Справа № 386/496/23
Провадження № 2/386/159/23
УХВАЛА

про залишення позовної заяви без руху

26 квітня 2023 року смт. Голованівськ

Суддя Голованівського районного суду Кіровоградської області

Гут Ю. О.

розглянувши матеріали позовної заяви заступника керівника Голованівської окружної прокуратури Олександра Гайдюка, який діє в інтересах держави в особі Державної екологічної інспекції Придністровського округу (Дніпропетровська та Кіровоградська області), Перегонівської сільської ради до ОСОБА_1 про відшкодування шкоди заподіяної навколишньому природньому середовищу внаслідок кримінального правопорушення,-

встановив:

Заступник керівника Голованівської окружної прокуратури Олександр Гайдюк в інтересах держави в особі Державної екологічної інспекції Придністровського округу (Дніпропетровська та Кіровоградська області), Перегонівської сільської ради звернувся до суду з позовною заявою до ОСОБА_1 про відшкодування шкоди заподіяної навколишньому природньому середовищу внаслідок кримінального правопорушення, шляхом направлення позову поштою 20.04.2023, який надійшов до суду 24.04.2023, в якій просить стягнути з відповідача на користь держави в особі Державної екологічної інспекції Придністровського округу (Дніпропетровська та Кіровоградська області) шкоду, завдану злочином незаконною порубкою дерев, у розмірі 29086,78 грн.

Зазначена позовна заява підлягає залишенню без руху, оскільки подана з порушенням вимог п. 5 ч. 3 ст. 175 Цивільного процесуального кодексу України (далі - ЦПК України), а саме:

до позовної заяви не додано доказів, що підтверджують вказані в позові обставини, а саме: бездіяльності та пасивної позиції щодо захисту порушених законних інтересів держави Державною екологічною інспекцією Придністровського округу (Дніпропетровська та Кіровоградська області) та Перегонівською сільською радою, належним чином завірену копію вироку суду із заначенням дати набрання останнього чинності, розрахунок завданних збитків.

Крім того, в порушення ст. 56 ЦПК України прокурор не надав суду документи, що підтверджують наявність передбачених законом підстав для звернення до суду в інтересах зазначених в позові осіб.

У постанові Великої Палати Верховного Суду від 26.05.2020 у справі № 912/2385/18 наведено такі правові висновки: прокурор, звертаючись до суду з позовом, повинен обґрунтувати та довести бездіяльність компетентного органу. Бездіяльність компетентного органу (нездійснення захисту інтересів держави) означає, що компетентний орган знав або повинен був знати про порушення інтересів держави, мав повноваження для захисту, але не звертався до суду з відповідним позовом у розумний строк. Звертаючись до компетентного органу до подання позову в порядку, передбаченому статтею 23 Закону України "Про прокуратуру", прокурор фактично надає йому можливість відреагувати на стверджуване порушення інтересів держави, зокрема, шляхом призначення перевірки фактів порушення законодавства, виявлених прокурором, вчинення дій для виправлення ситуації, а саме подання позову або аргументованого повідомлення прокурора про відсутність такого порушення. Невжиття компетентним органом жодних заходів протягом розумного строку після того, як цьому органу стало відомо або повинно було стати відомо про можливе порушення інтересів держави, має кваліфікуватися як бездіяльність відповідного органу. Розумність строку визначається судом з урахуванням того, чи потребували інтереси держави невідкладного захисту (зокрема, через закінчення перебігу позовної давності чи можливість подальшого відчуження майна, яке незаконно вибуло із власності держави), а також таких чинників, як: значимість порушення інтересів держави, можливість настання невідворотних негативних наслідків через бездіяльність компетентного органу, наявність об`єктивних причин, що перешкоджали такому зверненню тощо.

17 березня 2020 року Верховний Суд у складі колегії суддів Першої судової палати Касаційного цивільного суду в рамках справи № 704/1233/17, провадження № 61-37850св18 (ЄДРСРУ № 88265209) досліджував питання підтвердження повноважень прокурора в цивільному процесі. У своїх висновках Верховний Суд зазначив, що Законом України «Про прокуратуру» не встановлено необхідності підтвердження довіреністю повноважень осіб, зазначених у статті 15 Закону України «Про прокуратуру», як представників у цивільному процесі, які діють у межах своєї компетенції. Такі особи підтверджують свої повноваження службовим посвідченням.

Як роз`яснив Конституційний Суд України в рішенні № 3-рп/99 від 08 квітня 1999 року, представництво прокуратурою України інтересів держави в суді є одним із видів представництва в суді. За правовою природою представництво в суді є правовідносинами, в яких одна особа (представник) на підставі певних повноважень виступає від імені іншої особи (довірителя) і виконує процесуальні дії в суді в її інтересах, набуваючи (змінюючи, припиняючи) для неї права та обов`язки. Представництво прокурором інтересів держави в суді відрізняється від інших видів представництва рядом специфічних ознак: складом представників та колом суб`єктів, інтереси яких вони представляють, обсягом повноважень, формами їх реалізації.

Відповідно до Положення про службове посвідчення прокурора, затвердженого Наказом Генеральної прокуратури України № 134 від 05 квітня 2016 року, службове посвідчення прокурора є офіційним документом, який засвідчує належність посадової особи до системи прокуратури України, підтверджує її посаду, а також повноваження, визначені законодавством.

Між тим, відповідно до п. 1.2. Наказу Генеральної прокуратури від 07.08.2019 р. № 153 «Про порядок здійснення представництва в суді органів прокуратури, їхніх посадових і службових осіб, які діють від імені органу прокуратури» участь у розгляді справ в адміністративному, господарському, цивільному судочинстві в порядку представництва органів прокуратури, посадових і службових осіб, які діють від імені органу прокуратури, що є стороною або третьою особою, здійснювати прокурорам за довіреністю.

Відповідно до ст. 177 ЦПК України, позивач зобов`язаний подати всі наявні у нього докази, що підтверджують обставини, на яких грунтуються позовні вимоги.

Згідно приписів ч. 1 ст. 185 ЦПК України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175 і 177 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 185, 258-261, 353 ЦПК України, суддя

постановив:

Позовну заяву заступника керівника Голованівської окружної прокуратури Олександра Гайдюка, який діє в інтересах держави в особі Державної екологічної інспекції Придністровського округу (Дніпропетровська та Кіровоградська області), Перегонівської сільської ради до ОСОБА_1 про відшкодування шкоди заподіяної навколишньому природньому середовищу внаслідок кримінального правопорушення- залишити без руху.

Запропонувати прокурору строк для усунення недоліків, який не може перевищувати десяти днів з дня отримання останнім копії ухвали суду.

Роз`яснити прокурору, що в разі якщо у вказаний строк недоліки заяви не будуть усунуті, заява буде вважатись неподаною та буде повернута останньому, що не перешкоджає повторному зверненню із аналогічною позовною заявою до суду.

Копію ухвали суду надіслати прокурору.

Ухвала оскарженню не підлягає та набирає законної сили з моменту її підписання суддею. Відповідно до ч. 2 ст. 353 ЦПК України заперечення на ухвали, що не підлягають оскарженню окремо від рішення суду, включаються до апеляційної скарги на рішення суду.

Суддя: Гут Ю. О.