У Х В А Л А

17 липня 2023 року м. Кропивницький

справа № 402/806/22

провадження № 22-ц/4809/962/23

Кропивницький апеляційний суд у складі судді судової палати у цивільних справах Карпенка О. Л. розглянувши матеріали апеляційної скарги ОСОБА_1 на рішення Ульяновського районного суду Кіровоградської області (суддя Бондаренко А. А.) від 23 березня 2023 року, у цивільній справі за позовом заступника керівника Голованівської окружної прокуратури в інтересах держави в особі Благовіщенської міської ради до ОСОБА_1 та Головного управління Держгеокадастру у Кіровоградській області про визнання недійсними наказів, скасування державної реєстрації та повернення земельної ділянки,

В С Т А Н О В И В:

Рішенням Ульяновського районного суду Кіровоградської області від 23 березня 2023 року позов заступника керівника Голованівської окружної прокуратури в інтересах держави в особі Благовіщенської міської ради до ОСОБА_1 та Головного управління Держгеокадастру у Кіровоградській області про визнання недійсними наказів, скасування державної реєстрації та повернення земельної ділянки - задоволено. Суд вирішив:

визнати недійсним наказ Головного управління Держгеокадастру у Кіровоградській області від 23.12.2019 №11-10067/14-19-СГ «Про надання дозволу на розроблення документації із землеустрою»;

визнати недійсним наказ Головного управління Держгеокадастру у Кіровоградській області №11-6899/14-20-СГ від 27.04.2020 «Про затвердження документації із землеустрою та надання земельної ділянки у власність»;

скасувати у Державному реєстрі речових прав на нерухоме майно державну реєстрацію права власності за ОСОБА_1 на земельну ділянку з кадастровим номером :02:000:5089, з одночасним припиненням права власності ОСОБА_1 на неї;

зобов'язати ОСОБА_1 , повернути територіальній громаді в особі Благовіщенської міської ради земельну ділянку площею 2 га із кадастровим номером :02:000:5089;

стягнути з ОСОБА_1 на користь Кіровоградської обласної прокуратури сплачений судовий збір в сумі 9924 грн. за подачу позову , банк - Державна Казначейська служба України, м. Київ, МФО 820172, розрахунковий рахунок ІІА0004600, код класифікації видатків бюджету - 2800;

стягнути з Головного управління Держгеокадастру у Кіровоградській області на користь Кіровоградської обласної прокуратури сплачений судовий збір в сумі 9924 грн. за подачу позову , банк - Державна Казначейська служба України, м. Київ, МФО 820172, розрахунковий рахунок ІІА0004600, код класифікації видатків бюджету - 2800.

Не погоджуючись з зазначеним рішенням ОСОБА_1 оскаржив його в апеляційному порядку, шляхом направлення апеляційної скарги безпосередньо до Кропивницького апеляційного суду засобами поштового зв`язку 07 червня 2023 року (вх. №3261/23 від 15 червня 2023 року).

Згідно із ст. 3 ч. 3 ЦПК України провадження в цивільних справах здійснюється відповідно до законів, чинних на час виникнення окремих процесуальних дій, розгляду і вирішення справи.

Апеляційним судом встановлено, що до поданої апеляційної скарги відповідачем долучено квитанцію про оплату судового збору №0.0..1 від 07 червня 2023 року за подання апеляційної скаргу у сумі 1073, 60 грн. та порушено питання про зменшення розміру судового збору до сплаченої суми.

Згідно з ч. 1 ст. 4 Закону України «Про судовий збір» судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.

Відповідно до пп. 6 п. 1 ч. 2 ст. 4 Закону України «Про судовий збір» за подачу апеляційної і касаційної скарги на рішення суду судовий збір справляється в розмірі 150 відсотків ставки, що підлягала сплаті при поданні позовної заяви, іншої заяви і скарги.

Позивачем при поданні позовної заяви сплачено судовий збір за чотири вимоги немайнового характеру у сумі 9 924 грн. (а.с. 1).

Тому, при подачі вказаної апеляційної скарги ОСОБА_1 мав сплатити судовий збір у сумі - 14 886 грн. (9 924 грн. х 150%).

До поданої апеляційної скарги відповідачем долучено квитанцію про оплату судового збору №0.0..1 від 07 червня 2023 року за подання апеляційної скаргу у сумі 1073, 60 грн. та порушено питання про зменшення розміру судового збору до фактично сплаченої суми.

В обґрунтування зазначено клопотання ОСОБА_1 вказує, що його майновий стан не дозволяє сплатити йому судовий збір у встановленому законом розмірі, а саме - 14 886 грн. На підтвердження вказаних доводів відповідачем надано копію відомостей з Державного реєстру фізичних осіб-платників податків про джерела/суми виплачених доходів та утриманих податків за період з 1 кварталу 2022 року по 4 квартал 2022 року №1120-23-00556 від 05 квітня 2023 року.

Перевіривши докази та дослідивши обставини, на які посилається відповідач, суд вважає, що у задоволенні зазначеного клопотання слід відмовити з наступних підстав.

Згідно з ч. 2 ст. 133 ЦПК України, розмір судового збору, порядок його сплати і звільнення від сплати встановлюються законом.

За приписами ч. 1 ст. 8 Закону України « Про судовий збір», враховуючи майновий стан сторони, суд може своєю ухвалою за її клопотанням відстрочити або розстрочити сплату судового збору на певний строк, але не довше ніж до ухвалення судового рішення у справі за таких умов:

1) розмір судового збору перевищує 5 відсотків розміру річного доходу позивача - фізичної особи за попередній календарний рік; або

2) позивачами є:

а) військовослужбовці;

б) батьки, які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину-інваліда, якщо інший з батьків ухиляється від сплати аліментів;

в) одинокі матері (батьки), які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину-інваліда;

г) члени малозабезпеченої чи багатодітної сім`ї;

ґ) особа, яка діє в інтересах малолітніх чи неповнолітніх осіб та осіб, які визнані судом недієздатними чи дієздатність яких обмежена; або

3) предметом позову є захист соціальних, трудових, сімейних, житлових прав, відшкодування шкоди здоров`ю.

Згідно ч. 2 ст. 8 Закону України «Про судовий збір» суд може зменшити розмір судового збору або звільнити від його сплати на підставі, зазначеній у частині першій цієї статті.

Таким чином, єдиною підставою для вчинення судом зазначених у вказаних нормах дій є врахування ним майнового стану заявника.

При виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин суд враховує висновки щодо застосування відповідних норм права, викладені в постановах Верховного Суду (частина четверта статті 263 ЦПК України).

У постанові Верховного Суду у складі колегії суддів Другої судової палати Касаційного цивільного суду від 02 лютого 2022 року справа № 697/2951/19 (провадження № 61-16827св21) зазначено, що:

«з аналізу статті 8 Закону України «Про судовий збір» чітко вбачається, що законодавець, застосувавши конструкцію «суд, враховуючи майновий стан сторони, може…», тим самим визначив, що питання звільнення, зменшення розміру, відстрочення чи розстрочення сплати судового збору осіб, які не зазначені в статті 5, або у справах із предметом спору, не охопленим статтею 5, є правом, а не обов`язком суду навіть за наявності однієї з умов для такого звільнення, зменшення розміру, відстрочення чи розстрочення. Такого висновку дійшла Велика Палата Верховного Суду у постанові від 14 січня 2021 року у справі № 0940/2276/18 (провадження № 11-336апп20).

Разом із тим, Верховний Суд зауважує, що єдиною підставою для відстрочення чи розстрочення сплати судового збору, зменшення його розміру або звільнення від його сплати фізичною особою є врахування судом її майнового стану. Особа, яка заявляє відповідне клопотання, згідно зі статтею 12 ЦПК України повинна навести доводи і подати докази на підтвердження того, що її майновий стан перешкоджав (перешкоджає) сплаті нею судового збору у встановленому законодавством порядку і розмірі. Визначення судом майнового стану сторони є оціночним і залежить від доказів, якими обґрунтовується рівень її майнового стану. Вичерпного і чіткого переліку документів про майновий стан особи закон не містить, тому суд встановлює можливість сплатити судовий збір на підставі поданих доказів за своїм внутрішнім переконанням. Підстави для відмови суду у подібних клопотаннях мають бути достатньо аргументовані. Оцінюючи фінансовий стан особи, яка звертається до суду з вимогою про звільнення її від сплати судового збору, зменшення його розміру, надання відстрочки чи розстрочки в його сплаті, національні суди повинні встановлювати наявність у такої особи реального доходу (розмір заробітної плати, стипендії, пенсії, прибутку тощо), рухомого чи нерухомого майна, цінних паперів, можливості розпорядження ними без значного погіршення фінансового становища. Отже, скрутний майновий стан, на підтвердження якого заявником надані відповідні документи, може бути підставою для задоволення судом клопотання про звільнення його від сплати судового збору, зменшення розміру судового збору, відстрочення чи розстрочення сплати судового збору».

Вирішення питання щодо відстрочення (розстрочення, звільнення, зменшення розміру) сплати судового збору здійснюється у відповідності до загальних принципів цивільного судочинства, зокрема, принципу змагальності, відповідно якого кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень.

В пункті 23 постанови Пленуму Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних та кримінальних справ № 10 від 17 жовтня 2014 року «Про застосування судами законодавства про судові витрати у цивільних справах» роз`яснено, що єдиною підставою для відстрочення або розстрочення сплати судового збору є врахування судом майнового стану сторони, тобто фізичної або юридичної особи (наприклад, довідка про доходи, про склад сім`ї, про наявність на утриманні непрацездатних членів сім`ї, банківські документи про відсутність на рахунку коштів, довідка податкового органу про перелік розрахункових та інших рахунків тощо).

Особа, яка заявляє відповідне клопотання, згідно з принципом змагальності, повинна навести доводи і подати докази на підтвердження того, що її майновий стан перешкоджає сплаті нею судового збору у встановленому законодавством порядку і розмірі.

Сплата судових витрат не повинна перешкоджати доступу до суду, ускладнювати цей доступ таким чином і такою мірою, щоб завдати шкоди самій суті цього права, та має переслідувати законну мету.

Водночас, Європейський суд з прав людини неодноразово вказував, що положення пункту 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод щодо зобов`язання забезпечити ефективне право доступу до суду не означає надання права на безкоштовні провадження у цивільних справах. У той же час, гарантією реалізації права на судовий захист в аспекті доступу до правосуддя є встановлення законом помірного судового збору для осіб, які звертаються до суду.

У зв`язку із цим при здійсненні правосуддя суди повинні вирішувати питання, пов`язані з судовими витратами у чіткій відповідності до Закону України «Про судовий збір», а також інших нормативно-правових актів України, забезпечуючи при цьому належний баланс між інтересами держави у стягнення судового збору за розгляд справ, з одного боку, та інтересам позивача (заявника) щодо можливості звернення до суду, з другого боку.

На підтвердження доводів щодо скрутного майнового стану відповідачем надано копію відомостей з Державного реєстру фізичних осіб-платників податків про джерела/суми виплачених доходів та утриманих податків за період з 1 кварталу 2022 року по 4 квартал 2022 року №1120-23-00556 від 05 квітня 2023 року.

Відповідач ОСОБА_1 є особою пенсійного віку.

Проте надані відомості не містять інформації про отримання чи неотримання пенсії, грошового утримання чи інших видів доходів, з яких не утримуються суми податків, про наявність чи відсутність нерухомого та рухомого майна тощо.

Таким чином, ОСОБА_1 не надав доказів про свій майновий стан (наприклад, відомостей: про отримання чи неотримання пенсії, грошового утримання чи інших видів доходів, з яких не утримуються суми податки, про відсутність нерухомого та рухомого майна, банківські документи про відсутність на рахунках коштів тощо), що унеможливлює задоволення клопотання про зменшення розміру судового збору.

У статті 129 Конституції України однією із засад судочинства визначено рівність усіх учасників судового процесу перед законом і судом, у тому числі й органів державної влади.

Крім того, безпідставне звільнення від сплати судового збору є порушенням статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод щодо справедливих судових процедур і рівності учасників судового процесу перед законом.

За таких обставин, відсутні підстави для задоволення клопотання ОСОБА_1 про зменшення сплати суми судового збору з 14 886 грн. до 1073, 60 грн., а апеляційна скарга підлягає залишенню без руху для доплати судового збору у розмірі 13812, 40 грн.

Відповідно до ст. 357 ЦПК України до апеляційної скарги, яка оформлена з порушенням вимог, встановлених статтею 356 ЦПК України а також у разі несплати суми судового збору, застосовуються положення ст. 185 ЦПК України, згідно якої апеляційна скарга підлягає залишенню без руху.

Керуючись ст.ст. 136, 185, 357 ЦПК України, суд,

У Х В А Л И В:

Відмовити в задоволенні клопотання ОСОБА_1 про зменшення розміру судового збору передбаченого за подання апеляційної скарги на рішення Ульяновського районного суду Кіровоградської області (суддя Бондаренко А. А.) від 23 березня 2023 року.

Апеляційну скаргу ОСОБА_1 на рішення Ульяновського районного суду Кіровоградської області (суддя Бондаренко А. А.) від 23 березня 2023 року залишити без руху.

Запропонувати ОСОБА_1 протягом десяти днів з дня отримання копії цієї ухвали доплатити судовий збір в розмірі - 13 812 грн., та надати до Кропивницького апеляційного суду оригінал платіжного доручення (квитанції) про оплату судового збору.

Реквізити для сплати судового збору:

Отримувач коштів: ГУК у Кіров. обл/тг м. Кропивн/22030101

Код отримувача (код за ЄДРПОУ): 37918230

Банк отримувача: Казначейство України (ЕАП)

Код банку отримувача (МФО): 899998

Рахунок отримувача: UA 0011567

Код класифікації доходів бюджету: 22030101

Призначення платежу: *;101;__________(код клієнта за ЄДРПОУ для юридичних осіб (доповнюється зліва нулями до восьми цифр, якщо значущих цифр менше 8), реєстраційний номер облікової картки платника податків - фізичної особи (завжди має 10 цифр) або серія та номер паспорта громадянина України, в разі якщо платник через свої релігійні переконання відмовився від прийняття реєстраційного номера облікової картки платника податків та повідомив про це відповідний орган Міністерства доходів і зборів України і має відповідну відмітку у паспорті);Судовий збір, за позовом ___________ (ПІБ чи назва установи, організації позивача), Кропивницький апеляційний суд (назва суду, де розглядається справа).

Роз`яснити, що у випадку невиконання зазначених вимог у встановлений строк будуть застосовані наслідки, передбачені ч. 3 ст. 185, ч. 6 ст. 357 ЦПК України.

Суддя Кропивницького

апеляційного суду Олександр КАРПЕНКО