ПОСТАНОВА

Іменем України

21 квітня 2023 року м. Кропивницький

справа № 383/826/21

провадження № 22-ц/4809/239/23

Кропивницький апеляційний суд у складі колегії суддів судової палати у цивільних справах:

головуючий суддя - Дьомич Л. М. (суддя - доповідач),

судді - Головань А.М., Письменний О.А.,

учасники справи:

позивач - ОСОБА_1 ;

відповідач - ОСОБА_2 ;

відповідач - ОСОБА_3 ;

відповідач - ОСОБА_4 ;

третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору на стороні відповідачів - приватний нотаріус Кропивницького районного нотаріального округу Трошина Світлана Андріївна,

розглянув у відкритому судовому засіданні цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 та ОСОБА_4 , за участю третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору на стороні відповідачів - приватного нотаріуса Кропивницького районного нотаріального округу Трошиної Світлани Андріївни про визнання недійсними свідоцтв про право на спадщину за законом та скасування державної реєстрації нерухомого майна за апеляційною скаргою ОСОБА_1 на рішення Бобринецького районного суду Кіровоградської області від 07 жовтня 2022 року (суддя І.М. Адаменко),-

ВСТАНОВИВ:

Короткий зміст позовних вимог

У серпні 2021 року ОСОБА_1 звернулась з позовом до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 та ОСОБА_4 , третя особа на стороні відповідача, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору - приватний нотаріус Кропивницького районного нотаріального округу Трошина Світлана Андріївна, про визнання недійсними свідоцтв про право на спадщину за законом та скасування державних реєстрацій нерухомого майна.

В обґрунтування позову зазначено, що ІНФОРМАЦІЯ_1 помер батько позивачки ОСОБА_5 , після смерті якого відкрилася спадщина на земельну ділянку № НОМЕР_1 площею 7,8404 га, розташовану на території Володимиро-Іллінської сільської ради Бобринецького району Кіровоградської області, яка належала йому на підставі Державного акту серії ІV-КР №041223.

Згідно заповіту від 22 грудня 2006 року за реєстровим номером №43, посвідченого секретарем виконавчого комітету Володимиро-Іллінської сільської ради Бобринецького району Кіровоградської області, ОСОБА_5 заповів належну йому земельну ділянку ОСОБА_1 .

Позивач вказує, що вона прийняла спадщину після смерті свого батька, але коли звернулася до Бобринецької державної нотаріальної контори Кіровоградської області із заявою про видачу їй свідоцтва про право на спадщину, нотаріус, постановою від 03.11.2020 відмовив їй у вчиненні нотаріальної дії.

У постанові про відмову від 03.11.2020 нотаріус зазначив, що спадкоємцями за законом на обов`язкову частку у спадщині є непрацездатна дружина померлого ОСОБА_6 , яка спадщину прийняла шляхом постійного проживання зі спадкодавцем. Також у спадкодавця ОСОБА_5 було троє дітей:

- син ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_3 ;

- син ОСОБА_8 , ІНФОРМАЦІЯ_4 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_5 ;

- дочка ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_6 .

Отже у разі прийняття спадщини за законом, частка кожного із спадкоємців першої черги 1/4 (одна четверта).

Право на спадкування частки у спадщині, яка б належала батькам відповідачів, якби вони були живі на час відкриття спадщини, за правом представлення переходить до його дітей (онуків спадкодавця).

До складу спадщини після смерті ОСОБА_5 входили: земельна ділянка № НОМЕР_1 площею 7,8404 га, яку він заповів ОСОБА_1 та житловий будинок з господарсько-побутовими будівлями, розташований за адресою: АДРЕСА_1 , який заповітом не охоплений.

При перевірці складу спадщини за даними Державного реєстру речових прав на нерухоме майно, нотаріусом встановлено, що право власності на земельну ділянку площею 7,8404 га, кадастровий номер: :02:000:0260 належить:

- ОСОБА_2 1/9 частка на підставі свідоцтва про право на спадщину за законом, виданого Трошиною С.А. приватним нотаріусом Бобринецького нотаріального округу Кіровоградської області, 18 лютого 2019 року за реєстровим номером № 107;

- ОСОБА_3 1/9 частка на підставі свідоцтва про право на спадщину за законом виданого Трошиною С.А., приватним нотаріусом Бобринецького нотаріального округу Кіровоградської області, 21 листопада 2018 року за реєстровим номером № 1306;

- ОСОБА_4 1/3 частка на підставі свідоцтва про право на спадщину за законом, виданого Трошиною С.А.,приватним нотаріусом Бобринецького нотаріального округу Кіровоградської області, 27 вересня 2018 року за реєстровим номером № 1073;

- ОСОБА_5 4/9 частки на підставі відомостей з ДЗК № 3584942 від 30.07.2018 року, оскільки оригінал державного акту втрачено.

Нотаріус зазначив, що частка земельної ділянки перейшла у спадок зазначеним вище особам, за матеріалами спадкової справи заведеної приватним нотаріусом Трошиною С.А., після смерті ОСОБА_6 (матері позивачки), а тому встановити склад спадщини та видати свідоцтво про право на спадщину за заповітом на ім`я ОСОБА_1 є неможливим.

Стверджує, що відповідачі у справі є онуками спадкодавця, а тому згідно ч. 1 ст.1241 ЦК України не мають права на обов`язкову частку у спадщині.

Позивач вважає, що свідоцтва про право на спадщину за законом, видані приватним нотаріусом Бобринецького нотаріального округу Кіровоградської області Трошиною С.А. на ім`я ОСОБА_2 , ОСОБА_3 та ОСОБА_4 були видані неправомірно, оскільки спадкоємцем за заповітом після смерті ОСОБА_5 є саме його донька ОСОБА_1 .

В зв`язку з викладеним позивачка просить суд:

- визнати недійсним свідоцтво про право на спадщину за законом, видане приватним нотаріусом Бобринецького нотаріального округу Кіровоградської області Трошиною С.А., 18 лютого 2019 року за реєстровим номером № 107 на ім`я ОСОБА_2 на 1/9 частку земельної ділянки площею 7.8404 га, яка розташована на території Володимиро-Іллінської сільської ради, Бобринецького району, Кіровоградської області, кадастровий номер :02:000:0260;

- визнати недійсним свідоцтво про право на спадщину за законом видане приватним нотаріусом Бобринецького нотаріального округу Кіровоградської області Трошиною С.А., 21 листопада 2018 року за реєстровим номером № 1306 на ім`я ОСОБА_3 на 1/9 частку земельної ділянки площею 7.8404 га, яка розташована на території Володимиро-Іллінської сільської радиБобринецького району, Кіровоградської області, кадастровий номер :02:000:0260;

- визнати недійсним свідоцтво про право на спадщину за законом видане приватним нотаріусом Бобринецького нотаріального округу Кіровоградської області Трошиною С.А., 27 вересня 2018 року за реєстровим номером № 1073 на ім`я ОСОБА_4 на 1/3 частку земельної ділянки площею 7,8404 га, яка розташована на території Володимиро-Іллінської сільської ради, Бобринецького району, Кіровоградської області, кадастровий номер :02:000:0260;

- скасувати державну реєстрацію речових прав на нерухоме майно, а саме на 1/9 частку земельної ділянки площею 7,8404 га, яка розташована на території Володимиро-Іллінської сільської ради, Бобринецького району, Кіровоградської області, кадастровий номер :02:000:0260 за ОСОБА_2 , здійснену на підставі свідоцтва про право на спадщину за законом, реєстровий номер №107 від 18 лютого 2019 року, виданого приватним нотаріусом Бобринецького нотаріального округу Кіровоградської області Трошиною С.А;

- скасувати державну реєстрацію речових прав на нерухоме майно, а саме на 1/9 частку земельної ділянки площею 7,8404 га, яка розташована на території Володимиро-Іллінської сільської ради, Бобринецького району, Кіровоградської області, кадастровий номер :02:000:0260 за ОСОБА_3 , здійснену на підставі свідоцтва про право на спадщину за законом, реєстровий номер № 1306 від 21 листопада 2018 року, виданого приватним нотаріусом Бобринецького нотаріального округу Кіровоградської області Трошиною С.А.;

- скасувати державну реєстрацію речових прав на нерухоме майно, а саме на 1/3 частку земельної ділянки площею 7,8404 га, яка розташована на території Володимиро-Іллінської сільської ради, Бобринецького району, Кіровоградської області, кадастровий номер :02:000:0260 за ОСОБА_4 , здійснену на підставі свідоцтва про право на спадщину за законом, реєстровий номер № 1073 від 27 вересня 2018 року, виданого приватним нотаріусом Бобринецького нотаріального округу Кіровоградської області Трошиною С.А.

Короткий зміст оскарженого судового рішення

Рішенням Бобринецького районного суду Кіровоградської області від 07 жовтня 2022 року у задоволенні позову ОСОБА_1 відмовлено повністю.

Відмовляючи у задоволені позову, суд дійшов висновку, що позивач не обґрунтувала позовні вимоги достатніми та допустимими доказами, обрала неналежний спосіб захисту порушеного права.

Зазначено, що позивач в підставу вимог просить врахувати, що спадкодавцю належав житловий будинок, вартість якого повністю задовольняє розмір обов`язкової частки. Суд критично оцінив визначену вартість житлового будинку та можливість врахування цієї нерухомості як обов`язкову частку, виходячи в дати набуття у власність будинку.

Короткий зміст вимог апеляційної скарги

Не погодившись із рішенням суду першої інстанції позивач оскаржила його в апеляційному порядку. Відповідно до поданої апеляційної скарги просить скасувати оскаржене рішення та ухвалити нове, яким задовольнити позовні вимоги ОСОБА_1 в повному обсязі.

Вважає рішення незаконним, необґрунтованим, та таким, що винесене з порушенням норм матеріального права.

Стверджує, що свідоцтва про право на спадщину за законом, видані приватним нотаріусом Бобринецького нотаріального округу Кіровоградської області Трошиною С.А. на ім`я ОСОБА_2 , ОСОБА_3 та ОСОБА_4 видані неправомірно, оскільки є спадкоємець за заповітом після смерті ОСОБА_5 , а саме його донька ОСОБА_1 .

Звертає увагу суду, що приватним нотаріусом Кропивницького районного нотаріального округу Трошиною Світланою Андріївною неправомірно знято з державної реєстрації державний акт на землю серії ІУ-КР № 041223, який було видано на ім`я ОСОБА_5 з причини його втрати, але даний державний акт втрачено не було і нотаріусу про це було достеменно відомо, так як сама нотаріус віддала даний державний акт ОСОБА_1 для звернення до суду із позовом про визначення їй додаткового строку для звернення до нотаріуса із заявою про прийняття спадщини.

Вважає, що обраний нею спосіб захисту є належним, законним та обґрунтованим, а її позовні вимоги підлягають задоволенню.

Рух справи в суді апеляційної інстанції

Апеляційна скарга на рішення суду першої інстанції подана позивачкою безпосередньо до Кропивницького апеляційного суду 11 листопада 2022 року.

Ухвалою суду від 11 листопада 2022 року витребувано матеріали даної цивільної справи з суду першої інстанції.

Ухвалою суду від 01 грудня 2022 року апеляційну скаргу ОСОБА_1 залишено без руху; встановлено строк для усунення недоліків.

Оскільки недоліки апеляційної скарги позивачкою усунуто у встановлений судом строк, 15 лютого 2023 року відкрито провадження у даній справі; встановлено строк для подачі відзиву.

Відзиву на апеляційну скаргу від відповідачів не надійшло.

16 березня 2023 року закінчено підготовчі дії, справу призначено до розгляду в Кропивницькому апеляційному суді на 05 квітня 2023 року, про що постановлено відповідну ухвалу.

У відповідності до вимог процесуального закону учасники справи належним чином повідомлені про дату, час та місце апеляційного розгляду справи (а.с. 158-160, 165-170 том 2).

Про участь сторін в суді апеляційної інстанції

03 квітня 2023 року на електронну адресу апеляційного суду від представника позивача, адвоката Бондаренко Ірини Анатоліївни надійшла заява про відкладення розгляду справи. Адвокат просить відкласти судове засідання, призначене на 05 квітня 2023 року у даній справі, у зв`язку з тим, що вона перебуватиме в м. Києві.

Апеляційним судом відмовлено у задоволенні клопотання адвоката Бондаренко І.А. про відкладення, та визнано причини неявки представника позивача в судове засідання неповажними, оскільки нею не подано належних підтверджуючих доказів неможливості участі в судовому засіданні.

Інші учасники справи в судове засідання не з`явились.

У відповідності до вимог процесуального закону учасники справи належним чином повідомлені про дату, час та місце апеляційного розгляду справи (а.с. 158-160, 165-170 том 2).

Відповідно до ст. 372 ЦПК України неявка сторін або інших учасників справи, належним чином повідомлених про дату, час і місце розгляду справи, не перешкоджає розгляду справи.

Таким чином, процесуальним законом надано право суду вирішувати питання про можливість розгляду справи за відсутності сторін, які належним чином повідомлені про розгляд справи, незалежно від причини їх неявки.

За положеннями ч. 5 ст. 268 ЦПК, датою ухвалення рішення, ухваленого за відсутності учасників справи, є дата складення повного судового рішення.

Фактичні обставини справи, встановлені судами

ОСОБА_5 , батько позивачки, помер ІНФОРМАЦІЯ_1 , що підтверджується свідоцтвом про смерть серії НОМЕР_2 , виданим виконкомом Володимиро-Іллінської сільської ради Бобринецького району Кіровоградської області від 07.12.2015 року, актовий запис №3 (а.с.11 том 1).

До складу спадщини після смерті ОСОБА_7 увійшла земельна ділянка для ведення товарного сільськогосподарського виробництва площею 7,84 га, кадастровий номер :02:000:0260, яка знаходиться на території Володимиро-Іллінської сільської ради Бобринецького району Кіровоградської області, та яка належала йому згідно Державного акту на право приватної власності на землю серії ІV-КР №041223 (а.с.12 том 1).

Згідно заповіту, посвідченого 22 грудня 2006 року секретарем виконавчого комітету Володимиро-Іллінської сільської ради Бобринецького району Кіровоградської області за №43, ОСОБА_5 заповів належну йому земельну ділянку для ведення товарного сільськогосподарського виробництва розміром 7,84 га, розташовану на території Володимиро-Іллінської сільської ради Бобринецького району Кіровоградської області, яка належала йому на підставі Державного акту ІУ-КР №041223 від 16.02.2001 року, ОСОБА_1 (а.с.80 том 1). Вказані обставини підтверджуються також Інформаційною довідкою зі Спадкового реєстру (заповіти/спадкові договори) №66511840 від 21.09.2021 року та матеріалів Спадкової справи №21-2020 до майна померлого ОСОБА_5 (а.с.71-72 том 1).

14 лютого 2020 року ОСОБА_9 звернулася до Бобринецької державної нотаріальної контори Кіровоградської області із заявою про видачу їй свідоцтва про право на спадщину за заповітом після смерті батька ОСОБА_5 (а.с.74 том 1).

Постановою державного нотаріуса Бобринецької державної нотаріальної контори Кіровоградської області Дроздової О.П. від 14.02.2020 року за №71/02-31 позивачці відмовлено у видачі свідоцтва про право на спадщину за заповітом на земельну ділянку № НОМЕР_1 , площею 7,84 га, розташовану на території Володимиро-Іллінської сільської ради Бобринецького району Кіровоградської області, у зв`язку із пропуском шестимісячного строку для прийняття спадщини (а.с. 84 том 1).

Рішенням Бобринецького районного суду Кіровоградської області від 03.03.2020 року у справі №383/1312/19 позов ОСОБА_1 задоволено. Визначено ОСОБА_9 додатковий строк один місяць після набрання рішенням законної сили для подання до нотаріальної контори заяви про прийняття спадщини, яка відкрилась після смерті ОСОБА_5 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_1 . Рішення набрало законної сили 07.08.2020 (а.с.89-91 том 1).

З матеріалів спадкової справи №21-2020 до майна померлого ОСОБА_5 також встановлено, що спадкоємцем на обов`язкову частку у спадщині була також непрацездатна дружина спадкодавця ОСОБА_6 , яка прийняла спадщину шляхом постійного проживання зі спадкодавцем (а.с.73-74 том 1)

Довідкою Апрелівської сільської ради Бобринецького району Кіровоградської області від 13.08.2020 року №148, підтверджується, що померла ОСОБА_6 була зареєстрована та постійно проживала в с. Апрелівка Бобринецького району Кіровоградської області з 27 червня 1981 року по день смерті (а.с.96 том 1).

ОСОБА_6 (мати позивачки) померла ІНФОРМАЦІЯ_1 , що підтверджується свідоцтвом про смерть, серії НОМЕР_3 , виданим виконкомом Володимиро-Іллінської сільської ради Бобринецького району Кіровоградської області від 05.12.2016 року, актовий запис №4 (а.с.154 том 1).

Після смерті ОСОБА_6 , померлої ІНФОРМАЦІЯ_7 приватним нотаріусом Бобринецького районного нотаріального округу Кіровоградської області Трошиною С.А. заведена Спадкова справа №1/2017.

Із заявами про прийняття спадщини після смерті ОСОБА_6 до нотаріальної контори звернулись:

- ОСОБА_10 - спадкоємець за заповітом;

- ОСОБА_4 , онук спадкодавців та син померлого ІНФОРМАЦІЯ_8 ОСОБА_7 , сина спадкодавців (а.с.178-179 том 1);

- ОСОБА_3 , онук спадкодавців та син померлого ІНФОРМАЦІЯ_9 ОСОБА_8 , сина спадкодавців (а.с.181-182 том 1);

- ОСОБА_11 , онук спадкодавців та син померлого ІНФОРМАЦІЯ_9 ОСОБА_8 , сина спадкодавців (а.с.182 зворот -184 том 1);

- ОСОБА_2 , онук спадкодавців та син померлого ІНФОРМАЦІЯ_9 ОСОБА_8 , сина спадкодавців (а.с.187-188 том 1);

- ОСОБА_1 донька спадкодавців (а.с.185 том 1).

Згідно свідоцтва про право на спадщину за законом, виданого після смерті ОСОБА_6 27.09.2018 за №1073 встановлено, що 1/3 частки земельної ділянки для ведення товарного сільськогосподарського виробництва площею 7,84 га, кадастровий номер :02:000:0260, яка знаходиться на території Володимиро-Іллінської сільської ради Бобринецького району Кіровоградської області, та яка належала ОСОБА_6 , успадкована ОСОБА_4 (а.с.197 том 1).

Згідно свідоцтва про право на спадщину за законом виданого після смерті ОСОБА_6 20.11.2018 за №1306 встановлено, що 1/9 частки земельної ділянки для ведення товарного сільськогосподарського виробництва площею 7,84 га, кадастровий номер :02:000:0260, яка знаходиться на території Володимиро-Іллінської сільської ради Бобринецького району Кіровоградської області, та яка належала ОСОБА_6 , успадкована ОСОБА_3 (а.с. 198 том 1).

Згідно свідоцтва про право на спадщину за законом виданого після смерті ОСОБА_6 18.02.2019 за №107 встановлено, що 1/9 частки земельної для ведення товарного сільськогосподарського виробництва площею 7,84 га, кадастровий номер :02:000:0260, яка знаходиться на території Володимиро-Іллінської сільської ради Бобринецького району Кіровоградської області, та яка належала ОСОБА_6 , успадкована ОСОБА_2 (а.с. 199 том 1).

При цьому, власником 4/9 частки вказаної земельної ділянки, згідно Інформації з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно та Реєстру прав власності на нерухоме майно, Державного реєстру Іпотек, Єдиного реєстру заборон відчуження об`єктів нерухомого майна щодо об`єкта нерухомого майна за №230855478 від 03.11.2020 року, є померлий ОСОБА_5 (а.с.21-22, том 1).

03 листопада 2020 року постановою державного нотаріуса Бобринецької державної нотаріальної контори Кіровоградської області Дроздової О.П. за №482/02-31 позивачці ОСОБА_1 було відмовлено у видачі свідоцтва про право на спадщину за заповітом на земельну ділянку № НОМЕР_1 , площею 7,84 га, розташовану на території Володимиро-Іллінської сільської ради Бобринецького району Кіровоградської області, у зв`язку із неможливістю встановлення складу спадщини після смерті ОСОБА_5 (а.с.24-26 том 1).

Позиція апеляційного суду

Відповідно до частини другої статті 367 ЦПК України, суд апеляційної інстанції переглядає справу за наявними в ній і додатково поданими доказами та перевіряє законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги.

Суд апеляційної інстанції досліджує докази, що стосуються фактів, на які учасники справи посилаються в апеляційній скарзі та (або) відзиві на неї.

Докази, які не були подані до суду першої інстанції, приймаються судом лише у виняткових випадках, якщо учасник справи надав докази неможливості їх подання до суду першої інстанції з причин, що об`єктивно не залежали від нього.

Суд апеляційної інстанції не обмежений доводами та вимогами апеляційної скарги, якщо під час розгляду справи буде встановлено порушення норм процесуального права, які є обов`язковою підставою для скасування рішення, або неправильне застосування норм матеріального права.

За положеннями ст. 376 ЦПК підстави для скасування судового рішення повністю або частково та ухвалення нового рішення у відповідній частині або зміни рішення є:

1) неповне з`ясування обставин, що мають значення для справи;

2) недоведеність обставин, що мають значення для справи, які суд першої інстанції визнав встановленими;

3) невідповідність висновків, викладених у рішенні суду першої інстанції, обставинам справи;

4) порушення норм процесуального права або неправильне застосування норм матеріального права.

Дослідивши підстави оскарження, переглядаючи судове рішення, колегія суддів дійшла висновку, що апеляційна скарга не підлягає задоволенню.

Мотиви, з яких виходив апеляційний суд, та застосовані норми права

Відповідно до частин першої, другої та п`ятої статті 263 ЦПК України судове рішення повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим.

Законним є рішення, ухвалене судом відповідно до норм матеріального права із дотриманням норм процесуального права. Обґрунтованим є рішення, ухвалене на підставі повно і всебічно з`ясованих обставин, на які сторони посилаються як на підставу своїх вимог і заперечень, підтверджених тими доказами, які були досліджені в судовому засіданні.

Спір в даній справі виник за наслідком реалізації права на спадкування, прийняття спадщини, отримання спадку.

Відповідно до статті 1216 ЦК України спадкуванням є перехід прав та обов`язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця), до інших осіб (спадкоємців).

Спадщина відкривається внаслідок смерті особи або оголошення її померлою. Часом відкриття спадщини є день смерті особи (частина перша та друга статті 1220 ЦК України).

Спадкоємець за заповітом чи за законом має право прийняти спадщину або не прийняти її.

Незалежно від часу прийняття спадщини вона належить спадкоємцеві з часу відкриття спадщини (частина п`ята статті 1268 ЦК).

Частиною першою та другою статті 1269 ЦК України передбачено, що спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу або в сільських населених пунктах - уповноваженій на це посадовій особі відповідного органу місцевого самоврядування заяву про прийняття спадщини. Заява про прийняття спадщини подається спадкоємцем особисто.

Для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини (частина перша статті 1270 ЦК України).

Згідно статті 1272 ЦК України якщо спадкоємець протягом строку, встановленого статтею 1270 цього Кодексу, не подав заяву про прийняття спадщини, він вважається таким, що не прийняв її. За письмовою згодою спадкоємців, які прийняли спадщину, спадкоємець, який пропустив строк для прийняття спадщини, може подати заяву про прийняття спадщини нотаріусу або в сільських населених пунктах - уповноваженій на це посадовій особі відповідного органу місцевого самоврядування за місцем відкриття спадщини. За позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини.

У першу чергу право на спадкування за законом мають діти спадкодавця, у тому числі зачаті за життя спадкодавця та народжені після його смерті, той з подружжя, який його пережив, та батьки (стаття 1261 ЦК України).

За положеннями ст. 1266 ЦК, внуки, правнуки спадкодавця спадкують ту частку спадщини, яка належала б за законом їхнім матері, батькові, бабі, дідові, якби вони були живими на час відкриття спадщини.

Відповідно до статті 1296 ЦК України спадкоємець, який прийняв спадщину, може одержати свідоцтво про право на спадщину. Якщо спадщину прийняло кілька спадкоємців, свідоцтво про право на спадщину видається кожному з них із визначенням імені та часток у спадщині інших спадкоємців. Відсутність свідоцтва про право на спадщину не позбавляє спадкоємця права на спадщину.

Спадкоємець, який прийняв спадщину, у складі якої є майно та/або майнові права, які обтяжені, та/або нерухоме майно та інше майно, щодо якого здійснюється державна реєстрація, зобов`язаний звернутися до нотаріуса або в сільських населених пунктах - до уповноваженої на це посадової особи відповідного органу місцевого самоврядування за видачею йому свідоцтва про право на спадщину на таке майно. Якщо спадщину прийняло кілька спадкоємців, свідоцтво про право на спадщину видається на ім`я кожного з них, із зазначенням імені та частки у спадщині інших спадкоємців (стаття 1297 ЦК України).

Згідно вимог статті 1300 ЦК України за згодою всіх спадкоємців, які прийняли спадщину, нотаріус або в сільських населених пунктах - уповноважена на це посадова особа відповідного органу місцевого самоврядування за місцем відкриття спадщини може внести зміни до свідоцтва про право на спадщину. На вимогу одного із спадкоємців за рішенням суду можуть бути внесені зміни до свідоцтва про право на спадщину. У випадках, встановлених частинами першою і другою цієї статті, нотаріус видає спадкоємцям нові свідоцтва про право на спадщину.

Застосування положень статті 1300 ЦК України є можливим у випадку, коли після видачі свідоцтв про право на спадщину стає відомо про існування інших спадкоємців.

ЦК України не встановлює переліку підстав для внесення змін до свідоцтва про право на спадщину та не пов`язує можливість внесення таких змін виключно з фактом прийняття спадкоємцем спадщини після спливу шестимісячного строку для її прийняття в межах встановленого судом додаткового строку.

При цьому, передбачений статтею 1300 ЦК України порядок внесення змін до свідоцтва про право на спадщину є самостійним способом захисту прав спадкоємців та у разі настання підстав для внесення змін до свідоцтва про право на спадщину законом не обумовлюється, що зміни до нього повинні вноситись внаслідок визнання попереднього свідоцтва недійсним. У такому випадку нотаріус повинен вилучити у спадкоємців раніше видані свідоцтва та замість них видати нові, з актуальною інформацією.

Такі висновки викладені у постанові Верховного Суду від 13 листопада 2019 року у справі № 758/5329/15 (провадження № 61-18376св18).

Позивач у справі ОСОБА_1 , є спадкоємицею першої черги після смерті батьків-спадкодавців: ОСОБА_5 та ОСОБА_6 .

У спадкодавців було ще двоє синів, які померли до смерті батьків. Так, ОСОБА_7 ІНФОРМАЦІЯ_2 помер ІНФОРМАЦІЯ_3 (а.с.179 зворот том 1), а ОСОБА_8 ІНФОРМАЦІЯ_4 , помер ІНФОРМАЦІЯ_5 (а.с.184 том 1).

У спадкодавців четверо онуків, на яких поширюється вимога ст. 1266 ЦК, які прийняли спадщину, подали відповідні заяви, деякі отримали свідоцтва про спадкування. Відповідачами позивач визначила лише спадкоємців ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , які отримали свідоцтво про спадкування. На даний процесуальний недолік суд апеляційної інстанції звернув увагу, але на правильність рішення це не вплинуло. Відсутність свідоцтва про право на спадщину не позбавляє спадкоємця права на спадщину, не змінює його частку, між спадкоємцями визначені частки спадку та видані свідоцтва, виходячи з кола всіх спадкоємців, що прийняли спадщину.

Порядок реалізації прав сторін наступний.

ІНФОРМАЦІЯ_10 помер ОСОБА_5 , свідоцтво про смерть видане 07 грудня 2015 року (а.с.11 том 1).

Після його смерті відкрилась спадщина на земельну ділянку № НОМЕР_1 для ведення товарного сільськогосподарського виробництва площею 7,84 га, кадастровий номер :02:000:0260, яка знаходиться на території Володимиро-Іллінської сільської ради Бобринецького району Кіровоградської області, та яка належала йому згідно Державного акту на право приватної власності на землю серії ІV-КР № 041223 (а.с.12, том 1).

Відповідно заповіту від 22.12.2006 року, посвідченого секретарем виконавчого комітету Володимиро-Іллінської сільської ради Бобринецького району Кіровоградської області за № 43, ОСОБА_5 заповів земельну ділянку для ведення товарного сільськогосподарського виробництва розміром 7,84 га, яка розташована на території Володимиро-Іллінської сільської ради Бобринецького району Кіровоградської області, що належала йому на підставі Державного акту ІV-КР № 041223 від 16.02.2001 року, ОСОБА_1 , позивачу у справі. Заповіт є чинним (а.с. 80, том 1). Вказані обставини підтверджуються Інформаційною довідкою зі Спадкового реєстру (заповіти/спадкові договори) №66511840 від 21.09.2021 року та матеріалами Спадкової справи № 21-2020 до майна померлого ОСОБА_5 (а.с.71-72 том 1).

ОСОБА_1 , донька померлого, якій заповідана земельна ділянка батька, в термін визначений положеннями ст. 1270 ЦК - шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини, тобто з дня смерті спадкодавця або з дня, з якого він був оголошений померлим, з відповідною заявою до нотаріуса не звернулась.

Більш того заявою, вхідна реєстрація якої значиться 30.01.2017 року з адресацією до відповідних органів нотаріату та всім кого стосується, позивач подала заяву про відмову від спадщини, якою вказала, що їй відомо про відкриття спадщини після смерті батька, відомо про наявність заповіту, в шестимісячний термін не вчиняла дій щодо прийняття спадщини управління, володіння майном, не подавала заяви до нотаріальної контори про прийняття спадщини. На спадкове майно не претендує, до суду з заявою про продовження строку для прийняття спадщини, звертатися не буде. Дата, що може свідчити про реєстрацію даного документу, значиться 30.01.2017 року (а.с. 177, том 1). Дата подачі заяви не відповідає вимогам ст. 1270 ЦК, що не може свідчити про відмову від спадщини, як врегульовано законом. На це б міг звернути увагу суд першої інстанції, що розглядав справу про визначення додаткового строку для прийняття спадщини, за умови виконання вимог закону про з`ясування кола осіб, які мають право на спадок та яким чином прийняли (автоматичне прийняття спадку).

ОСОБА_6 , дружина ОСОБА_5 , померла ІНФОРМАЦІЯ_7 , що підтверджується свідоцтвом про смерть серії НОМЕР_3 , виданим виконкомом Володимиро-Іллінської сільської ради Бобринецького району Кіровоградської області від 05.12.2016 року, актовий запис № 4 (а.с.154, том 1). Згідно довідки сільської ради, виданої у березні 2016 року, на час смерті ОСОБА_5 , який був зареєстрований та постійно проживав в селі Володимиро-Іллінка Бобринецького району Кіровоградської області з 15 серпня 2006 року по день смерті, разом з ним була зареєстрована та постійно проживала член сім`ї дружина померлого, ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_11 , зареєстрована з 15.08.2006 року до дня смерті останньої. Вказано про посвідчені заповіти від імені ОСОБА_5 . Володимиро-Іллінською сільською радою 22.12.2006 року, що відповідає заповіту на ім`я ОСОБА_1 (а.с. 5 зворот том 1).

З матеріалів Спадкової справи №1/1017 до майна померлої ІНФОРМАЦІЯ_12 ОСОБА_6 із заявами про прийняття спадщини звернулися:

- ОСОБА_10 за заповітом;

- ОСОБА_4 , онук спадкодавців та син померлого ІНФОРМАЦІЯ_8 ОСОБА_7 , сина спадкодавців (а.с.178-179 том 1);

- ОСОБА_3 , онук спадкодавців та син померлого ІНФОРМАЦІЯ_9 ОСОБА_8 , сина спадкодавців (а.с.181-182 том 1);

- ОСОБА_11 , онук спадкодавців та син померлого ІНФОРМАЦІЯ_9 ОСОБА_8 , сина спадкодавців (а.с.182 зворот -184 том 1);

- ОСОБА_2 , онук спадкодавців та син померлого ІНФОРМАЦІЯ_9 ОСОБА_8 , сина спадкодавців (а.с.187-188 том 1);

- ОСОБА_1 донька спадкодавців (а.с.185 том 1).

Земельну ділянку кадастровий номер :02:000:0318, площею 7,8408 га, розташовану на території Апрелівської сільської ради Бобринецького району Кіровоградської області, ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_13 заповідала ОСОБА_10 (а.с.189 том 1). Який 04.07.2017 року отримав свідоцтво про право на спадщину за заповітом на вказану земельну ділянку за реєстровим номером 82 від 04 липня 2017 року (а.с.190). Даний спадок не складає предмет спору.

За наслідком реалізації права на спадкування, що було актуально станом на час видачі свідоцтв про спадкування спадкоємцями ОСОБА_6 , яка в свою чергу прийняла спадщину після смерті чоловіка спадкодавця ОСОБА_5 , так як відповідно до положень ч. 3 ст. 1268 Цивільного кодексу України є спадкоємець, який постійно проживав разом зі спадкодавцем на час відкриття спадщини та таким, що прийняв спадщину, протягом шестимісячного строку не заявила про відмову від неї (так зване «автоматичне прийняття спадщини»).

З матеріалів Спадкової справи №1/1017 до майна померлої ІНФОРМАЦІЯ_12 ОСОБА_6 , спадкове майно земельну ділянку для ведення товарного сільськогосподарського виробництва площею 7,84 га, кадастровий номер :02:000:0260, яку вона успадкувала після смерті чоловіка ОСОБА_5 , успадкували її онуки ОСОБА_2 - 1/9 частки, ОСОБА_3 - 1/9 частки, ОСОБА_4 - 1/3 частки, ОСОБА_11 - 1/9 частки, а також позивачка ОСОБА_1 в розмірі 1/3 частки (а.с.197,198,199 том 1).

ОСОБА_1 реалізувала право про прийняття спадщини за заповітом після смерті матері ОСОБА_6 , заповіт від 01.06.2009 року, і отримала 19.03.2018 року свідоцтво про право на спадщину за заповітом на земельну ділянку загальною площею 7,8406 га, розташовану на території Апрелівської сільської ради Бобринецького району Кіровоградської області, за кадастровим номером 0:02:000:0261 (а.с.191 зворот том 1). Ця земельна ділянка не складає обставини спору.

Після реалізації відповідачами права на спадкування у 2018 році, позивач ОСОБА_1 , 14 лютого 2020 року звернулася до Бобринецької державної нотаріальної контори Кіровоградської області із заявою про видачу свідоцтва про право на спадщину за заповітом після смерті батька ОСОБА_5 (а.с.74 том 1).

Постановою державного нотаріуса Бобринецької державної нотаріальної контори Кіровоградської області Дроздовою О.П. від 14.02.2020 року за № 71/02-31 позивачці ОСОБА_1 відмовлено у видачі свідоцтва про право на спадщину за заповітом на земельну ділянку № НОМЕР_1 , площею 7,84 га, розташовану на території Володимиро-Іллінської сільської ради Бобринецького району Кіровоградської області, у зв`язку із пропуском шестимісячного строку для прийняття спадщини (а.с. 84 том 1).

Позивач звернулася до суду з вимогою в порядку ст. 1272 ЦК і рішенням Бобринецького районного суду Кіровоградської області від 03.03.2020 року у справі № 383/1312/19 позов ОСОБА_1 задоволено. Визначено ОСОБА_1 додатковий строк один місяць після набрання рішенням законної сили для подання до нотаріальної контори заяви про прийняття спадщини, яка відкрилась після смерті ОСОБА_5 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_14 . Рішення набрало законної сили 07.08.2020 (а.с.89-91, том 1).

Розгляд справи відбувся за участю відповідача територіальної громади в особі Апрелівської сільської ради Бобринецького району Кіровоградської області, спадкоємці майна померлого, які успадкували майно ОСОБА_6 , яка в свою чергу успадкувала спадок від ОСОБА_5 , в тому числі земельну ділянку, на яку заявила права позивач, коло відповідачів не становили, спадкоємці що прийняти спадок після смерті ОСОБА_6 (бабусі), яка прийняла спадщину «автоматично» після смерті чоловіка ОСОБА_5 , якому належала земельна ділянка, яка ввійшла в розподіл спадку. З судового рішення не вбачається про інформацію з нотаріальної контори, про прийняття спадку ОСОБА_6 , в подальшому її онуками і донькою. Тобто зацікавлені особи позивачем не залучалися відповідачами, хоча на час даного судового рішення вже навіть були видані свідоцтва про спадкування майна, на яке претендувала позивач.

За наслідком судового рішення, прийнята заява ОСОБА_1 про спадкування і заведена спадкової справи № 21-2020 до майна померлого ОСОБА_5 (а.с.71-73 том 1).

03 листопада 2020 року постановою державного нотаріуса Бобринецької державної нотаріальної контори Кіровоградської області Дроздової О.П. за №482/02-31 позивачці ОСОБА_1 відмовлено у видачі свідоцтва про право на спадщину за заповітом на земельну ділянку № НОМЕР_1 , площею 7,84 га, розташовану на території Володимиро-Іллінської сільської ради Бобринецького району Кіровоградської області, у зв`язку із неможливістю встановлення складу спадщини після смерті ОСОБА_5 .

З інформації Апрелівської сільської ради Бобринецького району Кіровоградської області від 13.08.2020 року №148 виходить про спадкування дружиною спадкодавця - ОСОБА_6 , яка прийняла спадщину шляхом постійного проживання зі спадкодавцем, померла ОСОБА_6 була зареєстрована та постійно проживала в с. Апрелівка Бобринецького району Кіровоградської області з 27 червня 1981 року по день смерті (а.с.96 том 1).

Реалізовуючи право на спадкування після смерті ОСОБА_5 , що виникло за наслідком судового рішення через п`ять років після смерті батька та чотири роки після смерті матері, ОСОБА_1 просить в даній справі визнати недійсними свідоцтва про право на спадщину, які видані приватним нотаріусом Бобринецького нотаріального округу Кіровоградської області Трошиною С.А. на ім`я ОСОБА_2 , ОСОБА_3 та ОСОБА_4 на земельну ділянку, у відповідних частках, що успадковані за законом після смерті ОСОБА_6 , після розподілу її між спадкоємцями, які прийняли спадок в строк визначений законодавством.

Позивач в позові пропонує врахувати наступне, що після смерті ОСОБА_5 спадок складав: земельну ділянку № НОМЕР_1 площею 7,8404 га, яка розташована на території Володимиро-Іллінської сільської ради Бобринецького району Кіровоградської області, яка належала спадкодавцю на підставі Державного акту серія ІУ-КР № 041223, яку він заповів ОСОБА_1 та житловий будинок з господарсько-побутовими будівлями, розташований за адресою: АДРЕСА_1 , який заповітом не охоплений. Обов`язкова частка у спадщині ОСОБА_6 складає 1/2 частку від законної долі, тобто 1/4 частку у спадщині і є рівною 1/8 частці у спадщині. Згідно звіту про оцінку майна № РМХБТН049587, складеного 29 жовтня 2020 року ОСОБА_12 , оцінювачем товариства з обмеженою відповідальністю «Оціночна компанія «Монумент», вартість земельної ділянки площею 7,8404 га, кадастровий номер: :02:000:0260, складає 78 404,00 грн. Згідно звіту про оцінку майна № ВЗЕРАН134362, складеного 28 жовтня 2020 року ОСОБА_13 , оцінювачем товариства з обмеженою відповідальністю «Оціночна компанія «Монумент», вартість житлового будинку розташованого за адресою: АДРЕСА_1 , складає 40 400,00 грн. Загальна вартість спадщини 118 804,00 грн, тобто вартість 1/8 частки - 14 850,50 грн. Вартість майна неохопленого заповітом складає 40 400,00 грн, а вартість 1/2 частки майна неохопленого заповітом, на яке мала право за законом дружина спадкодавця ОСОБА_6 становить - 20 200,00 грн. Отже розмір 1/2 частки житлового будинку при спадкуванні за законом перевищує розмір обов`язкової частки, тому дружина спадкодавця не має права на отримання частки із заповіданого майна.

При перевірці складу спадщини за даними Державного реєстру речових прав на нерухоме майно, встановлено, що право власності на земельну ділянку площею 7,8404 га, кадастровий номер: :02:000:0260 належить: ОСОБА_2 1/9 частка на підставі свідоцтва про право наспадщину за законом виданого Трошиною С.А., приватним нотаріусомБобринецького нотаріального округу Кіровоградської області, 18 лютого 2019 року за реєстровим номером № 107; ОСОБА_3 1/9 частка на підставі свідоцтва про право наспадщину за законом виданого Трошиною С.А., приватним нотаріусомБобринецького нотаріального округу Кіровоградської області, 21 листопада 2018 року за реєстровим номером № 1306; ОСОБА_4 1/ 3 частка на підставі свідоцтва про право на спадщину за законом виданого Трошиною С.А., приватним нотаріусомБобринецького нотаріального округу Кіровоградської області, 27 вересня 2018 року за реєстровим номером № 1073; ОСОБА_5 - 4/9 частки на підставі відомостей з ДЗК № 3584942 від 30.07.2018 року. З даної реєстрації виходить, що спадкоємці майна померлої ОСОБА_6 . ОСОБА_11 та ОСОБА_1 прийняли спадщину на вищевказану земельну ділянку, але свідоцтва не отримали, відтак реєстрація права за ними не відбулася. Тому, станом на 2020 рік значиться право власності на 4/9 частину спірної земельної ділянки за спадкодавцем ОСОБА_5 .

Дослідивши і перевіривши обґрунтування ОСОБА_1 , суд першої інстанції правильно звернув увагу на склад спадщини після смерті ОСОБА_5 щодо житлового будинку з господарсько-побутовими будівлями за адресою: АДРЕСА_1 . Спадкодавець ОСОБА_5 помер ІНФОРМАЦІЯ_14 , згідно архівної довідки № 164 від 12.08.2020 року право власності на цей будинок на час смерті не було зареєстровано за ним (а.с.16 том 1). На момент відкриття спадщини вказаний житловий будинок у власності спадкодавця не перебував, жодної державної процедури не зазнав. Що підтверджуються випискою із погосподарської книги (а.с. 17, 19 том 1). З витягу Державного реєстру речових прав на нерухоме майно про реєстрацію права власності від 27.10.2020 року виходить, що право власності на вказаний житловий будинок зареєстроване за ОСОБА_5 22.10.2020 року, тобто вже після його смерті, й після смерті його дружини спадкоємиці і в подальшому спадкодавці ОСОБА_6 , реєстрація відбулася за заявою позивачки ОСОБА_1 . Тому, суд першої інстанції правильно визначився, що на момент відкриття спадщини спадкодавець ОСОБА_5 не мав у власності житловий будинок з господарсько-побутовими будівлями за адресою: АДРЕСА_1 , вказане майно не належало спадкодавцю, тому не увійшло до складу спадщини після його смерті.

Апеляційний суд до такого висновку доповнює, що визначаючи обґрунтування, математичні розрахунки, тощо, позивач в той же час не вказала, на яких підставах і внаслідок яких дій ОСОБА_5 володів нерухомістю, чи на даний об`єкт не розповсюджується презумпція спільного майна подружжя, роки створення даного об`єкту та правові обґрунтування набуття у власність будинку.

Суд першої інстанції вказав про недостатність та неналежність доказів, а саме, звітів про оцінку майна ТОВ "Монумент", оскільки оцінка вартості земельної ділянки та житлового будинку здійснена через минування п`яти років після смерті спадкодавця ОСОБА_5 , тобто станом на 29.10.2020 року (а.с.107, 97 на звороті том 1).

Відповідно до статті 1301 ЦК України свідоцтво про право на спадщину може бути визнано недійсним за певних умов, коли особа, якій воно видане, не мала права на спадкування, визнання заповіту недійсним, визнання відмови від спадщини недійсною, визнання шлюбу недійсним, порушення у зв`язку з видачею свідоцтва про право на спадщину прав інших осіб тощо. Колегія суддів погоджується з висновком суду, що виниклі спірні правовідносини пов`язані з перерозподілом спадщини і вирішуються у відповідний спосіб. Порядок внесення змін до свідоцтва про право на спадщину є самостійним способом захисту прав спадкоємця та у разі настання підстав для внесення змін до свідоцтва про право на спадщину, зміни до нього не повинні вноситись внаслідок визнання попереднього свідоцтва недійсним. Відповідачі у справі є спадкоємцями ОСОБА_6 , у спірній земельній ділянці остання мала обов`язкову частку, що і становить обсяг спадку. Щодо будинку, визначеного позивачем в спадок, висновки суду апеляційної інстанції вищевикладені.

Позивачка не позбавлена права у належний спосіб захистити своє спадкове право звернувшись до суду з відповідними вимогами про перерозподіл спадщин, у разі недосягнення згоди між спадкоємцями.

Сторона обрала захист свого порушеного права, в спосіб, що не відповідає спірним правовідносинам і це є самостійною підставою для відмови в задоволенні позову.

Доводи апеляційної скарги аналогічні позовним вимогам, обґрунтованих порушень оскаржуваного судового рішення, не містить.

Загальний висновок апеляційного суду

Частиною першою статті 367 ЦПК України передбачено, що суд апеляційної інстанції переглядає справу за наявними в ній і додатково поданими доказами та перевіряє законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги.

Згідно зі статтею 375 ЦПК України суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а судове рішення без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права.

Підстави для нового розподілу судових витрат відсутні.

Керуючись ст.ст. 367, 368, 374, 375, 381, 382, 383, 384 ЦПК України, Кропивницький апеляційний суд,-

П О С Т А Н О В И В :

Апеляційну скаргу ОСОБА_1 залишити без задоволення, а рішення Бобринецького районного суду Кіровоградської області від 07 жовтня 2022 року, - без змін.

Постанова апеляційного суду набирає законної сили з дня її прийняття і може бути оскаржена в касаційному порядку до Верховного суду протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення.

Головуючий суддя Л. М. Дьомич

Судді А.М. Головань

О.А. Письменний