Справа № 638/5888/21
Провадження № 2-р/638/5/23
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

28 червня 2023 року суддя Дзержинського районного суду м. Харкова Невеніцин Є.В., при прийнятті заяви представника Харківської міської ради про роз`яснення резолютивної частини рішення Дзержинського районного суду м.Харкова від 07.10.2021 року по цивільній справі №638/5888/21 за позовом ОСОБА_1 , ОСОБА_2 до Харківської міської ради, Виконавчого комітету Харківської міської ради, Спеціалізованого комунального підприємства «Харківзеленбуд» Харківської міської ради, Комунального підприємства «Жилкомсервіс», третя особа, яка не заявляє самостійних вимог на стороні відповідачів: Департамент житлового господарства Харківської міської ради про відшкодування матеріальної та моральної шкоди,-

Встановив:

Представник Харківської міської ради звернувся до суду з вищевказаною заявою, обґрунтовуючи її тим, що в рішенні суду не зазначено в якій частині стягнення воно стосується кожного з позивачів.

Дослідивши подану заяву, суд дійшов висновку про її невідповідність вимогам цивільного процесуального законодавства з огляду на наступне.

Відповідно до ч.ч. 1, 2 ст. 271 Цивільного процесуального кодексу України за заявою учасників справи, державного виконавця, приватного виконавця суд роз`яснює судове рішення, яке набрало законної сили, не змінюючи змісту судового рішення. Подання заяви про роз`яснення судового рішення допускається, якщо судове рішення ще не виконане або не закінчився строк, протягом якого рішення може бути пред`явлене до примусового виконання.

Частинами 1,2,3 ст.182 ЦПК України визначено, що при розгляді справи судом учасники справи викладають свої вимоги, заперечення, аргументи, пояснення, міркування щодо процесуальних питань у заявах та клопотаннях, а також запереченнях проти заяв і клопотань. Заяви, клопотання і заперечення подаються в письмовій або усній формі. У випадках, визначених цим Кодексом, заяви і клопотання подаються тільки в письмовій формі. Заяви, клопотання і заперечення подаються та розглядаються в порядку, встановленому цим Кодексом. У випадках, коли цим Кодексом такий порядок не встановлено - він встановлюється судом.

Статтею 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод 1950 року зазначено: виконання судового рішення як завершальна стадія судового провадження є невід`ємним елементом права на судовий захист.

Статтею 183 ЦПК України визначено загальні вимоги до форми та змісту заяви, зокрема будь-яка письмова заява повинна містити інші відомості, що вимагаються цим Кодексом. До заяви, скарги, клопотання чи заперечення, які подаються на стадії виконання судового рішення, в тому числі в процесі здійснення судового контролю за виконанням судових рішень, додаються докази їх надіслання (надання) іншим учасникам справи (провадження).

Так, Законом України «Про судовий збір» визначено, що за подання юридичною особою заяви про роз`яснення судового рішення сплачується судовий збір у розмірі 0,5 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Представником Харківської міської ради при поданні заяви подано клопотання про відстрочення сплати судового збору через особливості здійснення розрахунково-касового обслуговування бюджетних коштів.

Частиною 1 статті 136 ЦПК України визначено, що суд, враховуючи майновий стан сторони, може своєю ухвалою відстрочити або розстрочити сплату судового збору на визначений строк у порядку, передбаченому законом, але не більше як до ухвалення судового рішення у справі. Умови за яких, враховуючи майновий стан сторони, суд може своєю ухвалою за її клопотанням відстрочити або розстрочити сплату судового збору на певний строк, але не довше ніж до ухвалення судового рішення у справі визначені ч.1 ст.8 Закону України «Про судовий збір».

З даних норм вбачається, що єдиною підставою для відстрочення, розстрочення, звільнення від сплати судового збору є майновий стан заявника.

В рішенні Європейського Суду з прав людини від 19.06.2001 року №2 Справа «Креуз проти Польщі» зазначено, що "Право на суд" не є абсолютним, а може бути піддане обмеженням, дозволеним за змістом, тому що право на доступ до суду за самою своєю природою потребує регулювання з боку держави. Гарантуючи сторонам право доступу до суду для визначення їхніх "цивільних прав та обов`язків", пункт 1 статті 6 Конвенції залишає державі вільний вибір засобів, що використовуватимуться для досягнення цієї мети. Інтереси справедливого здійснення правосуддя можуть виправдовувати накладення фінансових обмежень на доступ особи до суду. Більше того, положення пункту 1 статті 6 Конвенції не означає беззастережного права на отримання безкоштовної правової допомоги з боку держави у цивільних спорах і так само це положення не означає надання права на безкоштовні провадження у цивільних справах. Відповідно вимога сплати зборів цивільними судами у зв`язку з поданням позовів, які вони мають розглянути, не може вважатися обмеженням права доступу до суду, яке є саме по собі таким, що суперечить пункту 1 статті 6 Конвенції.

Статтею 129 Конституції України визначено, що однією із основних засад судочинства є рівність усіх учасників судового процесу перед законом і судом.

Обставини, пов`язані з фінансуванням установи чи організації з Державного бюджету України та відсутністю у ньому коштів, призначених для сплати судового збору, як і підстави спричинені збройною агресією проти України, не можуть вважатися достатньою підставою для звільнення від такої сплати.

Таким чином, суд відмовляє у задоволенні клопотання представника Харківської міської ради про відстрочення сплати судового збору.

Відповідно до ч. 4 ст. 183 ЦПК України суд, встановивши, що письмову заяву (клопотання, заперечення) подано без додержання вимог частини першої або другої цієї статті, повертає її заявнику без розгляду.

Враховуючи викладене, оскільки до заяви про роз`яснення судового рішення не долучено квитанцію про сплату судового збору та у задоволенні заяви представника Харківської міської ради про відстрочення сплати судового збору відмовлено, заява про роз`яснення судового рішення підлягає поверненню заявнику без розгляду.

Зазначене не перешкоджає заявнику повторно звернутися до суду з аналогічною заявою після усунення недоліків, що стали підставою для її повернення.

Керуючись ст.ст.183,271 ЦПК України суд,-

ПОСТАНОВИВ:

Заяву представника Харківської міської ради про відстрочення сплати судового збору - залишити без задоволення.

Заяву представника Харківської міської ради про роз`яснення резолютивної частини рішення Дзержинського районного суду м.Харкова від 07.10.2021 року по цивільній справі №638/5888/21 за позовом ОСОБА_1 , ОСОБА_2 до Харківської міської ради, Виконавчого комітету Харківської міської ради, Спеціалізованого комунального підприємства «Харківзеленбуд» Харківської міської ради, Комунального підприємства «Жилкомсервіс», третя особа, яка не заявляє самостійних вимог на стороні відповідачів: Департамент житлового господарства Харківської міської ради про відшкодування матеріальної та моральної шкоди повернути без розгляду.

Ухвала набирає законної сили негайно з моменту її підписання відповідно до ч.2 ст.261 ЦПК України та може бути оскаржена до Харківського апеляційного суду шляхом подання апеляційної скарги протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення. Учасник справи, якому повне рішення або ухвала суду не були вручені у день його (її) проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження ухвали суду - якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Суддя Є.В.Невеніцин