Справа № 643/371/23
Провадження № 2/643/297/23
15.05.2023 м. Харків
Московський районний суд м. Харкова у складі головуючого судді Крівцова Д.А., за участю секретаря судових засідань Ісоєва К.М., представника позивача адвоката Сєришевої О.С., розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Харкові в порядку спрощеного позовного провадження з повідомленням (викликом) сторін цивільну справу за позовом адвоката Сєришевої Ольги Сергіївни, яка діє в інтересах ОСОБА_1 , до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу та стягнення аліментів
Зміст позовних вимог
Адвокат Сєришева О.С. (представник позивача), яка діє в інтересах ОСОБА_1 (позивач), просить суд:
- розірвати шлюб, укладений між позивачем та ОСОБА_2 (відповідач), який зареєстрований 01.02.2017 Київським районним у м. Харкові відділом державної реєстрації актів цивільного стану Головного територіального управління юстиції у Харківській області, актовий запис № 40;
- стягнути з відповідача на користь позивача аліменти на утримання неповнолітніх дітей ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , в розмірі 1/2 частки з усіх видів його заробітку (доходу), але не менше 50 % прожиткового мінімуму для кожної дитини відповідного віку щомісячно, починаючи стягнення з дня пред`явлення позовної заяви і до досягнення найстаршою дитиною повноліття.
Обставини, якими позивач обґрунтовує позовні вимоги
Спільне життя позивача та відповідача не склалося через розходження поглядів на життя, вони втратили почуття любові та поваги один до одного. Фактичні шлюбні відносини між сторонами припинені, спільне господарство не ведеться. Примирення та збереження шлюбу є неможливим. За час шлюбу у сторін народилось троє дітей: ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_2 . Діти проживали разом з позивачем, а після запровадження в України воєнного стану виїхали разом з нею до Німеччини. Обов`язок щодо утримання дітей відповідач належним чином не виконує, відмовляється добровільно надавати матеріальну допомогу на їх утримання в розмірі, необхідному та достатньому для їх гармонійного розвитку. На утриманні у відповідача не має інших дітей та непрацездатних батьків.
Основні процесуальні дії у справі
Ухвалою судді Московського районного суду м. Харкова від 20.01.2023 року позовну заяву прийнято до розгляду та відкрито провадження в справі, розгляд справи призначено за правилами спрощеного позовного провадження з повідомленням (викликом) сторін.
Ухвалою Московського районного суду м. Харкова від 12.04.2023 року клопотання представника позивача про витребування доказів задоволено, витребувано з Центрального відділу державної реєстрації актів цивільного стану Управління державної реєстрації Східного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Харків) витяг з Державного реєстру актів цивільного стану громадян про шлюб, укладений між ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , та ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_4 , зареєстрований 01.02.2017 Київським районним у м. Харкові відділом державної реєстрації актів цивільного стану Головного територіального управління юстиції у Харківській області, актовий запис № 40.
Ухвалою від 15.05.2023, постановленої без виходу до нарадчої кімнати, ухвалено проводити заочний розгляд справи з ухваленням заочного рішення на підставі наявних у справі доказів.
Стислий виклад позиції сторін в ході судового провадження
Представник позивача у судовому засіданні 15.05.2023 позовні вимоги та доводи, викладені в позові, підтримала в повному обсязі. Просила ухвалити часткове рішення, вирішивши вимогу про стягнення з відповідача аліментів на утримання неповнолітніх дітей у судовому засіданні 15.05.2023.
На уточнююче запитання суду представник позивача підтвердила, що просить ухвалити часткове рішення щодо вимоги про стягнення аліментів на підставі ч. 3 ст. 259 ЦПК України.
В обґрунтування клопотання про ухвалення часткового рішення представник позивача зазначила, що у зв`язку з відсутністю відповіді на ухвалу суду від 12.04.2023, суд у судовому засіданні 15.05.2023 позбавлений можливості ухвалити рішення щодо усіх позовних вимог, зокрема щодо вимоги про розірвання шлюбу. Разом з тим невирішення протягом тривалого часу позовної вимоги про стягнення аліментів призводить до порушення права дітей на належне утримання з боку відповідача, а також до порушення розумних строків розгляду справи.
Відповідач у судове засідання повторно не з`явився, про дату, час і місце судового засідання повідомлений належним чином, про причини неявки суд не повідомив, відзив на позов, заяву про розгляд справи за його відсутності, суду не надав.
Оскільки представник позивача не заперечувала проти такого вирішення справи, суд проводить заочний розгляд справи та вирішує її на підставі наявних у ній доказів.
Згідно ч. 3 ст. 259 ЦПК України якщо в одному провадженні об`єднані кілька взаємопов`язаних самостійних вимог, суд може ухвалити щодо будь-якої вимоги часткове рішення та продовжити провадження в частині невирішених вимог. Якщо за вимогами, об`єднаними в одне провадження, відповідачем є одна особа, ухвалення часткового рішення не допускається у разі обґрунтованих заперечень з боку відповідача.
Ураховуючи завдання суду щодо якнайкращого забезпечення інтересів дітей (ст. 3 Конвенції про права дитини) та своєчасного розгляду даної справи, яке превалює над будь-якими іншими міркуваннями в судовому процесі (ч. 1, 2 ст. 2 ЦПК України), суд на підставі ч. 3 ст. 259 ЦПК України вважає за можливе ухвалити в судовому засіданні 15.05.2023 часткове рішення щодо позовних вимог про стягнення аліментів, продовживши про цьому провадження в частині позовних вимог про розірвання шлюбу.
Фактичні обставини та докази, на підставі яких вони встановлені
01.02.2017 між відповідачем та ОСОБА_5 . Київським районним у м. Харкові відділом державної реєстрації актів цивільного стану Головного територіального управління юстиції у Харківській області зареєстровано шлюб, актовий запис № 40, що підтверджується свідоцтвом про одруження серії НОМЕР_1 . Після укладення шлюбу прізвище дружини змінено з « ОСОБА_6 » на « ОСОБА_7 ».
Згідно Свідоцтва про народження серії НОМЕР_2 , виданого 11.08.2017 Харківським міським відділом державної реєстрації актів цивільного стану Головного територіального управління юстиції у Харківській області, актовий запис № 2488, відповідач є батьком ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , позивач є його матір`ю.
Згідно Свідоцтва про народження серії НОМЕР_3 , виданого 11.08.2017 Харківським міським відділом державної реєстрації актів цивільного стану Головного територіального управління юстиції у Харківській області, актовий запис № 2484, відповідач є батьком ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , позивач є його матір`ю.
Згідно Свідоцтва про народження серії НОМЕР_4 , виданого 08.01.2020 Харківським міським відділом державної реєстрації актів цивільного стану Східного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Харків), актовий запис № 57, відповідач є батьком ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , позивач є її матір`ю.
Згідно Інформаційної довідки з Реєстру територіальної громади м. Харкова від 20.01.2023, а також довідок про реєстрацію місця проживання, позивач, відповідач та їх діти зареєстровані за місцем проживання за адресою: АДРЕСА_1 .
Застосовне законодавство та релевантна судова практика
Згідно ст. 3 Конвенції про права дитини, ратифікованої постановою Верховної Ради України від 27.02.1991, в усіх діях щодо дітей, незалежно від того, здійснюються вони державними чи приватними установами, що займаються питаннями соціального забезпечення, судами, адміністративними чи законодавчими органами, першочергова увага приділяється якнайкращому забезпеченню інтересів дитини.
Частиною першою та другою статті 27 Конвенції про права дитини, ратифікованої постановою Верховної Ради України від 27 лютого 1991 року, визначено, що держави-учасниці визнають право кожної дитини на рівень життя, необхідний для фізичного, розумового, духовного, морального і соціального розвитку дитини. Батьки або інші особи, які виховують дитину, несуть основну відповідальність за забезпечення в межах своїх здібностей і фінансових можливостей умов життя, необхідних для розвитку дитини.
Відповідно до статті 8 Закону України «Про охорону дитинства» кожна дитина має право на рівень життя, достатній для її фізичного, інтелектуального, морального, культурного, духовного і соціального розвитку. Батьки або особи, які їх замінюють, несуть відповідальність за створення умов, необхідних для всебічного розвитку дитини, відповідно до законів України.
Положеннями ст. 180 СК України передбачено, що батьки зобов`язані утримувати дитину до досягнення нею повноліття.
Відповідно до ч. 3 ст. 181 СК України за рішенням суду кошти на утримання дитини (аліменти) присуджуються у частці від доходу її матері, батька або у твердій грошовій сумі за вибором того з батьків або інших законних представників дитини, разом з яким проживає дитина.
Згідно зі ст. 182 СК України, при визначенні розміру аліментів суд враховує: 1) стан здоров`я та матеріальне становище дитини; 2) стан здоров`я та матеріальне становище платника аліментів; 3) наявність у платника аліментів інших дітей, непрацездатних чоловіка, дружини, батьків, дочки, сина; 3-1) наявність на праві власності, володіння та/або користування у платника аліментів майна та майнових прав, у тому числі рухомого та нерухомого майна, грошових коштів, виключних прав на результати інтелектуальної діяльності, корпоративних прав; 3-2) доведені стягувачем аліментів витрати платника аліментів, у тому числі на придбання нерухомого або рухомого майна, сума яких перевищує десятикратний розмір прожиткового мінімуму для працездатної особи, якщо платником аліментів не доведено джерело походження коштів; 4) інші обставини, що мають істотне значення.
Частиною 2 ст. 182 СК України передбачено, що розмір аліментів має бути необхідним та достатнім для забезпечення гармонійного розвитку дитини. Мінімальний гарантований розмір аліментів на одну дитину не може бути меншим, ніж 50 відсотків прожиткового мінімуму для дитини відповідного віку. Мінімальний рекомендований розмір аліментів на одну дитину становить розмір прожиткового мінімуму для дитини відповідного віку і може бути присуджений судом у разі достатності заробітку (доходу) платника аліментів.
За змістом ст. 141 СК батьки мають рівні права та обов`язки щодо дитини, в тому числі і щодо її утримання.
Згідно ч. 5 ст. 183 СК України, п. 4 ч. 1 ст. 161 ЦПК України, той із батьків або інших законних представників дитини, разом з яким проживає дитина, має право звернутися до суду із заявою про видачу судового наказу про стягнення аліментів у розмірі на одну дитину - однієї чверті, на двох дітей - однієї третини, на трьох і більше дітей - половини заробітку (доходу) платника аліментів, але не більше десяти прожиткових мінімумів на дитину відповідного віку на кожну дитину.
Відповідно до ч. 3 ст. 19 ЦПК, наказне провадження призначене для розгляду справ за заявами про стягнення грошових сум незначного розміру, щодо яких відсутній спір або про його наявність заявнику невідомо.
Виходячи з положень ч. 1 ст. 2 ЦПК України, одним із основних завдань цивільного судочинства є справедливий розгляд і вирішення цивільних справ.
Відповідно до ст. 191 Сімейного кодексу України аліменти присуджуються від дня пред`явлення позову.
Позиція суду
Судом з досліджених доказів встановлено, що відповідач є батьком ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , позивач є їх матір`ю.
Виходячи з положень чинного законодавства України, розмір аліментів, визначений в ч. 5 ст. 183 СК, п. 4 ч. 1 ст. 161 ЦПК, зокрема аліменти в розмірі 1/2 частки заробітку (доходу) платника аліментів на трьох дітей, вважається безспірним і таким, що презюмується як необхідний та достатній для забезпечення рівня життя дитини, необхідного для її фізичного, розумового, духовного, морального і соціального розвитку.
Зазначений висновок суду ґрунтується на тому, що аліменти в розмірі 1/2 частки заробітку (доходу) платника аліментів на трьох дітей можуть бути стягнуті на підставі судового наказу, який не підлягає скасуванню. Зменшення розміру аліментів, стягнутих згідно судового наказу, можливе виключно за відповідним позовом платника аліментів. Наведені положення законодавства свідчать, що стягнення аліментів в розмірі 1/2 частки заробітку (доходу) платника аліментів на трьох дітей передбачає відсутність спору про право, а для стягнення аліментів в меншому розмірі платник аліментів повинен довести наявність особливих обставин, які можуть бути підставою для задоволення позову про зменшення аліментів.
Ураховуючи наведене, суд приходить до висновку щодо наявності передбачених законодавством України підстав для стягнення з відповідача на користь позивача аліментів на утримання дітей ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , в розмірі 1/2 частки з усіх видів його заробітку (доходу) щомісячно, але не менше 50 % прожиткового мінімуму для кожної дитини відповідного віку, починаючи стягнення з дня пред`явлення позову, тобто з 18.01.2023, і до досягнення найстаршою дитиною повноліття.
Згідно п. 3 ч. 1 ст. 5 Закону України «Про судовий збір» позивачі звільняються від сплати судового збору за подання позовів про стягнення аліментів. Відповідно до п. 3 ч. 1 ст. 176 ЦПК України, ціна позову у позовах про стягнення аліментів визначається сукупністю всіх виплат, але не більше ніж за шість місяців.
Таким чином, позовні вимоги про стягнення аліментів є вимогами майнового характеру.
Через відсутність даних щодо майбутніх доходів відповідача, суд позбавлений можливості визначити ціну позову.
Ураховуючи наведене, суд у відповідності до ст. 141 ЦПК України стягує з відповідача на користь держави судовий збір в мінімальному розмірі, передбаченому для позовних вимог майнового характеру, а саме в розмірі 2684,00 грн.
Суд роз`яснює сторонам, що розмір аліментів, визначений за рішенням суду або домовленістю між батьками, може бути згодом зменшено або збільшено за рішенням суду за позовом платника або одержувача аліментів у разі зміни матеріального або сімейного стану, погіршення або поліпшення здоров`я когось із них та в інших випадках, передбачених Сімейним Кодексом України.
Керуючись ст. 2, 4, 10-13, 76-81, 89, 258, 259, 263-265, 268, 273, 280-282, 352, 354 ЦПК України
Стягнути з ОСОБА_2 ( ІНФОРМАЦІЯ_3 , РНОКПП НОМЕР_5 , зареєстрований за адресою: АДРЕСА_1 ) на користь ОСОБА_1 ( ІНФОРМАЦІЯ_4 , РНОКПП НОМЕР_6 , зареєстрована за адресою: АДРЕСА_1 ) аліменти на утримання малолітніх дітей: ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , у розмірі 1/2 (однієї другої) частки усіх видів його заробітку (доходу), але не менше ніж 50 % прожиткового мінімуми для кожної дитини відповідного віку щомісячно, починаючи стягнення з 18.01.2023 і до досягнення найстаршою дитиною повноліття
Допустити негайне виконання рішення щодо стягнення аліментів в межах суми платежу за один місяць.
Стягнути з ОСОБА_2 ( ІНФОРМАЦІЯ_3 , РНОКПП НОМЕР_5 , зареєстрований за адресою: АДРЕСА_1 ) на користь держави судовий збір в розмірі 2684,00 грн. (дві тисячі шістсот вісімдесят чотири гривні).
Продовжити провадження в частині позовних вимог про розірвання шлюбу.
Часткове заочне рішення може бути переглянуте судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача. Заяву про перегляд заочного рішення може бути подано протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Учасник справи, якому повне заочне рішення суду не було вручене у день його проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на подання заяви про його перегляд - якщо така заява подана протягом двадцяти днів з дня вручення йому повного заочного рішення суду. Строк на подання заяви про перегляд заочного рішення може бути також поновлений в разі пропуску з інших поважних причин.
Часткове заочне рішення може бути оскаржено позивачем в апеляційному порядку до Харківського апеляційного суду шляхом подання апеляційної скарги протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення. Учасник справи, якому повне рішення не було вручено у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження на рішення суду - якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду. Строк на апеляційне оскарження може бути також поновлений в разі пропуску з інших поважних причин, крім випадків, зазначених у частині другій статті 358 Цивільного процесуального кодексу України.
Часткове заочне рішення набирає законної сили, якщо протягом строків, встановлених Цивільним процесуальним кодексом України, не подані заява про перегляд заочного рішення або апеляційна скарга, або якщо рішення залишено в силі за результатами апеляційного розгляду справи.
Повне судове рішення складено 22.05.2023.
Суддя Д.А. Крівцов