Справа № 754/6262/22
У Х В А Л А

Іменем України

19 травня 2023 року Деснянський районний суд м.Києва у складі:

головуючого - судді Зотько Т.А.

за участі секретаря судового засідання Нагорної М.В.,

представника позивачки ОСОБА_1 ,

відповідачки ОСОБА_2 ,

представника відповідача ОСОБА_3 ,

розглядаючи у відкритому підготовчому засіданні в м. Києві цивільну справу за позовом ОСОБА_4 , ОСОБА_5 в особі законного представника ОСОБА_4 до ОСОБА_2 , ОСОБА_6 , ОСОБА_3 про відшкодування моральної (немайнової) шкоди, -

ВСТАНОВИВ:

Позивачі звернулись до Деснянського районного суду м. Києва з позовом до ОСОБА_2 , ОСОБА_6 про відшкодування моральної (немайнової) шкоди.

Ухвалою судді від 10.08.2022 року справу було прийнято до провадження та призначено розгляд у підготовчому засіданні.

02.03.2023 позивачкою ОСОБА_4 було подано до суду клопотання про залучення співвідповідачем ОСОБА_3 та подано заяву про збільшення позовних вимог.

Згідно ухвали суду, постановленої шляхом внесення до протоколу судового засідання від 31.03.2023, було задоволено клопотання позивачки та залучено до участі в справі в якості співвідповідача ОСОБА_3 , в прийняття заяви про збільшення позовних вимог відмовлено.

19.05.2023 на адресу суду від позивачки надійшла позовна заява (уточнена): ОСОБА_4 , ОСОБА_5 в особі законного представника ОСОБА_4 до ОСОБА_2 , ОСОБА_6 , ОСОБА_3 , 3-особа: ОСОБА_7 про відшкодування моральної (немайнової) шкоди.

В підготовчому засіданні представник позивачки - ОСОБА_1 подану позовну заяву (уточнену) підтримав, просив суд про її прийняття до провадження.

Відповідачка ОСОБА_2 заперечувала проти вказаної позовної заяви (уточненої).

Представник відповідача (співвідповідач) - ОСОБА_3 просила суд відмовити у прийнятті до розгляду позовну заяву (уточнену), оскільки заява містить нецензурну лексику, крім того в якості третьої особи було вказано ОСОБА_7 , яка не є учасником справи та позивачкою було порушено порядок направлення копії такої заяви іншим учасникам, а саме на її електронну адресу дана заява надійшла не підписана електронним ключем, а відповідачам ОСОБА_8 та ОСОБА_2 заяву було направлено за неіснуючими електронними адресами..

Дослідивши матеріали поданої заяви, заслухавши думку учасників судового процесу, суд дійшов наступного висновку.

Згідно положень п. 3 ч. 2 ст. 197 ЦПК України, у підготовчому засіданні суд: у разі необхідності заслуховує уточнення позовних вимог та заперечень проти них та розглядає відповідні заяви.

Згідно вимог чинного законодавства, позов у цивільному процесі - це письмово оформлена і адресована суду письмова вимога, що складається з вимоги процесуального характеру та вимоги матеріального характеру (захистити невизнане, оспорюване чи порушене право). А предмет позову - це матеріальний зміст цієї вимоги.

Під збільшенням або зменшенням розміру позовних вимог слід розуміти відповідно збільшення або зменшення кількісних показників за тією ж самою вимогою, яку було заявлено в позовній заяві.

Збільшено (чи зменшено) може бути лише розмір вимог майнового характеру.

Таким чином, законодавцем визначено право позивача збільшити або зменшити розмір позовних вимог, як складову матеріально-правової вимоги позивача до відповідача до закінчення підготовчого засідання або до початку першого судового засідання, якщо справа розглядається в порядку спрощеного позовного провадження.

Відповідно до вимог ст. 2 ЦПК України завданням цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави.

Суд та учасники судового процесу зобов`язані керуватися завданням цивільного судочинства, яке превалює над будь-якими іншими міркуваннями в судовому процесі. Повага до честі і гідності, рівність усіх учасників судового процесу перед законом та судом і неприпустимість зловживання процесуальними правами віднесено до основних засад (принципів) цивільного судочинства.

Згідно з вимогами п.2 ч.2 ст.49 ЦПК України, позивач вправі збільшити або зменшити розмір позовних вимог до закінчення підготовчого засідання або до початку першого судового засідання, якщо справа розглядається в порядку спрощеного позовного провадження.

Відповідно до вимог ч.5 ст.49 ЦПК України, у разі подання будь-якої заяви,, передбаченої п.2 ч.2 та ч.ч.3, 4 цієї статті, до суду подаються докази направлення копії такої заяви та доданих до неї документів іншим учасникам справи. У разі неподання таких доказів, суд не приймає до розгляду та повертає заявнику відповідну заяву, про що зазначає у рішенні суду.

Дослідивши подану позивачкою позовну заяву (уточнену), судом встановлено, що до даної заяви не додано доказів направлення її копії іншим учасникам. Зазначення позивачкою про направлення даної заяви на електронну адресу відповідачів, суд оцінює критично, з тих підстав, що відповідачка ОСОБА_2 не має власної електронної адреси, про що неодноразово нею було повідомлено в письмових заявах, що містяться в матеріалах справи, а електронна адреса відповідача ОСОБА_8 зазначена невірно та відрізняється від вказаної в поданих від його імені представником заявах, про що безпосередньо адвокатом ОСОБА_3. повідомлено суду.

Таким чином, суд приходить до висновку про порушення позивачкою вимог ст.49 ЦПК України при подачі позовної заяви (уточненої) до суду.

Крім того, згідно з вимогами п.1 ч.2 ст.43 ЦПК України, учасники справи зобов`язані виявляти повагу до суду та до інших учасників судового процесу.

Відповідно до вимог ч.1 ст. 44 ЦПК України учасники судового процесу та їх представники повинні добросовісно користуватися процесуальними правами; зловживання процесуальними правами не допускається.

За змістом частини другої цієї статті перелік дій, що суперечать завданню цивільного судочинства та які залежно від конкретних обставин суд може визнати зловживанням процесуальними правами, не є вичерпним.

Згідно з висновком, викладеним у постанові Великої Палати Верховного Суду від 13 березня 2019 року у справі №199/6713/14-ц (провадження № 14-92цс19) зазначено, що учасники справи зобов`язані виявляти повагу до суду та до інших учасників судового процесу (пункт 1 частини другої статті 43 ЦПК України). Учасники судового процесу та їхні представники повинні добросовісно користуватися процесуальними правами; зловживання процесуальними правами не допускається (частина перша статті 44 ЦПК України). За змістом частини другої цієї статті перелік дій, що суперечать завданню цивільного судочинства та які залежно від конкретних обставин суд може визнати зловживанням процесуальними правами, не є вичерпним.

Нецензурна лексика, образливі та лайливі слова чи символи, зокрема, для надання особистих характеристик учасникам справи, іншим учасникам судового процесу, їх представникам і суду (суддям) не можуть використовуватися ні у заявах по суті справи, заявах з процесуальних питань, інших процесуальних документах, ні у виступах учасників судового процесу та їх представників.

Відповідно до вимог ч.3 ст.44 ЦПК України, якщо подання скарги, заяви, клопотання визнається зловживанням процесуальними правами, суд з урахуванням обставин справи має право залишити без розгляду або повернути скаргу, заяву, клопотання.

Використання одними учасниками судового процесу та їх представниками нецензурної лексики, образливих і лайливих слів чи символів у поданих до суду документах і у спілкуванні з судом (суддями), з іншими учасниками процесу та їхніми представниками, а також вчинення аналогічних дій є виявом очевидної неповаги до честі, гідності зазначених осіб з боку тих, хто такі дії вчиняє. Ці дії суперечать основним засадам (принципам) цивільного судочинства (пунктам 2 і 11 частини третьої статті 2 ЦПК України), а також його завданню, яке превалює над будь-якими іншими міркуваннями в судовому процесі (частини перша та друга вказаної статті). З огляду на це вчинення таких дій суд може визнати зловживанням процесуальними правами та застосувати, зокрема, наслідки, передбачені частиною третьою статті 44 ЦПК України.

У постанові Великої Палати Верховного Суду від 07 квітня 2021 року у справі №9901/23/21 (провадження № 11-64заі21) вказано, що: «у процесуальних відносинах, намагаючись донести певну думку до суду, учасники судового процесу, їхні представники, інші особи мають ретельно підбирати слова, а також з обережністю виявляти емоції щодо інших учасників, їхніх представників, суду, осіб, які не беруть участь у судовому процесі. Суд не повинен толерувати використання нецензурної лексики, образливих і лайливих слів чи символів, зокрема для надання характеристик учасникам справи, іншим учасникам судового процесу, їх представникам і суду (суддям). Такі слова та символи не можна використовувати ні у заявах по суті справи, заявах з процесуальних питань, інших процесуальних документах, ні у виступах учасників судового процесу та їхніх представників (див. аналогічні висновки у постановах Великої Палати Верховного Суду від 13 березня 2019 року у справі №199/6713/14-ц (пункт 22), від 14 березня 2019 року у справі № 9901/34/19, від 7 листопада 2019 року у справі № 9901/324/19). Їхня наявність є достатньою для того, щоби суд відразу застосував наслідки, передбачені частиною третьою статті 45 КАС України (повернення, залишення без розгляду передбачених § 1 і § 2 глави 1 розділу ІІ КАС України заяв, скарг, клопотань)».

Таким чином позивачка, як учасник даної справи зобов`язана виявляти повагу до суду та до інших учасників судового процесу, в тому числі не вживати зневажливі та образливі слова.

Вивчивши подану позивачкою позовну заяву (уточнену), судом встановлено, що позивачка використовує вислови, спрямовані на надання суб`єктивної характеристики як відповідачам у справі, так і суддям, що входили до складу суду при розгляді інших, поданих позивачкою позовів та вживає зневажливі, образливі, слова, в т.ч і на адресу судей.

Дані висловлювання позивачки не є обґрунтуванням заявлених нею уточнених позовних вимог.

Суд вважає, що використання позивачкою зневажливих та образливих висловів у позовній заяві (уточненій) є виявом неповаги до суду та інших осіб, а, отже, як наслідок - зловживанням процесуальними правами у розумінні статті 44 ЦПК України.

Аналогічна правова позиція викладена у постанові Верховного Суду від 16.02.2023 у справі № 754/14783/17.

Відповідно до частини третьої та четвертої статті 44 ЦПК України якщо подання скарги, заяви, клопотання визнається зловживанням процесуальними правами, суд з урахуванням обставин справи має право залишити без розгляду або повернути скаргу, заяву, клопотання. Суд зобов`язаний вживати заходів для запобігання зловживанню процесуальними правами. У випадку зловживання процесуальними правами учасником судового процесу суд застосовує до нього заходи, визначені цим Кодексом.

За таких обставин, суд приходить до висновку, що подана позивачкою позовна заява (уточнена) підлягає залишенню без розгляду.

Роз`яснити позивачці, що після усунення умов, що були підставою для залишення заяви без розгляду, вона має право звернутись до суду повторно у визначені цивільно-процесуальним законом строки.

Керуючись ст.ст. 43, 44, 49, 257, 260, 353 ЦПК України, суд,-

У Х В А Л И В:

Позовну заяву (уточнену) ОСОБА_4 , ОСОБА_5 в особі законного представника ОСОБА_4 до ОСОБА_2 , ОСОБА_6 , ОСОБА_3 , 3-особа: ОСОБА_7 про відшкодування моральної (немайнової) шкоди- залишити без розгляду.

Роз`яснити позивачці, що після усунення умов, що були підставою для залишення заяви без розгляду, вона має право звернутись до суду повторно у визначені цивільно-процесуальним законом строки.

Ухвала може бути оскаржена протягом 15 днів з дня її проголошення шляхом подання безпосередньо до Київського апеляційного суду апеляційної скарги.

В разі оголошення вступної та резолютивної частини ухвали або розгляду справи без повідомлення (виклику) учасників справи строк оскарження ухвали обчислюється з дня складання її повного тексту.

Повний текст ухвали виготовлено 26.05.2023.

Суддя: