Справа № 629/1446/23
Провадження № 2/629/347/23
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

24.04.2023 року суддя Лозівського міськрайонного суду Харківської області Цендра Н.В., за участю секретаря Андрієнко С.А., прокурора Шкребець А.Є., розглянувши позовну заяву керівника Лозівської окружної прокуратури Харківської області в інтересах Державного підприємства «Дослідницьке господарство» «Комсомолець» Інституту сільського господарства Північного Сходу Національної академії аграрних наук України, Державної екологічної інспекції у Харківській області до ОСОБА_1 про відшкодування шкоди завданої злочином, суд, -

ВСТАНОВИВ:

Керівник Лозівської окружної прокуратури Харківської області, в інтересах Державного підприємства «Дослідницьке господарство» «Комсомолець» Інституту сільського господарства Північного Сходу Національної академії аграрних наук України, Державної екологічної інспекції у Харківській області, звернувся до суду з позовом до ОСОБА_1 про відшкодування шкоди завданої злочином, посилаючись на те, що вироком Амур-Нижньодніпровського районного суду м.Дніпропетровська від 22.09.2022 року ОСОБА_1 визнано винним та засуджено за ч.1 ст.246 КК України. Згідно із вироком суду встановлено, що відповідно до ст. 4 Лісового кодексу України до лісового фонду України належать лісові ділянки, в тому числі захисні насадження лінійного типу, площею не менше 0,1 гектара. Згідно ч. 1 ст. 66 Лісового кодексу України у порядку спеціального використання лісових ресурсів здійснюється, зокрема заготівля деревини. Крім того, спеціальне використання лісових ресурсів на виділеній лісовій ділянці проводиться за спеціальним дозволом - лісорубний квиток або лісовий квиток. Згідно ч. 2 п. 9 Постанови Пленуму Верховного Суду України No 17 від 10.12.2004 року визначається незаконною порубка дерев і чагарників, вчинена: зокрема, без відповідного дозволу. Спеціальний дозвіл на заготівлю деревини в порядку рубок головного користування видається органом виконавчої влади з питань лісового господарства Автономної Республіки Крим, центральним органом виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері лісового господарства (ч.ч.1, 2 ст. 69 ЛК і України). Крім того, відповідно до пункту 2 Порядку видачі спеціальних дозволів на використання лісових ресурсів, затвердженого постановою кабінету Міністрів України від 23.05.2007 року № 761 Лісорубний або лісовий квиток є основним документом, на підставі якого, зокрема здійснюється спеціальне використання лісових ресурсів. Так, в невстановлений в ході досудового розслідування час, за невстановлених в ході досудового розслідування обставин у ОСОБА_1 виник умисел на незаконну порубку дерев у лісових захисних насадженнях їх перевезення та зберігання. Реалізуючи свій злочинний умисел, ОСОБА_2 , 21.02.2022, приблизно о 10:00 годині, більш точний час в ході проведення досудового розслідування не встановлений, разом із ОСОБА_3 , який не діяв як співвиконавець злочину, оскільки був переконаний у законності дій ОСОБА_1 , взявши із собою раніше заготовлену бензинову пилу, приїхали до захисної лісової смуги неподалік с. Степове, Лозівського району, Харківської області, яка перебуває на балансі Державне підприємство «Дослідницьке господарство» «Комсомолець» Інституту сільського господарства Північного Сходу Напіональної академії аграрних наук України Лозівського району Харківської області, за координатами: 48.5437?36.7,10. Продовжуючи реалізацію свого злочинного умислу, ОСОБА_1 разом з ОСОБА_3 , який не діяв як співвиконавець злочину, в порушення вказаних норм, знаючи, що дозвільних документів на порубку дерев ним не отримано, усвідомлюючи суспільно-небезпечний характер свого діяння, передбачаючи його суспільно-небезпечні наслідки і бажаючи їх настання, за допомогою бензинової пили спиляли у вказаному лісовому захисному насадженні 137 дерев, із яких: 10 сироростучих дерева - породи «Ясень». діаметром на пні: 10 см в кількості 2 штук, 11 см в кількості 3 штук, 12 см в кількості 4 штук, 13 см в кількості 1 штука та 127 сироростучих дерева - породи «Клен», діаметром на пні 8 см 29 штук, 9 см 8 штук, 10 см 66 штук, 11 см 12 штук, 12 см 8 штук. 13 см 1 штука, 14 см 3 штуки. Після чого, ОСОБА_1 був затриманий на місці незаконної порубки дерев та вчинення кримінального правопорушення. Своїми умисними діями ОСОБА_1 заподіяв майнову шкоду Державному підприємству «Дослідницьке господарство» «Комсомолець» Інституту сільського господарства Північного Сходу Національної академії аграрних наук України на загальну суму 32242,95 грн. Вказаний вирок стосовно ОСОБА_1 не оскаржувався і набрав законної сили. Таким чином, своїми протиправними діями ОСОБА_1 завдав збитків на суму 32242,95 грн.

Ухвалою Лозівського міськрайонного суду Харківської області від 04 квітня 2023 року позовну заяву прийнято до розгляду, відкрито спрощене позовне провадження з повідомленням (викликом) сторін.

Прокурор Лозівської окружної прокуратури Харківської області Шкребець А.Є. у судовому засіданні позов підтримав з наведених у позовній заяві підстав, та просив його задовольнити в повному обсязі.

Відповідач ОСОБА_1 у судовому засіданні позов визнав, при цьому просив врахувати, що коштів у нього не має.

Дослідивши матеріали справи у їх сукупності судом було встановлено наступні факти та відповідні до них правовідносини.

Відповідно до ст. 131-1 Конституції України, в Україні діє прокуратура, яка здійснює представництво інтересів держави в суді у виключних випадках і в порядку, що визначені законом.

Представництво інтересів громадянина або держави прокурором у суді врегульовано у статті 23 Закону України від 14 жовтня 2014 № 1697-VII «Про прокуратуру». Частина перша цієї статті визначає, що представництво прокурором інтересів громадянина або держави в суді полягає у здійсненні процесуальних та інших дій, спрямованих на захист інтересів громадянина або держави, у випадках та порядку, встановлених законом.

Згідно з частиною першою статті 23 Закону № 1697-VII представництво прокурором інтересів громадянина або держави в суді полягає у здійсненні процесуальних та інших дій, спрямованих на захист інтересів громадянина або держави, у випадках та порядку, встановлених законом.

Відповідно до абзацу першого частини третьої статті 23 Закону № 1697-VII прокурор здійснює представництво в суді законних інтересів держави у разі порушення або загрози порушення інтересів держави, якщо захист цих інтересів не здійснює або неналежним чином здійснює орган державної влади, орган місцевого самоврядування чи інший суб`єкт владних повноважень, до компетенції якого віднесені відповідні повноваження, а також у разі відсутності такого органу.

Не допускається здійснення прокурором представництва в суді інтересів держави в особі державних компаній, а також у правовідносинах, пов`язаних із виборчим процесом, проведенням референдумів, діяльністю Верховної Ради України, Президента України, створенням та діяльністю медіа, а також політичних партій, релігійних організацій, організацій, що здійснюють професійне самоврядування, та інших громадських об`єднань. Представництво в суді інтересів держави в особі Кабінету Міністрів України та Національного банку України може здійснюватися прокурором Офісу Генерального прокурора або обласної прокуратури виключно за письмовою вказівкою чи наказом Генерального прокурора або його першого заступника чи заступника відповідно до компетенції.

З наведених норм випливає, що прокурор наділений повноваженнями здійснювати представництво в суді лише двох суб`єктів права - громадянина (громадянина України, іноземця або особи без громадянства) та держави, і не наділений повноваженнями здійснювати представництво в суді інших суб`єктів права.

Відповідно до частини четвертої статті 263 ЦПК України при виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин суд враховує висновки щодо застосування відповідних норм права, викладені в постановах Верховного Суду.

Велика Палата Верховного Суду у постанові від 06 липня 2021 року у справі № 911/2169/20, провадження № 12-20гс21, дійшла висновку, що заборона на здійснення прокурором представництва в суді інтересів держави в особі державних компаній, передбачена абзацом третім частини третьої статті 23 Закону № 1697-VII, має застосовуватись з урахуванням абзацу першого частини третьої цієї статті, який передбачає, що суб`єкт, в особі якого прокурор може звертатись із позовом в інтересах держави, має бути суб`єктом владних повноважень незалежно від наявності статусу юридичної особи.

Велика Палата Верховного Суду звернула увагу на положення частини другої статті 19 Конституції України, відповідно до якої органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України. У контексті зазначеного відсутність у Законі інших окремо визначених заборон на здійснення представництва прокурором, окрім спеціальної заборони на представництво державних компаній, не потрібно розуміти як таку, що розширює встановлені в абзаці першому частини третьої статті 23 Закону № 1697-VII межі для здійснення представництва прокурором законних інтересів держави.

У справі № 911/2169/20, провадження № 12-20гс21, Велика Палата Верховного Суду відступила від висновку щодо застосування частини третьої статті 23 Закону № 1697-VII в подібних правовідносинах, викладеного в постанові Касаційного цивільного суду у складі Верховного Суду від 15 квітня 2020 року у справі № 363/4656/16-ц, провадження № 61-18682св19, який зводиться до необхідності визначення організаційно-правової форми суб`єкта, в особі якого звертається прокурор, з метою підтвердження підстав для представництва інтересів держави в суді в особі державного підприємства.

У постановах Верховного Суду від 25 листопада 2020 року у справі № 204/6292/18, провадження № 61-17873св19 та від 17 червня 2020 року у справі № 204/7119/18, провадження № 61-20542св19, викладено правовий висновок, згідно з яким саме наявність державно-владних повноважень відокремлює органи державної влади від інших державних установ, які також утворюються державою для здійснення завдань і функцій держави, але, на відміну від органів державної влади не наділяються владними повноваженнями. Органи державної влади є складовою частиною державного апарату - системи органів та осіб, які наділяються певними правами та обов`язками щодо реалізації державної влади. Водночас державні організації (установи, заклади), на відміну від державного органу, не мають державно-владних повноважень, не виступають від імені держави та є частиною механізму, а не апарату держави. Державна організація - це створений державою колектив працівників чи службовців, що характеризується організаційною єдністю, а також наявністю нормативно визначених повноважень в одній зі сфер суспільних відносин. При цьому така організація має власний кошторис.

Відповідно до статті 170 ЦК України держава у цивільних відносинах діє через органи державної влади, а не через державні підприємства.

У постанові від 23 листопада 2021 року у справі № 359/3373/16-ц, провадження № 14-2цс21, Велика Палата Верховного Суду підтвердила свій висновок про відсутність підстав для представництва прокурором інтересів держави в особі державного підприємства. Такий же висновок викладений у Постанові Верховного Суду від 26 січня 2022 року справа № 634/734/19, провадження № 61-9176св20.

У цій справі позовні вимоги прокурора спрямовані на захист прав або інтересів не держави, а державного підприємства, тому не підлягають розгляду по суті, оскільки позовну заяву за такими вимогами фактично подано не від імені та в інтересах держави, а від імені та в інтересах державного підприємства, а прокурор не має повноважень на ведення справ у частині таких вимог.

Враховуючи вищевикладене, суд дійшов висновку, що позов керівника Лозівської окружної прокуратури Харківської області в інтересах Державного підприємства «Дослідницьке господарство» «Комсомолець» Інституту сільського господарства Північного Сходу Національної академії аграрних наук України, Державної екологічної інспекції у Харківській області до ОСОБА_1 про відшкодування шкоди завданої злочином, підлягає залишенню без розгляду на підставі п. 2 ч.1 ст. 257 ЦПК України як такий, що поданий від імені заінтересованої особи, особою, яка не має повноважень на ведення справи.

На підставі ч. 6 ст. 259, ст.ст. 260, 261 ЦПК України суд, -

ПОСТАНОВИВ:

Позовну заяву керівника Лозівської окружної прокуратури Харківської області в інтересах Державного підприємства «Дослідницьке господарство» «Комсомолець» Інституту сільського господарства Північного Сходу Національної академії аграрних наук України, Державної екологічної інспекції у Харківській області до ОСОБА_1 про відшкодування шкоди завданої злочином - залишити без розгляду.

Особа, позов якої залишено без розгляду, після усунення умов, що були підставою для залишення заяви без розгляду, має право звернутися до суду повторно.

Ухвала може бути оскаржена в апеляційному порядку безпосередньо до Харківського апеляційного суду шляхом подачі апеляційної скарги в п`ятнадцятиденний строк з дня її проголошення.

Учасник справи, якому ухвала суду не була вручена у день її проголошення або складання, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження на ухвалу суду якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Повний текст ухвали виготовлений 24.04.2023 р.

Суддя Наталія ЦЕНДРА