була залишена без руху та позивачам і представнику був наданий строк, який не може перевищувати десяти днів з дня отримання копії ухвали для усунення зазначених в ухвалі суду недоліків. Підставою залишення позовної заяви без руху стала несплату судового збору за подання позову у встановленому законом порядку і розмірах.

Копія ухвали про залишення позовної заяви без руху від 21.04.2023 направлялась позивача ОСОБА_1 , ОСОБА_2 та їх представнику ОСОБА_4 на вказані у позові поштові адреси рекомендованими листами, однак конверти адресатам ОСОБА_1 і ОСОБА_4 повернулися без вручення з відмітками «адресат відсутній за вказаною адресою».

Позивач ОСОБА_2 копію ухвали про залишення позову без руху отримав 04.05.2023 особисто, що підтверджується рекомендованим поштовим повідомлення.

Таким чином, останнім днем для усунення недоліків позовної заяви і направлення її до суду є 14 травня 2023 року.

У постанові Великої Палати Верховного Суду від 12 січня 2023 року у справі № 9901/278/21 сформульована правова позиція про те, що поштовий конверт з повісткою про виклик у судове засідання повернувся на адресу суду з відміткою "адресат відсутній за вказаною адресою". Інформація від позивачів і представника про зміну адрес місця проживання (перебування, знаходження) чи адреси, на яку йому слід направляти повідомлення щодо розгляду його позову, до суду не надходила. Повідомлення про наявність у позивачів і їх представника електронної пошти відсутнє. Отже, суд вжив усіх можливих заходів щодо належного повідомлення позивачів і їх представника про залишення позову без руху (Постанова ВП ВС від 12.01.2023 у справі №9901/278/21).

Крім того, Велика Палата Верховного Суду в ухвалі від 07 вересня 2022 року, постановленій у справі № 9901/462/21, звертала увагу скаржника на те, що одним з елементів справедливого судового розгляду є принцип правової визначеності прав і обов`язків сторін спору та неможливість безпідставного поновлення пропущеного процесуального строку для оскарження судового рішення, що набрало законної сили, лише з метою його скасування на шкоду інтересам іншого учасника процесу.

Зокрема, у цьому судовому рішенні Велика Палата Верховного Суду зауважила, що, будучи обізнаним про передбачені законодавством строки постановлення Касаційним адміністративним судом у складі Верховного Суду судового рішення за результатами розгляду питання щодо можливості відкриття провадження у справі за його позовом та про строки його надсилання, позивач повинен був вчиняти активні дії, спрямовані на його отримання у відділенні поштового зв`язку, то після подання позову та спливу передбачених кодексом строків для ухвалення відповідного судового рішення, він повинен був вчиняти активні дії з метою з`ясування, чи надходила йому відповідна кореспонденція за вказаною в позовній заяві адресою), та/або ж шляхом ознайомлення з рішенням після його оприлюднення в Єдиному державному реєстрі судових рішень.

Велика Палата Верховного Суду зазначила, що незалежно від того, чи було вручено це поштове відправлення належній чи неналежній особі, позивач мав можливість ознайомитись з оскаржуваним судовим рішенням з моменту його оприлюднення в Єдиному державному реєстрі судових рішень.

Натомість жодних запитів стосовно надання інформації про стан розгляду справи, заяв щодо ознайомлення з її матеріалами, надсилання копії оскаржуваного судового рішення або щодо обставин, які об`єктивно перешкоджали отримати копію цього рішення в паперовій формі, надісланих відповідно до вимог кодексу не було.

Таким чином, процесуальна поведінка скаржника не демонструє повноти використання своїх процесуальних прав, готовності брати участь у справі на всіх етапах її розгляду, достатньої зацікавленості щодо належного захисту своїх прав у судовому порядку. (Постанова ВП ВС у справі №9901/462/21 від 20.10.2022).

У постанові Верховного Суду від 12 січні 2023 року у справі № 9901/278/21 сформульована правова позиція про те, що, ініціювавши судовий розгляд справи, позивач насамперед повинен активно використовувати визначені законом процесуальні права, здійснювати їх з метою, з якою такі права надано. Реалізація особою процесуальних прав невіддільна від виконання нею процесуального обов`язку щодо сприяння встановленню в судовому процесі дійсних обставин у справі з метою отримання правосудного судового рішення. Слід також враховувати правову позицію Європейсього суду з прав людини, зокрема у справі «Пономарьов проти України», згідно з якою сторони в розумні інтервали часу мають вживати заходів, щоб дізнаватися про стан відомого їм судового провадження.

У пунктах 93-96 ВП ВС у постанові від 19.01.2023 у справі № № 140/1770/19 зазначили, що встановлення процесуальних строків законом передбачено з метою дисциплінування учасників … судочинства та своєчасного виконання ними передбачених … певних процесуальних дій. Інститут строків … сприяє досягненню юридичної визначеності в публічно-правових відносинах, а також стимулює учасників … процесу добросовісно ставитися до виконання своїх обов`язків. Ці строки обмежують час, протягом якого такі правовідносини можуть вважатися спірними; після їх завершення, якщо ніхто не звернувся до суду за вирішенням спору, відносини стають стабільними. Порівняльний аналіз словоформ «дізналася» та «повинна була дізнатися» дає підстави для висновку про презумпцію можливості та обов`язку особи знати про стан своїх прав. Незнання про порушення через байдужість до своїх прав або небажання дізнатися не є поважною причиною пропуску строку звернення до суду.

Статтею 6 Конвенції про захист прав і основоположних свобод людини гарантовано право на справедливий і публічний розгляд справи у продовж розумного строку незалежним і безстороннім судом.

Між тим, згідно позиції Європейського суду з прав людини, яка викладена в рішенні від 08.11.2005 у справі «Смірнова проти України», нездатність суду ефективно проти діяти недобросовісно створюваним учасниками справи перепонам для руху справи є порушенням ч.1 ст. 6 даної Конвенції.

Як вбачається з матеріалів цієї справи, позивачі та їх представник не цікавились ходом руху позовної заяви з 18.04.2023, недоліки позову у встановлений судом строк не усунули.

Як неодноразово наголошував в своїх рішеннях Європейський суд з прав людини, заявник, як сторона, яка задіяна в ході судового розгляду, зобов`язана з розумним інтервалом часу сама цікавитися провадженням у її справі, добросовісно користуватися належними їй процесуальними правами та неухильно виконувати процесуальні обов`язки. Право на доступ до суду, закріплене у статті 6 Конвенції, не є абсолютним. Відтак в кожному випадку заявник при зверненні до суду повинен дотримуватися норм процесуального законодавства.

Суддею встановлено, що у визначений термін десять днів з дня отримання копії ухвали, недоліки, вказані в ухвалі від 21.04.2023, позивачами та їх представником не були усунуті, а строк, наданий суддею для усунення недоліків позовної заяви, сплинув.

При цьому, будь-яких повідомлень щодо неможливості виконання ухвали про залишення позову без руху у строки, встановлені судом, від позивачів та їх представника не надходило.

У відповідності до ч. 3 ст. 185 ЦПК України, якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, позовна заява вважається неподаною і повертається позивачеві.

Згідно з ч. 5 ст.185 ЦПК України суддя повертає позовну заяву і додані до неї документи не пізніше п`яти днів з дня її надходження або з дня закінчення строку на усунення недоліків.

У відповідності до вимог ч. 6 ст.185 ЦПК України про повернення позовної заяви суд постановляє ухвалу, яка оскаржується.

Згідно з ч. 7 ст.185 ЦПК України повернення позовної заяви не перешкоджає повторному зверненню із заявою до суду, якщо перестануть існувати обставини, що стали підставою для повернення заяви.

Керуючись ст. ст. 185, 260, 353 ЦПК України, суддя, -

У Х В А Л И В:

Позовну заяву ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , представник-адвокат Терещенко Сергія Михайловича, до ОСОБА_3 про зміну договору та визнання права власності - визнати неподаною та повернути позивачам.

Роз`яснити позивачам і їх предсатвнику право повторно звернутися до суду з позовом, якщо перестануть існувати обставини, що стали підставою для його повернення.

Ухвала може бути оскаржена до Черкаського апеляційного суду протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення.

Учасник справи, якому повна ухвала суду не була вручена у день її проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження , якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Учасники справи можуть отримати інформацію щодо справи за веб-адресою: https://sn.ck.court.gov.ua.

Суддя Соснівського

районного суду м. Черкаси Л. Є. Мірошниченко