ПОЛТАВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
Справа № 2-624/2011 Номер провадження 22-ц/814/3429/23Головуючий у 1-й інстанції Клименко С.М. Доповідач ап. інст. Одринська Т. В.
У Х В А Л А

10 липня 2023 року м. Полтава

Полтавський апеляційний суд у складі колегії суддів судової палати з розгляду цивільних справ:

головуючого судді: Одринської Т.В.,

суддів: Абрамова П.С., Обідіної О.І.,

розглянувши на відповідність нормам цивільного процесуального законодавства апеляційну скаргу представника ОСОБА_1 - ОСОБА_2 на ухвалу Кременчуцького районного суду Полтавської області від 13 квітня 2023 року по справі за заявою Товариства з обмеженою відповідальністю «Фінансова компанія «Дата Фінанс» про заміну стягувача,

В С Т А Н О В И В:

Ухвалою Кременчуцького районного суду Полтавської області від 13 квітня 2023 року заяву ТОВ «Фінансова компанія «Дата Фінанс» про заміну стягувача задоволено.

Замінено стягувача ПАТ «Дельта Банк» у виконавчому листі за рішенням Кременчуцького районного суду Полтавської області від 02 серпня 2011 року у справі за позовом ПАТ «Кредитпромбанк» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості за кредитним договором № 31/36/08-НПБ від 26.12.2008 року на ТОВ «Фінансова компанія «Дата Фінанс».

З вказаним судовим рішенням не погодився ОСОБА_1 , в інтересах якого апеляційну скаргу подав його представник адвокат Гонтар В.М.

Ухвалою Полтавського апеляційного суду від 03 травня 2023 року апеляційну скаргу представника ОСОБА_1 - ОСОБА_2 на ухвалу Кременчуцького районного суду Полтавської області від 13 квітня 2023 року залишено без руху та надано строк для усунення недоліків, який не може перевищувати десяти днів з дня отримання даної ухвали.

Ухвала мотивована тим, що апелянту необхідно надати апеляційному суду докази сплати судового збору за подання апеляційної скарги.

Копія вказаної ухвали надсилалася судом на електронну адресу апелянта, яка зазначена у апеляційній скарзі.

Документ доставлено до електронної скриньки 11.05.2023 о 16:20 год.

У постанові Верховного Суду від 06.03.2023 року у справі № 753/19393/20 висловлено правовий висновок, згідно якого якщо учасник надав суду електронну адресу (хоча міг цього і не робити), зазначивши їх у заяві (скарзі), то слід припустити, що учасник бажає, принаймні не заперечує, щоб ці засоби комунікації використовувалися судом. Це, в свою чергу, покладає на учасника справи обов`язок отримувати повідомлення і відповідати на них.

З огляду на це, суд, який комунікує з учасником справи за допомогою повідомлених ним засобів комунікації, діє правомірно і добросовісно. Тому слід виходити з «презумпції обізнаності»: особа, якій адресовано повідомлення суду через такі засоби комунікації, знає або принаймні повинна була дізнатися про повідомлення.

Указане узгоджується з правовим висновком, викладеним Верховним Судом у постановах від 30 листопада 2022 року у справі № 759/14068/19.

Статтею 6 Конвенції про захист прав і основоположних свобод людини визначено, що сторона, яка задіяна в ході судового розгляду, зобов`язана з розумним інтервалом часу сама цікавитись провадженням у її справі, добросовісно користуватись належним їй процесуальними правами та неухильно виконувати процесуальні обов`язки.

Таким чином, скаржник, подавши апеляційну скаргу, з метою добросовісного користування процесуальними правами учасника судового процесу згідно з вимогами ст. 44 ЦПК України повинен виявляти інтерес до відомого йому провадження, зокрема, щодо руху поданої ним скарги та результату розгляду її судом.

Отже, колегія суддів бере до уваги, що апелянт був ініціатором апеляційного провадження, а тому, звернувшись з апеляційною скаргою у справі він є безпосередньо зацікавленим вчиняти дії з метою одержання інформації про хід та стан справи.

При цьому з матеріалів справи вбачається, що представник ОСОБА_1 , адвокат Гонтар В.М. зареєстрована в системі «Електронний суд».

Згідно довідки про доставку електронного документу, документ доставлено до електронного кабінету 10.05.2023 о 16:37 год.

Станом на 10 липня 2023 року вимоги ухвали Полтавського апеляційного суду від 03 травня 2023 року апелянтом не виконані.

Рішенням Вищої ради правосуддя від 17 серпня 2021 року N 1845/0/15-21 затверджено Положення про порядок функціонування окремих підсистем (модулів) Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи (далі - Положення про ЄСІТС).

У газеті «Голос України» від 04 вересня 2021 року N 168 (7668) Вищою радою правосуддя опубліковано оголошення про початок функціонування трьох таких підсистеми (модулів) ЄСІТС: «Електронний кабінет»; «Електронний суд»; підсистема відеоконференцзв`язку.

Особам, які зареєстрували офіційні електронні адреси в Єдиній судовій інформаційно-комунікаційній системі, суд надсилає будь-які документи у справах, в яких такі особи беруть участь, виключно в електронній формі шляхом їх направлення на офіційні електронні адреси таких осіб, що не позбавляє їх права отримати копію судового рішення у паперовій формі за окремою заявою (частина сьома статті 14 ЦПК України).

Офіційна електронна адреса - сервіс Електронного кабінету ЄСІТС, адреса електронної пошти, вказана користувачем в Електронному кабінеті ЄСІТС, або адреса електронної пошти, вказана в одному з державних реєстрів. Адреса електронної пошти, що використовується при реєстрації Електронного кабінету, не може бути зареєстрована на доменних іменах, використання яких заборонено законодавством України (пункт 5.8. Положення про порядок функціонування окремих підсистем Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи).

Особам, які зареєстрували Електронний кабінет, суд надсилає документи у справах, в яких такі особи беруть участь, в електронній формі шляхом їх надсилання до Електронного кабінету таких осіб або в інший спосіб, передбачений процесуальним законодавством, що не позбавляє їх права отримати копію судового рішення у паперовій формі за окремою заявою (пункт 17 Положення про порядок функціонування окремих підсистем Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи).

Європейський суд з прав людини зауважив, що «зобов`язання використовувати електронний зв`язок для звернення до апеляційного суду має на меті гарантувати належне відправлення правосуддя та дотримання принципу правової визначеності шляхом прискорення, полегшення та підвищення надійності процедурних обмінів. Усвідомлюючи бум дематеріалізації правосуддя в державах-членах і виклики, пов`язані з цим, Суд переконаний, що цифрові технології можуть сприяти кращому відправленню правосуддя і бути поставленим на службу правам, гарантованим статтею 6 § 1 Конвенції тому Суд погоджується, що така мета є законною» (CASE OF XAVIER LUCAS v. FRANCE, 15567/20 § 46, ЄСПЛ, від 09 червня 2022 року).

Вимога про сплату державного мита є стримуючою мірою для потенційних позивачів від пред`явлення безрозсудних і необґрунтованих позовів. Для того, щоб гарантувати справедливий баланс між підтримкою нормального функціонування судової системи і захистом інтересів заявника при поданні позову до суду, внутрішньодержавні суди звільняють від сплати державного мита заявників, які можуть підтвердити свій поганий фінансовий стан (рішення ЄСПЛ «SHISHKOV v. RUSSIA» від 20 лютого 2014 року, пункт 111).

У рішенні від 07 липня 1989 року у справі «Юніон Аліментаріа Сандерс С.А. проти Іспанії» Європейський суд з прав людини вказав, що заявник зобов`язаний демонструвати готовність брати участь на всіх етапах розгляду, що стосуються безпосередньо його, утримуватися від використання прийомів, які пов`язані із зволіканням у розгляді справи, а також максимально використовувати всі засоби внутрішнього законодавства для прискорення процедури слухання.

Позивач як сторона, яка задіяна в ході судового розгляду, зобов`язана з розумним інтервалом часу сама цікавитися провадженням у її справі, добросовісно користуватися належними їй процесуальними правами та неухильно виконувати процесуальні обов`язки (рішення ЄСПЛ у справі "Каракуця проти України", заява № 18986/06).

З наведеного слідує, що апелянт був належним чином повідомлений про залишення апеляційної скарги без руху, проте недоліки апеляційної скарги у встановлений строк не усунув.

Враховуючи вищевикладене, а також позицію ВС, викладену в постанові ВС у складі колегії суддів Другої судової палати Касаційного цивільного суду від 05 жовтня 2022 року у справі № 127/22271/20, у постанові ВС у складі колегії суддів Касаційного адміністративного суду від 07 вересня 2022 року у справі № 460/9523/21, з огляду на те, що копію ухвали суду про залишення апеляційної скарги без руху доставлено до Електронного кабінету представника скаржника через систему Електронний суд, проте недоліки апеляційної скарги не усунуто, відповідно до положень ч. 3 ст. 185, ст.357 ЦПК України апеляційну скаргу слід визнати неподаною та повернути скаржнику.

Частиною 2 статті 357 ЦПК України передбачено, що до апеляційної скарги, яка оформлена з порушенням вимог, встановлених ст.356 цього Кодексу, застосовуються положення ст.185 цього Кодексу.

За змістом приписів ч.3 ст.185 ЦПК України, якщо недоліки апеляційної скарги не усунуто у строк, встановлений судом, така апеляційна скарга вважається неподаною і повертається скаржникові.

Враховуючи, що представником відповідача у визначений в ухвалі термін не виконано вимог ст.356 ЦПК України, апеляційний суд приходить до висновку, що апеляційну скаргу слід визнати неподаною та повернути особі, яка її подала.

Одночасно Полтавський апеляційний суд роз`яснює, що повернення апеляційної скарги не перешкоджає повторному зверненню зі скаргою до суду, якщо перестануть існувати обставини, що стали підставою для її повернення.

Керуючись ст.185, 356, 357 ЦПК України, апеляційний суд

У Х В А Л И В:

Апеляційну скаргу представника ОСОБА_1 - ОСОБА_2 на ухвалу Кременчуцького районного суду Полтавської області від 13 квітня 2023 року - визнати неподаною та повернути апелянту.

Ухвала набирає законної сили з дня її прийняття та може бути оскаржена протягом тридцяти днів з дня набрання нею законної сили шляхом подачі касаційної скарги безпосередньо до Верховного Суду.

Головуючий: Т.В. Одринська

Судді: П.С. Абрамов

О.І. Обідіна