Ухвала

12 липня 2023 року

місто Київ

справа № 759/18044/21

провадження № 61-9772ск23

Верховний Суд у складі колегії суддів Першої судової палати Касаційного цивільного суду: Яремка В. В. (суддя-доповідач), Олійник А. С., Ступак О. В.,

розглянув касаційну скаргу ОСОБА_1 на рішення Святошинського районного суду міста Києва від 27 червня 2022 року та постанову Київського апеляційного суду від 17 травня 2023 року у справі за позовом ОСОБА_1 до Державного підприємства «Антонов», третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору, - Незалежна профспілка авіапрацівників Державного підприємства «Антонов», про визнання неправомірним та скасування наказу про звільнення, стягнення середнього заробітку за час вимушеного прогулу, відшкодування моральної шкоди,

ВСТАНОВИВ:

У серпні 2021 року ОСОБА_1 звернувся до суду з позовом, з урахуванням збільшення розміру позовних вимог просив:

визнати неправомірним та скасувати наказ директора з управління персоналом Державного підприємства «Антонов» (далі - ДП «Антонов») від 19 липня 2021 року № 4364/ку «Про звільнення ОСОБА_1 »;

поновити позивача на посаді начальника відділу планування та керування польотами ДП «Антонов»;

стягнути з відповідача на користь позивача середній заробіток за час вимушеного прогулу за період з 20 липня 2021 року у розмірі 1 015 209,80 грн;

стягнути з ДП «Антонов» на користь позивача 100 000,00 грн на відшкодування моральної шкоди.

Рішенням Святошинського районного суду міста Києва від 27 червня 2022 року з урахуванням додаткового рішення цього ж суду від 25 липня 2022 року позов задоволено частково.

Визнано неправомірним та скасовано наказ директора з управлінням персоналом ДП «Антонов» від 19 липня 2021 року № 4364/ку «Про звільнення ОСОБА_1 ».

Поновлено ОСОБА_1 на посаді начальника відділу планування та керування польотами ДП «Антонов».

Стягнено з ДП «Антонов» на користь ОСОБА_1 середній заробіток за час вимушеного прогулу у розмірі 223 606,01 грн та 25 000,00 грн на відшкодування моральної шкоди. Здійснено розподіл судових витрат.

Постановою Київського апеляційного суду від 17 травня 2023 року апеляційну скаргу ОСОБА_1 залишено без задоволення. Апеляційну скаргу ДП «Антонов» задоволено. Рішення Святошинського районного суду міста Києва від 27 червня 2022 року скасовано, ухвалено нове судове рішення, яким у позові відмовлено. Здійснено розподіл судових витрат.

29 червня 2023 року ОСОБА_1 подав до Верховного Суду касаційну скаргу, у якій просить рішення Святошинського районного суду міста Києва від 27 червня 2022 року в частині стягнення середнього заробітку та постанову Київського апеляційного суду від 17 травня 2023 року скасувати, ухвалити нове судове рішення, яким стягнути середній заробіток за час вимушеного прогулу у розмірі 815 661,59 грн, в іншій частині рішення суду першої інстанції залишити в силі.

Касаційна скарга за формою та змістом відповідає вимогам статті 392 ЦПК України, подана у строк, судовий збір сплачено.

Згідно з частиною другою статті 389 ЦПК України підставами касаційного оскарження рішення суду першої інстанції після апеляційного перегляду справи та постанови суду апеляційної інстанції є неправильне застосування судом норм матеріального права чи порушення норм процесуального права виключно у таких випадках:

1) якщо суд апеляційної інстанції в оскаржуваному судовому рішенні застосував норму права без урахування висновку щодо застосування норми права у подібних правовідносинах, викладеного у постанові Верховного Суду, крім випадку наявності постанови Верховного Суду про відступлення від такого висновку;

2) якщо скаржник вмотивовано обґрунтував необхідність відступлення від висновку щодо застосування норми права у подібних правовідносинах, викладеного у постанові Верховного Суду та застосованого судом апеляційної інстанції в оскаржуваному судовому рішенні;

3) якщо відсутній висновок Верховного Суду щодо питання застосування норми права у подібних правовідносинах;

4) якщо судове рішення оскаржується з підстав, передбачених частинами першою, третьою статті 411 цього Кодексу.

У касаційній скарзі, обґрунтовуючи неправильність застосування судами першої та апеляційної інстанцій норм матеріального права та порушення норм процесуального права, заявник, в аспекті підстав та випадків касаційного оскарження, посилається на:

неврахування висновків, викладених у постановах Верховного Суду України від 27 червня 2012 року у справі № 6-65цс12, від 21 травня 2014 року у справі

№ 6-33цс14, від 22 жовтня 2014 року у справі № 6-163цс14, від 01 квітня 2015 року у справі № 6-40цс15, від 01 липня 2015 року у справі № 6-703цс15, від 25 травня 2016 року у справі № 6-3048цс15, від 09 серпня 2017 року у справі № 6-1264цс17, у постановах Верховного Суду 18 вересня 2018 року у справі № 800/538/17, від 13 грудня 2018 року у справі № 577/256/18, від 13 лютого 2019 року у справі № 756/6746/16-ц, від 26 лютого 2020 рок у справі № 199/2128/15-ц, від 08 квітня 2020 року у справі № 808/2741/16, 09 квітня 2020 року у справі № 760/21020/15, від 16 квітня 2020 року у справі № 760/25127/18-ц, від 12 серпня 2020 року у справі № 753/3889/17, від 22 вересня 2020 року у справі № 161/7196/19, від 27 липня 2021 року у справі № 756/7222/18, від 04 листопада 2022 року у справі № 488/2652/20 (пункт 1 частини другої статті 389 ЦПК України).

Відповідно до частини першої статті 394 ЦПК України, одержавши касаційну скаргу, оформлену відповідно до вимог статті 392 цього Кодексу, колегія суддів у складі трьох суддів вирішує питання про відкриття касаційного провадження (про відмову у відкритті касаційного провадження).

Суд не встановив достатніх й обґрунтованих підстав для повернення касаційної скарги, а також відмови у відкритті касаційного провадження.

Отже, є підстави для відкриття касаційного провадження за касаційною скаргою ОСОБА_1 та витребування матеріалів справи.

Згідно з частиною восьмою статті 394 ЦПК України в ухвалі про відкриття касаційного провадження зазначаються підстава (підстави) відкриття касаційного провадження та строк для подання учасниками справи відзиву на касаційну скаргу. Якщо разом з касаційною скаргою подано заяви чи клопотання, суд в ухвалі про відкриття касаційного провадження встановлює строк, протягом якого учасники справи мають подати свої заперечення щодо поданих заяв чи клопотань, якщо інше не передбачено цим Кодексом.

Підставою відкриття касаційного провадження є підстава, передбачена пунктом 1 частиною другою статті 389 ЦПК України.

На підставі наведеного та керуючись статтями 389, 390, 392, 394, 395 ЦПК України, Верховний Суд у складі колегії суддів Першої судової палати Касаційного цивільного суду

УХВАЛИВ:

Відкрити касаційне провадження у справі за касаційною скаргою ОСОБА_1 на рішення Святошинського районного суду міста Києва від 27 червня 2022 року та постанову Київського апеляційного суду від 17 травня 2023 року.

Витребувати із Святошинського районного суду міста Києва цивільну справу № 759/18044/21 за позовом ОСОБА_1 до Державного підприємства «Антонов», третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору, - Незалежна профспілка авіапрацівників Державного підприємства «Антонов», про визнання неправомірним та скасування наказу про звільнення, стягнення середнього заробітку за час вимушеного прогулу, відшкодування моральної шкоди.

Надіслати учасникам справи копії касаційної скарги та доданих до неї документів, роз`яснити їм право подати відзив на касаційну скаргу, який за формою і змістом має відповідати вимогам статті 395 ЦПК України, у десятиденний строк з дня вручення копії цієї ухвали

Ухвала оскарженню не підлягає.

Судді: В. В. Яремко

А. С. Олійник

О. В. Ступак