Справа №278/3192/22
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

21 червня 2023 року м. Житомир

Житомирський районний суд Житомирської області у складі головуючого судді Дубовік О. М., за участю секретаря судового засідання Мороз К. Г., розглянувши у відкритому судовому засіданні клопотання представника відповідача - адвоката Евіна Андрія Костянтиновича про залишення без розгляду цивільної справи за позовною заявою Заступника керівника Житомирської окружної прокуратури в інтересах держави в особі Оліївської сільської ради Житомирського району Житомирської області до ОСОБА_1 про визнання недійсним договору купівлі-продажу об`єкту незавершеного будівництва та повернення коштів, -

ВСТАНОВИВ:

У провадженні судді перебувають цивільні справи №278/3192/22 за позовною заявою Оліївської сільської ради Житомирського району Житомирської області до ОСОБА_1 , третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору: державний реєстратор Виконавчого комітету Житомирської міської ради про визнання договору купівлі-продажу недійсним та № 278/4471/22 за позовною заявою аступника керівника Житомирської окружної прокуратури в інтересах держави в особі Оліївської сільської ради Житомирського району Житомирської області до ОСОБА_1 про визнання недійсним договору купівлі-продажу об`єкту незавершеного будівництва та повернення коштів.

Під час судового засідання 24.03.2023 року ухвалою суду зазначені вище цивільні справи об`єднано в одне провадження з присвоєнням єдиного унікального номера справи 278/3192/22, провадження № 2/278/652/23.

У процесі розгляду справи представником ОСОБА_1 адвокатом Евіним А. К. подано клопотання про залишення позову без розгляду обґрунтоване тим, що прокурором при поданні позову не дотримано вимоги частин третьої - п`ятої статті 56 Цивільного процесуального кодексу України (далі по тексту - ЦПК України) та частин третьої, четвертої статті 23 Закону України «Про прокуратуру».

Представником Житомирської оружної прокуратури подано письмові заперечення, у яких виклав свої доводи та міркування з приводу клопотання про залишення позову без розгляду; просить відмовити у задоволенні такого клопотання.

У судовому засіданні ОСОБА_1 та його представники адвокати Евін А. К. та Українець Ю. О. подане клопотання підтримали та просили задовольнити з підстав, викладених у ньому.

Прокурор просив відмовити у задоволенні клопотання про залишення позову без розгляду; надав аналогічні пояснення, викладені у письмових запереченнях.

Представник Оліївської сільської ради Житомирського району Житомирської області заперечував з приводу задоволення клопотання. Зазначив, що підстави позовів та обставини справ різні.

Дослідивши матеріали справи, зокрема виконання прокурором вимог частин третьої - п`ятої статті 56 ЦПК України та частин третьої, четвертої статті 23 Закону України «Про прокуратуру», суд приходить до висновку про залишення позовної заяви без розгляду виходячи з наступного.

Відповідно до частини другої статті 19 Конституції України органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України. Тобто імператив зазначеного конституційного положення встановлює обов`язок органів державної влади та їх посадових осіб дотримуватись принципу законності при здійсненні своїх повноважень, що забезпечує здійснення державної влади за принципом її поділу.

Як зазначив Конституційний Суд України у своєму Рішенні від 01 квітня 2008 року № 4-рп/2008, неухильне додержання органами законодавчої, виконавчої та судової влади Конституції та законів України забезпечує реалізацію принципу поділу влади і є запорукою їх єдності, важливою передумовою стабільності, підтримання громадського миру і злагоди в державі.

Законом України від 02 червня 2016 року № 1401-VIII «Про внесення змін до Конституції України (щодо правосуддя)», який набрав чинності 30 вересня 2016 року, до Конституції України внесені зміни, а саме Конституцію доповнено статтею 131-1, пункт 3 частини першої якої передбачає, що прокуратура здійснює представництво інтересів держави в суді у виключних випадках і в порядку, що визначені законом.

При цьому, відповідно до пункту 2 Рекомендації Rec (2012) 11 Комітету Міністрів Ради Європи державам-учасникам «Про роль публічних обвинувачів поза системою кримінальної юстиції», прийнятій 19 вересня 2012 року на 1151-му засіданні заступників міністрів, якщо національна правова система надає публічним обвинувачам певні обов`язки та повноваження поза системою кримінальної юстиції, їх місія полягає в тому, щоби представляти загальні або публічні інтереси, захищати права людини й основоположні свободи та забезпечувати верховенство права.

ЄСПЛ звертав увагу на те, що підтримка, що надається прокуратурою одній зі сторін, може бути виправдана за певних обставин, наприклад, у тих випадках, коли відповідне правопорушення зачіпає інтереси великого числа громадян, або у випадках, коли потрібно захистити інтереси держави (див. mutatis mutandis рішення від 15 січня 2009 року у справі «Менчинська проти Росії» (Menchinskaya v. Russia), заява № 42454/02, § 35).

Відповідно до п. 1, 2 ч. 3 ст. 23 ЗУ «Про прокуратуру» прокурор здійснює представництво в суді законних інтересів держави у разі порушення або загрози порушення інтересів держави, якщо захист цих інтересів не здійснює або неналежним чином здійснює орган державної влади, орган місцевого самоврядування чи інший суб`єкт владних повноважень, до компетенції якого віднесені відповідні повноваження, а також у разі відсутності такого органу. Наявність таких обставин обґрунтовується прокурором у порядку, передбаченому частиною 4 цієї статті.

Наявність підстав для представництва має бути обґрунтована прокурором у суді. Прокурор здійснює представництво інтересів громадянина або держави в суді виключно після підтвердження судом підстав для представництва. Прокурор зобов`язаний попередньо, до звернення до суду, повідомити про це громадянина та його законного представника або відповідного суб`єкта владних повноважень. У разі підтвердження судом наявності підстав для представництва прокурор користується процесуальними повноваженнями відповідної сторони процесу.

Пунктами 1-3 частини 4 статті 23 ЗУ «Про прокуратуру» наявність підстав для представництва може бути оскаржена громадянином чи її законним представником або суб`єктом владних повноважень.

Вказаним приписам кореспондують відповідні приписи ЦПК України: прокурор, який звертається до суду в інтересах держави, в позовній чи іншій заяві, скарзі обґрунтовує, в чому полягає порушення інтересів держави, необхідність їх захисту, визначені законом підстави для звернення до суду прокурора, а також зазначає орган, уповноважений державою здійснювати відповідні функції у спірних правовідносинах (частина четверта статті 56).

Велика Палата Верховного Суду неодноразово зазначала, що у випадку, коли держава вступає у цивільні правовідносини, вона має цивільну правоздатність нарівні з іншими їх учасниками. Держава набуває і здійснює цивільні права й обов`язки через відповідні органи, які діють у межах їхньої компетенції. Отже, поведінка органів, через які діє держава, розглядається як поведінка держави у відповідних, зокрема у цивільних, правовідносинах. Тому у відносинах, в які вступає держава, органи, через які вона діє, не мають власних прав і обов`язків, а наділені повноваженнями (компетенцією) представляти державу у відповідних правовідносинах (див. висновки Великої Палати Верховного Суду, викладені у пунктах 6.21,6.22 постанови від 20 листопада 2018 року у справі № 5023/10655/11, у пунктах 4.19,4.20 постанови від 26 лютого 2019 року у справі № 915/478/18).

Велика Палата Верховного Суду вже звертала увагу на те, що і в судовому процесі, зокрема у цивільному, держава бере участь у справі як сторона через відповідний її орган, наділений повноваженнями у спірних правовідносинах (див. пункт 35 постанови від 27 лютого 2019 року у справі № 761/3884/18). Тобто, під час розгляду справи у суді фактичною стороною у спорі є держава, навіть якщо позивач визначив стороною у справі певний орган.

Системне тлумачення частини четвертої статті 56 ЦПК України й абзацу першого частини третьої статті 23 Закону України «Про прокуратуру» дозволяє дійти висновку, що прокурор здійснює представництво в суді законних інтересів держави у разі порушення або загрози порушення інтересів держави у двох випадках: 1) якщо захист цих інтересів не здійснює або неналежним чином здійснює орган державної влади, орган місцевого самоврядування чи інший суб`єкт владних повноважень, до компетенції якого віднесені повноваження здійснювати такий захист у спірних правовідносинах; 2) якщо немає органу державної влади, органу місцевого самоврядування чи іншого суб`єкта владних повноважень, до компетенції якого віднесені повноваження здійснювати захист законних інтересів держави у спірних правовідносинах.

Підстави для представництва обґрунтовані прокурором відомостями з листа від 08.12.2022 №1132/02-03/22 секретаря Оліївської сільської ради Житомирського району Житомирської області Бориса Ткаченко.

З листа від 08.12.2022 року №1132/02-03/22 вбачається, що секретар Оліївської сільської ради Житомирського району Житомирської області Борис Ткаченко повідомив Житомирську окружну прокуратуру в порядку ст.23 Закону України «Про прокуратуру» про наступне: «...що Оліївська сільська рада вже зверталась до суду із позовною заявою до ОСОБА_1 про визнання договорів купівлі-продажу нерухомого майна недійсними.

Проте, рішенням Житомирського районного суду від 21.12.2020 року, залишеним без змін постановою Житомирського апеляційного суду від 05.04.2021 та постановою Касаційного цивільного суду Верховного Суду від 15.08.2022, у задоволенні позову відмовлено (справа №278/1089/20)...

Наразі вважаємо, що для звернення до суду із позовом з інших підстав необхідно в тому числі проводити комплексну будівельно-технічну та земельно-технічні експертизи, а також сплатити значний судовий збір. Однак, на ці потреби у бюджеті не передбачено коштів. Окрім того, територіальний орган Держказначейства наразі не здійснює в повній мірі платежі бюджетних коштів з рахунків органу самоврядування.

За таких обставин, на сьогодні можливості вживати якихось додаткових заходів реагування Оліївська сільська рада не має...».

Однак, у той же час в провадженні Житомирського районного суду Житомирської області перебуває цивільна справа № 278/3192/22 за позовом Оліївської сільської ради Житомирського району Житомирської області до ОСОБА_1 , третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору: державний реєстратор Виконавчого комітету Житомирської міської ради про визнання договору купівлі - продажу недійсним, визнання недійсним та скасування запису про державну реєстрацію права власності.

Позовна заява підписана секретарем Оліївської сільської ради Житомирського району Житомирської області Борисом Ткаченко та подана до суду 28.10.2022 року.

Водночас, за висновками Великої Палати Верховного Суду, викладеними в пункті 69 постанови від 26.06.2019 у справі № 587/430/16-ц, оскільки повноваження органів влади, зокрема і щодо здійснення захисту законних інтересів держави, є законодавчо визначеними, суд згідно з принципом jura novit curia («суд знає закони») під час розгляду справи має самостійно перевірити доводи сторін щодо наявності чи відсутності повноважень органів влади здійснювати у спосіб, який обрав прокурор, захист законних інтересів держави у спірних правовідносинах.

При вирішенні питання про необхідність звернення до суду з позовом компетентний орган може діяти в умовах конфлікту інтересів - коли порушення інтересів держави, про яке стверджує прокурор, може бути пов`язане з раніше вчиненими протиправними діями цього органу чи бездіяльністю. Для врахування цих обставин ст. 57 ЦПК України передбачає такі правила:

- відмова органів та інших осіб, які відповідно до статті 56 цього Кодексу звернулися до суду в інтересах інших осіб, від поданої ними заяви або зміна позовних вимог не позбавляє особу, на захист прав, свобод та інтересів якої подано заяву, права вимагати від суду розгляду справи та вирішення вимоги у первісному обсязі;

- відмова органу, уповноваженого здійснювати відповідні функції у спірних правовідносинах, від поданого прокурором в інтересах держави позову (заяви), подання ним заяви про залишення позову без розгляду не позбавляє прокурора права підтримувати позов (заяву) і вимагати розгляду справи по суті.

У постанові Великої Палати Верховного Суду від 26.05.2020 року визначено, що якщо суд після відкриття провадження у справі з урахуванням наведених учасниками справи аргументів та наданих доказів установить відсутність підстав для представництва прокурором інтересів держави в суді, суд залишає позовну заяву, подану прокурором в інтересах держави в особі компетентного органу, без розгляду.

Вказана позиція узгоджується постановою Київського апеляційного суду від 22.09.2021р. (унікальний номер справи №366/1866/17, апеляційне провадження №22-ц/824/8527/2021).

Судом достовірно встановлено, що прокурором не доведено підстав для представництва суб`єкта владних повноважень в суді, на підставі пункту 1 частини 1 статті 257 ЦПК України, тому наявні підстави для залишення позову без розгляду.

На підставі вищевикладеного та керуючись ст. ст. 257, 258-261 ЦПК України суд, -

ПОСТАНОВИВ:

Клопотання представника відповідача - адвоката Евіна Андрія Костянтиновича про залишення позовної заяви без розгляду - задовольнити.

Позовну заяву Заступника керівника Житомирської окружної прокуратури в інтересах держави в особі Оліївської сільської ради Житомирського району Житомирської області до ОСОБА_1 про визнання недійсним договору купівлі-продажу об`єкту незавершеного будівництва та повернення коштів залишити без розгляду.

Апеляційна скарга на ухвалу суду подається протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі вирішення питання без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення. Учасник справи, якому повна ухвала суду не була вручена у день її проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження ухвали суду, якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду. Строк на апеляційне оскарження може бути також поновлений в разі пропуску з інших поважних причин. Ухвала набирає законної сили негайно після її проголошення, якщо інше не передбачено ЦПК України. Ухвали, що постановлені судом поза межами судового засідання або в судовому засіданні у разі неявки всіх учасників справи, розгляду справи без повідомлення (виклику) учасників справи, набирають законної сили з моменту їх підписання суддею.

Повний текст ухвали складено та підписано 28.06.2023 року.

Суддя О. М. Дубовік