КИЇВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
УХВАЛА

про залишення апеляційної скарги без руху

Справа №363/3808/22 Головуючий у 1 інстанції: Кириленко Т.В.

Провадження №22-ц/824/11975/2023 Суддя-доповідач: Гаращенко Д.Р.

18 липня 2023 року м. Київ

Суддя Київського апеляційного суду Гаращенко Д.Р., перевіривши відповідність ст.ст. 355-356 ЦПК України апеляційної скарги адвоката Кілічави Тетяни Михайлівни - представника Державного підприємства «Вищедубечанське лісове господарство» на рішення Вишгородського районного суду Київської області від 18 травня 2023 року в справі за позовом Державного підприємства «Вищедубечанське лісове господарство» до ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , Вишгородської міської ради, третя особа - Кабінет Міністрів України, про визнання недійсними рішення, державного акту та усунення перешкод у користуванні земельною ділянкою,-

ВСТАНОВИВ:

У листопаді 2022 року ДП «Вищедубечанське лісове господарство»звернулось до суду з позовом до ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , Вишгородської міської ради, третя особа - Кабінет Міністрів України, про визнання недійсними рішення, державного акту та усунення перешкод у користуванні земельною ділянкою.

Рішенням Вишгородського районного суду Київської області від 18 травня 2023 року у задоволенні позову відмовлено.

Не погоджуючись з рішенням суду першої інстанції, 22 червня 2023 року адвокат Кілічава Т.М. - представник ДП «Вищедубечанське лісове господарство» подала апеляційну скаргу разом з клопотанням про відстрочення сплати судового збору.

В обґрунтування клопотання зазначила, що у зв`язку із запровадженням військового стану, матеріальна можливість позивача на момент подання апеляційної скарги є досить низькою. ДП «Вищедубечанське лісове господарство» перебуває в стані припинення шляхом реорганізації, таким чином всі рахунки закриті, тому виникла неможливість у сплаті судового збору.

Відповідно до статті 8 Закону України "Про судовий збір" враховуючи майновий стан сторони, суд може своєю ухвалою за її клопотанням відстрочити або розстрочити сплату судового збору на певний строк, але не довше ніж до ухвалення судового рішення у справі за таких умов:

1) розмір судового збору перевищує 5 відсотків розміру річного доходу позивача - фізичної особи за попередній календарний рік; або

2) позивачами є:

а) військовослужбовці;

б) батьки, які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину з інвалідністю, якщо інший з батьків ухиляється від сплати аліментів;

в) одинокі матері (батьки), які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину з інвалідністю;

г) члени малозабезпеченої чи багатодітної сім`ї;

ґ) особа, яка діє в інтересах малолітніх чи неповнолітніх осіб та осіб, які визнані судом недієздатними чи дієздатність яких обмежена; або

3) предметом позову є захист соціальних, трудових, сімейних, житлових прав, відшкодування шкоди здоров`ю.

Згідно з частиною другою цієї статті суд може зменшити розмір судового збору або звільнити від його сплати на підставі, зазначеній у частині першій цієї статті.

За змістом положень статті 8 Закону України "Про судовий збір" питання про відстрочення та розстрочення судом сплати судового збору, зменшення розміру судового збору або звільнення від його сплати з підстав майнового стану сторони вирішується на розсуд суду в кожному конкретному випадку залежно від обставин справи та обґрунтованості доводів сторони належними і допустимими доказами на підтвердження того, що майновий стан сторони дійсно перешкоджає сплаті нею судового збору в установленому порядку і розмірі.

Особа, яка заявляє відповідне клопотання про відстрочення сплати судового збору, повинна навести доводи того, що її майновий стан об`єктивно перешкоджав (перешкоджає) сплаті нею судового збору у встановленому порядку і розмірі, а також надати докази, які б свідчили про вжиття ним всіх необхідних заходів для своєчасної сплати судового збору.

Необхідність сплати судового збору є певним обмеженням при зверненні до суду, однак таке обмеження є загальним для всіх суб`єктів, узгоджується зі статтею 129 Конституції України, якою як одну із засад судочинства визначено рівність усіх учасників судового процесу перед законом і судом, і не може бути визнане обмеженням права доступу до суду в розумінні п. 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод.

Як визначено у рішенні Європейського суду з прав людини від 20.05.2010р. у справі "Пелевін проти України" (заява № 24402/02), право на доступ до суду не є абсолютним і може підлягати дозволеним за змістом обмеженням, зокрема, щодо умов прийнятності скарг (п. 27). Такі обмеження дозволяються опосередковано, оскільки право на доступ до суду "за своєю природою потребує регулювання державою, регулювання, що може змінюватися у часі та місці відповідно до потреб і ресурсів суспільства та окремих осіб" (рішення від 28.05.1985 у справі "Ешингдейн проти Сполученого Королівства" (п. 57).

У рішенні Європейського суду з прав людини від 19.06.2001р. у справі "Креуз проти Польщі" (заява № 28249/95) зазначено, що вимога сплати зборів цивільними судами у зв`язку з поданням позовів, які вони мають розглянути, не може вважатися обмеженням права доступу до суду, яке є саме по собі таким, що суперечить п. 1 статті 6 Конвенції (п. 60).

Таким чином, звільнення від сплати судового збору відстрочення сплати судового збору (розстрочення його сплати звільнення від сплати або зменшення його розміру) з підстав, передбачених статтею 8 Закону України "Про судовий збір", є прерогативою суду, який вирішує питання відкриття провадження (прийняття заяви, скарги тощо).

Зазначені норми є диспозитивними і встановлюють не обов`язок, а право суду на власний розсуд відстрочити сплату судового збору (звільнити від сплати, розстрочити його сплату або зменшити його розмір).

Суд вважає за необхідне зазначити, що ч.2 статті 6 та ч.2 статті 19 Конституції України визначено, що органи законодавчої, виконавчої та судової влади здійснюють свої повноваження у встановлених цією Конституцією межах і відповідно до законів України та зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Визначений ч.1 ст.8 Закону України "Про судовий збір" перелік умов, за яких допускається звільнення від сплати судового збору або відстрочення сплати судового збору заявнику при зверненні до суду із заявою (скаргою), є вичерпним, тому не допускається його розширення з ініціативи суду лише з урахуванням майнового стану сторони за відсутності умов, передбачених зазначеними положеннями цього Закону (ухвали Верховного Суду від 28.12.2020 у справі №922/624/20, від 28.12.2020 у справі №922/4277/19).

Окрім того, за змістом статті 8 Закону України "Про судовий збір" не передбачено звільнення або відстрочення сплати судового збору юридичним особам.

Оцінивши доводи, наведені апелянтом в обґрунтування вимог заявленого ним клопотання, суд апеляційної інстанції не вбачає, у даному випадку, наявності обставин, які відповідали б зазначеним вище критеріям, узгоджувались з наведеними законодавчими приписами в контексті визначених законодавцем умов та підстав для звільнення від сплати судового збору чи відстрочення сплати судового збору, що могли б зумовити вчинення такої процесуальної дії.

Враховуючи вищенаведене, у суду апеляційної інстанції відсутні підстави для задоволення клопотання про відстрочення сплати судового збору.

Згідно з пп. 6 п. 1 ч. 2 ст. 4 Закону України «Про судовий збір» за подання до суду апеляційної скарги на рішення суду судовий збір сплачується в розмірі 150 відсотків ставки, що підлягала сплаті при поданні позовної заяви, іншої заяви і скарги.

Отже, 150% ставки, що підлягала сплаті при поданні заяви, становить 4962 грн ? 150% = 7443 грн, а тому апелянт має сплатити судовий збір у розмірі 7443 грн на реквізити Київського апеляційного суду (отримувач коштів: ГУК у м.Києві/Соломян.р-н 22030101; код отримувача (код за ЄДРПОУ): 37993783; банк отримувача: Казначейство України (ел. адм. подат.); код банку отримувача (МФО): 899998; рахунок отримувача: №UA0026010; код класифікації доходів бюджету: 22030101; призначення платежу: *;101; (код клієнта за ЄДРПОУ для юридичних осіб, реєстраційний номер облікової картки платника податків - фізичної особи або серія та номер паспорта громадянина України, в разі якщо платник через свої релігійні переконання відмовився від прийняття реєстраційного номера облікової картки платника податків та повідомив про це відповідний орган Міністерства доходів і зборів України і має відповідну відмітку у паспорті); судовий збір, за позовом (ПІБ чи назва установи, організації позивача), на рішення від (дата оскаржуваного рішення), по справі (номер справи), Київський апеляційний суд).

Згідно з ст. 185 ЦПК України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статях 175 і 177 цього Кодексу, постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху із зазначенням недоліків позовної заяви, способом і строком їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

Враховуючи наведене вище, апеляційну скаргу слід залишити без руху та надати апелянту строк для усунення виявлених судом недоліків.

Керуючись ст.ст.185, 357 ЦПК України, -

УХВАЛИВ:

Відмовити в задоволенні клопотання адвоката Кілічава Тетяни Михайлівни - представника Державного підприємства «Вищедубечанське лісове господарство» про відстрочення сплати судового збору.

Апеляційну адвоката Кілічава Тетяни Михайлівни - представника Державного підприємства «Вищедубечанське лісове господарство» на рішення Вишгородського районного суду Київської області від 18 травня 2023 року залишити без руху.

Надати строк для усунення недоліків протягом десяти днів з дня отримання ухвали шляхом надання суду апеляційної інстанції оригіналу квитанції про сплату судового збору в розмірі 7443 грн на реквізити Київського апеляційного суду (отримувач коштів: ГУК у м.Києві/Соломян.р-н 22030101; код отримувача (код за ЄДРПОУ): 37993783; банк отримувача: Казначейство України (ел. адм. подат.); код банку отримувача (МФО): 899998; рахунок отримувача: №UA0026010; код класифікації доходів бюджету: 22030101; призначення платежу: *;101; (код клієнта за ЄДРПОУ для юридичних осіб, реєстраційний номер облікової картки платника податків - фізичної особи або серія та номер паспорта громадянина України, в разі якщо платник через свої релігійні переконання відмовився від прийняття реєстраційного номера облікової картки платника податків та повідомив про це відповідний орган Міністерства доходів і зборів України і має відповідну відмітку у паспорті); судовий збір, за позовом (ПІБ чи назва установи, організації позивача), на рішення від (дата оскаржуваного рішення), по справі (номер справи), Київський апеляційний суд).

Роз`яснити, що у випадку не усунення у встановлений термін недоліків апеляційна скарга буде вважатись неподаною та повернута особі, яка її подала.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею та оскарженню в касаційному порядку не підлягає.

Суддя Д.Р. Гаращенко