Єдиний унікальний номер: 376/1481/21
Провадження № 2/379/63/23
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

12 липня 2023 рокум.Тараща

Таращанський районний суд Київської області у складі:

головуючого судді Шабрацького Г.О.,

при секретарі Носач Н.О.,

за участі:

представників відповідача ОСОБА_1 ,- адвоката Кочина С.С., Кошмана М.І.

розглянувши у відкритому судовому засіданні у залі суду в м. Тараща цивільну справу за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_1 , ОСОБА_3 про визнання договору укладеним, припинення права власності та визнання права власності на земельну ділянку,

ВСТАНОВИВ:

З січня 2023 року в провадженні Таращанського районного суду Київської області перебуває вказана вище цивільна справа.

Ухвалою Таращанського районного суду Київської області від 21 лютого 2023 року провадження у справі відкрито та призначено справу до розгляду у загальному позовному провадженні на 23.03.2023 року.

В підготовче судове засідання 23.03.2023 року позивач та представник позивача не з`явились, від представника позивача до суду надійшло клопотання про відкладення розгляду справи в зв`язку неможливістю прибути до суду за сімейними обставинами. Клопотання задоволено, підготовче судове засідання відкладено на 25.04.2023 року.

В підготовче судове засідання 25.04.2023 року позивач та представник позивача повторно не з`явились, від представника позивача до суду надійшло клопотання про відкладення розгляду справи в зв`язку з занятістю в іншому судовому засіданні в Ржищівському міському суді Київської області. В задоволенні клопотання представника позивача відмовлено, закрито підготовче судове засідання та призначено справу до розгляду на 15.06.2023 року.

В судове засідання 15.06.2023 року позивач та представник позивача не з`явились, від представника позивача до суду надійшло клопотання про відкладення розгляду справи в зв`язку з викликом позивача ОСОБА_2 та його представника ОСОБА_4 до слідчого в рамках кримінального провадження №0000035. Клопотання задоволено, судове засідання відкладено на 11-00 год. 12.07.2023 року.

В судове засідання 12.07.2023 року позивач та представник позивача повторно не з`явились, від представника позивача до суду надійшло клопотання про відкладення розгляду справи в зв`язку з його зайнятістю в Київському апеляційному суді на 11-40 год., та відрядженням позивача.

Судом встановлено, що представник позивача ОСОБА_4 повторно не з`явився в судове засідання, вказуючи причину неявки зайнятістю, позивач ОСОБА_2 також повторно не з`явився в судове засідання, доказів перебування його у відрядженні суду не надано. Крім того, з проведених судом чотирьох судових засідань по справі 23.03.2023, 25.04.2023, 15.06.2023 та 12.07.2023 позивач та представник позивача жодного разу не з`явились з різних підстав. Таким чином, суд розцінює вказані дії як зловживання процесуальними правами, та у задоволенні заяви про відкладення судового засідання відмовляє за його необґрунтованістю.

У статті 129 Конституції України однією із засад судочинства проголошено рівність усіх учасників судового процесу перед законом і судом.

Процесуальний порядок провадження у цивільних справах визначається ЦПК України та іншими законами України, якими встановлюється зміст, форма, умови реалізації процесуальних прав і обов`язків суб`єктів цивільно-процесуальних правовідносин та їх гарантій.

Учасники справи мають рівні права щодо здійснення всіх процесуальних прав та обов`язків, передбачених законом. Кожна сторона несе ризик настання наслідків, пов`язаних із вчиненням чи невчиненням нею процесуальних дій (частини друга, четверта статті 12 ЦПК України).

Згідно з положенням частини третьої статті 13 ЦПК України учасник справи розпоряджається своїми правами щодо предмета спору на власний розсуд.

У частині першій статті 44 ЦПК України передбачено, що учасники судового процесу та їхні представники повинні добросовісно користуватися процесуальними правами; зловживання процесуальними правами не допускається.

На учасників судового процесу та їх представників покладається загальний обов`язок добросовісно здійснювати свої процесуальні права і виконувати процесуальні обов`язки. При цьому під добросовісністю варто розуміти таку реалізацію прав і виконання обов`язків, що передбачають користування правами за призначенням, здійснення обов`язків в межах, визначених законом, недопустимість посягання на права інших учасників цивільного процесу, заборону зловживати наданими правами.

Відповідно до пункту 3 частини восьмої статті 128 ЦПК України днем вручення судової повістки є, зокрема, день проставлення у поштовому повідомленні відмітки про відмову отримати судову повістку чи відмітки про відсутність особи за адресою місцезнаходження, місця проживання чи перебування особи, повідомленою цією особою суду.

Учасники судового процесу зобов`язані повідомляти суд про зміну свого місця проживання (перебування, знаходження) або місцезнаходження під час провадження справи. У разі відсутності заяви про зміну місця проживання або місцезнаходження судова повістка надсилається учасникам справи, які не мають офіційної електронної адреси та за відсутності можливості сповістити їх за допомогою інших засобів зв`язку, що забезпечують фіксацію повідомлення або виклику, на останню відому судові адресу і вважається доставленою, навіть якщо учасник судового процесу за цією адресою більше не проживає або не знаходиться (частина перша статті 131 ЦПК України).

Згідно з частиною третьою статті 131 ЦПК України учасники судового процесу зобов`язані повідомляти суд про причини неявки у судове засідання. У разі неповідомлення суду про причини неявки вважається, що учасники судового процесу не з`явилися в судове засідання без поважних причин.

Відповідно до частини п`ятої статті 223 ЦПК України у разі повторної неявки позивача в судове засідання без поважних причин або неповідомлення ним про причини неявки суд залишає позовну заяву без розгляду, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності, і його нез`явлення не перешкоджає вирішенню спору.

Згідно з пунктом 3 частини першої статті 257 ЦПК України суд постановляє ухвалу про залишення позову без розгляду, якщо належним чином повідомлений позивач повторно не з`явився в судове засідання або не повідомив про причини неявки, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності і його нез`явлення не перешкоджає розгляду справи.

Залишення позову без розгляду - це форма закінчення розгляду цивільної справи без ухвалення судового рішення, у зв`язку із виникненням обставин, які перешкоджають розгляду справи, але можуть бути усунуті в майбутньому.

Однією з підстав для залишення позову без розгляду є повторна, тобто двічі поспіль, неявка в судове засідання позивача, якщо від нього не надходило заяви про розгляд справи без його участі та існують перешкоди для такого розгляду.

При цьому позивач має бути належним чином і в установленому порядку повідомлений про дату, час і місце як першого, так і другого судового засідання, в яке він не з`явився.

Зазначені наслідки настають незалежно від причин повторної неявки, які можуть бути поважними. Навіть маючи докази поважності причин неявки позивача, суд залишає позов без розгляду, якщо нез`явлення позивача є перешкодою для розгляду справи. Тобто законодавець диференціює необхідність урахування судом поважності/неповажності причин неявки позивача до суду залежно від того, якою є неявка: першою чи повторною. Така диференціація обумовлена як необхідністю забезпечити дотримання прав позивача на участь у судовому засіданні у разі першої неявки за належного його повідомлення про час та місце судового засідання та поважності причин неявки, так і необхідністю введення певних обмежень з метою дотримання процесуальних строків розгляду справи, прав та інтересів іншої сторони, а тому саме позивач має продемонструвати свій процесуальний інтерес у як найшвидшому розгляді справи, а отже зобов`язаний у розумні інтервали цікавитися провадженням у справі.

Відтак норми частини п`ятої статті 223 ЦПК України та пункту 3 частини першої статті 257 ЦПК України дисциплінують позивача як ініціатора судового розгляду, стимулюють його належно користуватися своїми процесуальними правами, щоб не допустити затягування розгляду справи.

Тож, під час вирішення питання про залишення позову без розгляду правове значення має виключно належне повідомлення позивача про день та час розгляду справи, повторність неявки в судове засідання та неподання заяви про розгляд справи за відсутності позивача.

Аналогічні висновки викладено в постановах Верховного Суду від 24 квітня 2019 року у справі № 757/23967/13-ц (провадження № 61-17220св18), від 10 листопада 2021 року у справі № 756/2137/20 (провадження № 61-3782св21), від 09 грудня 2021 року у справі № 754/16126/16 (провадження № 61-17043св21).

Позивач ОСОБА_5 належним чином повідомлений про судові засідання 15.06.2023 та 12.07.2023 оскільки йому особисто вручені поштові повідомлення (а.с.182, 190), представник позивача адвокат Клапчук Ф.П. також належним чином повідомлений про дати судових засідань через підсистему електронний суд (а.с.179, 192). Заяв про розгляд справи без їх участі до суду не надходило, навпаки в клопотаннях представника позивача про відкладення розгляду справи наголошується що без участі позивача та представника позивача просить не розглядати справу.

За таких обставин, оскільки позивач та представник позивача повторно (двічі поспіль) не з`явились в судове засідання, клопотань про розгляд справи за їх відсутності до суду не надходило, то на підставі пункту3 частини 1 статті 257 ЦПК України даний позов слід залишити без розгляду.

На підставі вищенаведеного, керуючись ст.ст. 223, 257, 258-261 ЦПК України, суд,-

УХВАЛИВ:

Позов ОСОБА_2 до ОСОБА_1 , ОСОБА_3 про визнання договору укладеним, припинення права власності та визнання права власності на земельну ділянку залишити без розгляду.

Ухвала суду може бути оскаржена в апеляційному порядку шляхом подачі апеляційної скарги протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення безпосередньо до Київського апеляційного суду.

СуддяГ. О. Шабрацький