справа № 208/6341/21
№ провадження 2-о/208/3/23
РІШЕННЯ

Іменем України

10 березня 2023 р. м. Кам`янське

Заводський районний суд м. Дніпродзержинська Дніпропетровської області у складі: Головуючого судді Похвалітої С.М., за участю секретаря судового засідання Грищенко О.Л.,

Учасники справи

позивач ОСОБА_1 ,

відповідач Кам`янська міська рада,

Третя особи, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмету спору Перша Кам`янська державна нотаріальна контора,

розглянувши у відкритому судовому засіданні цивільну справу в порядку загального позовного провадження за позовом ОСОБА_1 до Кам`янської міської ради, третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору, Перша Кам`янська державна нотаріальна контора, про встановлення факту родинних відносин між фізичними особами та визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини,

в с т а н о в и в:

1.Стислий виклад позиції позивача та відповідача.

ОСОБА_1 звернувся до суду із позовом до Кам`янської міської ради, третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору, Перша Кам`янська державна нотаріальна контора, про встановлення факту родинних відносин між фізичними особами та визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини.

У своєму позові позивач зазначив, що ІНФОРМАЦІЯ_1 померла його двоюрідна сестра ОСОБА_2 . Після смерті ОСОБА_2 , відкрилася спадщина на все належне їй майно, в тому числі на 1/2 частину квартири під АДРЕСА_1 .

Позивач зазначає, що як відомо йому, ОСОБА_2 заповіту не складала.

ОСОБА_1 є двоюрідним братом померлої та єдиним спадкоємцем за законом, так як мати ОСОБА_2 , яка є рідною тіткою позивача ОСОБА_3 , померла ІНФОРМАЦІЯ_2 , про що в книзі реєстрації актів про смерть 16 травня 1998р. зроблено запис №606. Інших спадкоємців на вищевказане спадкове майно за законом та заповітом після померлої ОСОБА_2 немає.

Бажаючи оформити спадщину після померлої сестри, ОСОБА_1 звернувся до державного нотаріуса Першої кам`янської державної нотаріальної контори Новікової Л.В., із заявою про видачу Свідоцтва про право на спадщину за законом.

Однак, позивачу було відмовлено у видачі Свідоцтва про право на спадщину та надано Постанову про відмову у вчиненні нотаріальної дії від 18.08.2020р. вих.№1331/02-31, в якій значиться, що заява про видачу спадщини надійшла до нотаріальної контори після спливу 6-ти місячного строку з дня смерті спадкоємця; документів, які б підтверджували фактичне прийняття спадщини спадкоємцем нотаріусу не надані; документів, підтверджуючих родинні відносини нотаріусу не надані.

Позивач зазначає, що ОСОБА_2 , була хворою людиною, мала проблеми із психічним здоров`ям, а тому потребувала стороннього догляду і допомоги, який отримувала від своєї матері. Після смерті матері, ОСОБА_3 , стан її здоров`я погіршився, вона стала потребувати цілодобового медичного обслуговування та за таких обставин була влаштована до будинку-інтернату в село Зелене поле, Криворізького району Дніпропетровської області.

ОСОБА_1 стверджує, що після влаштування сестри до інтернату, постійно підтримував з нею зв`язок. Проте, через певний період часу, зв`язок втратився. Позивач зазначив, що особисто поїхав до інтернату, щоб з`ясувати інформацію про сестру. Звернувшись безпосередньо до інтернатного закладу, отримати необхідну інформацію не вдалось, оскільки, як було повідомлено у закладі це установа закритого типу та інформація про підопічних може бути надана за підтвердження родинних зв`язків.

ОСОБА_1 звернувся: до відділу реєстрації актів цивільного стану Петриківського районного управління юстиції Дніпропетровської області, де 27.03.2007р. повторно отримав власне Свідоцтво про народження, серії НОМЕР_1 ; до Державного архіву Дніпропетровської області, де отримав Архівні довідки від 19.04.2007р. за №Д-43-07 щодо запису про народження ОСОБА_4 (матері позивача), та за №Д-44-07 щодо запису про народження ОСОБА_5 (рідної тітки позивача та матері ОСОБА_2 ).

Звернувшись, повторно до інтернатного закладу ОСОБА_1 було повідомлено, що його сестра ОСОБА_2 померла, коли перебувала в лікувальному закладі м.Кривого Рогу. ОСОБА_1 дізнався про смерть своєї двоюрідної сестри тільки наприкінці 2009 року, коли 6-ти місячний строк на прийняття спадщини вже було пропущено.

Для отримання спадщини після померлої сестри ОСОБА_2 , позивач звернувся до нотаріальної контори. Однак йому було відмовлено у заведенні спадкової справи, за відсутності необхідних документів.

Для отримання Свідоцтва про смерть на двоюрідну сестру, ОСОБА_1 звернувся до Тернівського відділу реєстрації актів цивільного стану Криворізького міського управління юстиції. У відповідь на подану ним заяву щодо одержання повторного Свідоцтва про смерть ОСОБА_2 , отримав Лист від 14.10.2009 р. за №Д-32/07-20, в якому було зазначено, що одержати повторне свідоцтво він не може, оскільки не надано документів, які підтверджують, що він є спадкоємцем померлої по закону або заповіту.

Отримавши відмову у видачі Свідоцтва про смерть, позивач зазначає, що зневірився та втратив надію, що зможе отримати спадщину. На фоні цих обставин у позивача почались проблеми зі здоров`ям.

Позивач, вважав, що фактично вступив у володіння та управління майном, бо сплачував комунальні послуги, опікувався спадковим майном. Позивач звернувся до державного нотаріуса Першої кам`янської державної нотаріальної контори Новікової Л.В., із заявою про видачу Свідоцтва про право на спадщину за законом та отримав відмову.

Шестимісячний строк для прийняття спадщини після смерті ОСОБА_2 був пропущений позивачем з поважних причин.

Крім того, для реалізації права на спадкування необхідно встановити факт родинних відносин між позивачем та спадкодавцем ОСОБА_2 ..

Тому просить суд встановити факт родинних відносин, а саме, що ОСОБА_1 ( ІНФОРМАЦІЯ_3 ), є двоюрідним братом ОСОБА_2 ( ІНФОРМАЦІЯ_4 ), яка померла ІНФОРМАЦІЯ_1 ; визнати, що строк на прийняття спадщини ОСОБА_1 ( ІНФОРМАЦІЯ_3 , РНОКПП НОМЕР_2 ) пропущений з поважних причин та визначити ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , додатковий строк тривалістю в два місяці, з часу набрання законної сили рішенням суду, для подання до нотаріальної контори заяви про прийняття спадщини, яка відкрилася після смерті його двоюрідної сестри ОСОБА_2 , померлої ІНФОРМАЦІЯ_1 .

2. Заяви, клопотання позивача, відповідача.

Позивач та його представник в судове засідання не з`явились, представник позивача надав заяву про розгляд справи без їх участі, позовні вимоги підтримує в повному обсязі та просить їх задовольнити, посилаючись на обставини, викладені у позовній заяві та у відповіді на відзив.

Представник відповідача в судове засідання не з`явився, надав суду відзив, в якому просить суд в задоволенні позовних вимог відмовити в повному обсязі, посилаючись на те, що позивачем не доведено поважності причин пропуску строку для прийняття спадщини, які б були пов`язані з об`єктивними непереборними істотними труднощами для своєчасного звернення до нотаріальної контори або до уповноваженої на це посадової особи органу місцевого самоврядування за місцем відкриття спадщини із заявою про прийняття спадщини.

Представник третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмету спору Першої Кам`янської державної нотаріальної контори в судове засідання не з`явилась, надала суду заяву про розгляд справи без її участі.

3. Процесуальні дії по справі.

30 липня 2021 року ухвалою суду позовну заяву залишено без руху.

27 жовтня 2021 року ухвалою суду відкрито провадження по справі.

30 листопада 2021 року ухвалою суду клопотання представника позивача про витребування доказів задоволено та витребувано копію спадкової справи.

18 січня 2022 року ухвалою суду закрито підготовче засідання та призначено справу до розгляду по суті.

25 серпня 2022 року ухвалою суду клопотання представника позивача про проведення судового засідання в режимі відеоконференції задоволено.

Відповідно до ч.2 ст. 247 ЦПК України, фіксування судового засідання технічним засобом здійснює секретар судового засідання. У разі неявки в судове засідання всіх учасників справи чи в разі якщо відповідно до положень цього Кодексу розгляд справи здійснюється судом за відсутності учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.

Вивчивши матеріали цивільної справи, дослідивши надані суду докази, суд вважає позовні вимоги такими, що підлягають задоволенню з наступних підстав.

4. Фактичні обставини, встановлені судом, зміст спірних правовідносин з посиланням на докази.

В матеріалах справи містяться архівні довідки №29 від 26.02.2007 року №Д-43-07 та №Д-44-07, видані Державним архівом Дніпропетровської області, згідно яких вбачається, що у метричній книзі Різдвяно-Богородичної церкви с.Петриківка Новомосковського повіту Катеринославської губернії (нині Дніпропетровська область) є запис №106 про народження ІНФОРМАЦІЯ_5 (за старим стилем) дитини жіночої статі, хрещеної 13 грудня 1913 року ім`ям « ОСОБА_6 », батьками записані ( ОСОБА_7 та ОСОБА_8 »; та запис №41 про народження ІНФОРМАЦІЯ_6 дитини жіночої статі, хрещеної 23 червня 1918 року ім`ям « ОСОБА_9 », батьками записані ( ОСОБА_10 та ОСОБА_11 » (а.с.18-19).

Відповідно до експертного висновку №056/599-а від 12 травня 2021 року вбачається, що записи особового імені ОСОБА_12 (договір дарування частини квартири (а.с.28), запис ОСОБА_3 ) та ОСОБА_13 довідка щодо метричного запису про народження, видана Державним архівом Дніпропетровської області, запис ОСОБА_14 ) у документах, наданих для експертизи, є ідентичними. Українські записи імені по батькові ОСОБА_15 (зазначена архівна довідка щодо метричного запису про народження ОСОБА_14 , запис батько ОСОБА_10 ) та АФАНАСИЕВ (архівна довідка щодо метричного запису про народження ОСОБА_4 , запис російською мовою батько ОСОБА_7 ) у документах, наданих для експертизи, є ідентичними (а.с.29).

В матеріалах справи міститься свідоцтво про право власності на житло, відповідно до якого квартира за адресою: АДРЕСА_2 належить на праві приватної, спільної власності ОСОБА_3 та членам її сім`ї ОСОБА_2 (а.с.12).

Згідно довідки про склад сім`ї наймача ізольованої квартири (одноквартирного будинку) та займані ними приміщення, зазначено, що в квартирі за адресою АДРЕСА_3 , зареєстровані ОСОБА_3 , квартиронаймач та ОСОБА_2 , де в графі «Родинні відносини» вказано донька (а.с.31)

Відповідно до свідоцтва про смерть ОСОБА_3 померла ІНФОРМАЦІЯ_7 , актовий запис №606 (а.с.13).

Відповідно до відповіді відділу реєстрації актів цивільного стану від 27.03.2007р. на запит ОСОБА_1 про видачу документів, відділ реєстрації актів цивільного стану Петриківського районного управління юстиції Дніпропетровської області проінформував (а.с.16):

-Повторне свідоцтво про народження на громадянина ОСОБА_1 видано. Згідно даного свідоцтва про народження вбачається, що батьком ОСОБА_1 ІНФОРМАЦІЯ_3 , зазначений ОСОБА_16 , а матір`ю зазначена ОСОБА_17 , актовий запис №102 (а.с.17).

-Дублікат свідоцтва про народження або витяг із актового запису його матері ОСОБА_18 , яка народилась 1913 році в селі Петриківка не видано.

-Актовий запис про шлюб ОСОБА_18 та ОСОБА_19 та про розірвання шлюбу відсутні, так як не вказаний рік реєстрації та місце реєстрації. Архіви про шлюб розпочинаються у відділі з 1932-1935 років.

-Актовий запис про народження ОСОБА_3 за 1917-1920 роки відсутній.

-Витяг із актового запису про шлюб ОСОБА_3 та ОСОБА_20 і про розірвання шлюбу відсутні, так як не вказаний рік укладення шлюбу та місце його реєстрації.

-Витяг з актового запису про народження ОСОБА_2 відсутній, так як не вказаний рік її народження та місце реєстрації.

В матеріалах справи також міститься повідомлення від управління праці та соціального захисту населення виконкому Заводської районної ради від 04.05.07 №1213, відповідно до якої ОСОБА_2 була направлена до будинку-інтернату психоневрологічного профілю Криворізького району с.Зелене поле. Путівка №424 від 13.07.1999р. (а.с.20); довідка №54 від 13.07.04р., видана начальником відділу реєстрації актів цивільного стану Криворізькому психоневрологічному будинку-інтернату про те, що ОСОБА_2 померла ІНФОРМАЦІЯ_1 , місце смерті значиться м.Кривий Ріг, Тернівський район (а.с.11).

Згідно копії витягу №61691655 про реєстрацію в Спадковому реєстрі від 16.09.2020 року вбачається, що ОСОБА_2 є спадкодавцем, дата смерті ІНФОРМАЦІЯ_8 (а.с.14).

Згідно відповіді заступника начальника управління начальника Тернівського відділу реєстрації актів цивільного стану Криворізького міського управління юстиції Становських Т.А. від 14.10.09р. щодо одержання повторного свідоцтва про смерть на двоюрідну сестру зазначено, що ОСОБА_1 документів, що він є спадкоємцем померлої по закону або заповіту не представив, тому одержати повторне свідоцтво про смерть ОСОБА_2 не може (а.с.21).

Згідно до постанови про відмову у вчинені нотаріальної дії від 18 вересня 2020 року, державного нотаріуса Першої кам`янської державний нотаріальної контори Новікової Л.В., ОСОБА_1 відмовлено у вчиненні нотаріальної дії видачі свідоцтва про право на спадщину за законом після ОСОБА_2 , померлої ІНФОРМАЦІЯ_1 у зв`язку із пропуском спадкоємцем строку, встановленого для прийняття спадщини, а також відсутності факту родинних стосунків (а.с.15).

З копії спадкової справи №639/2020 наданої завідувачем Першою кам`янською державною нотаріальною конторою Дніпропетровської області Н.Г.Трощій вбачається, що з заявою про видачу свідоцтва про право на спадщину за законом до нотаріальної контори звернувся ОСОБА_1 , та отримав постанову про відмову у вчинені нотаріальної дії від 18 вересня 2020 року.

В матеріалах справи міститься копії виписного епікризу №4578, копія результатів ЕКГ, ОСОБА_1 , копія виписного епікризу №1126 (а.с.22-27); акт №280 про проживання без реєстрації від 28.11.2022 року, відповідно до якого вбачається, що ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_9 , проживає за адресою: АДРЕСА_2 фактично без реєстрації, зі слів заявника з 2000р..

5. Норми права, які застосовує суд, мотиви їх застосування.

Відповідно до ст. 4 ЦПК України кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів.

Відповідно до ч.3 ст. 12 ЦПК кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом.

Відповідно до ч. 1 ст. 13 ЦПК суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках.

Відповідно до п.1 ч.1 ст. 315 ЦПК України - суд розглядає справи про встановлення факту родинних відносин між фізичними особами.

Судом досліджено в судовому засіданні письмові докази, з яких встановлено що ОСОБА_1 , ( ІНФОРМАЦІЯ_3 ), дійсно є двоюрідним братом ОСОБА_2 ( ІНФОРМАЦІЯ_4 ), яка померла ІНФОРМАЦІЯ_1 .

Враховуючи, що законом не передбачено порядку встановлення факту родинних відносин та іншого способу у позивача немає, зважаючи на неможливість оформлення позивачем спадщини після смерті двоюрідної сестри без встановлення факту родинних відносин, суд вважає вимогу позивача про встановлення факту родинних відносин обґрунтованою та такою, що підлягає задоволенню.

Відповідно до ч.2 ст.315 ЦПК України - у судовому порядку можуть бути встановлені також інші факти, від яких залежить виникнення, зміна або припинення особистих чи майнових прав фізичних осіб, якщо законом не визначено іншого порядку їх встановлення (суд ураховує роз`яснення Верховного Суду «Про судову практику в справах про встановлення фактів, що мають юридичне значення»: «суд вправі розглядати справи про встановлення родинних відносин, коли цей факт безпосередньо породжує юридичні наслідки, наприклад, якщо підтвердження такого факту необхідне позивачу для одержання в органах, що вчиняють нотаріальні дії свідоцтва про право на спадщину»).

Виникнення особистих, майнових прав громадян, їх зміну і припинення закон пов`язує з настанням чи зміною певних обставин, тобто з юридичними фактами, які підтверджуються різними свідоцтвами, довідками та іншими документами, що видаються громадянам в адміністративному порядку. Не завжди заінтересована особа має можливість довести документально, що той чи інший факт мав місце (неможливість поновлення втраченого документа або виправлення наявних у ньому помилок тощо), тому допускається судовий порядок встановлення фактів, що мають юридичне значення, коли цей факт безпосередньо породжує юридичні наслідки для позивача.

Юридичні факти - це обставини чи життєві факти, з якими норми права пов`язують виникнення, зміну або припинення правовідносин; чинним законодавством не передбачено іншого порядку їх встановлення; встановлення факту потрібне позивачу для конкретної мети.

При вирішенні питання про встановлення факту родинних відносин, суд виходить з фактичних, встановлених обставин. Суд враховує, що законодавчо питання врегульовано положеннями Цивільного кодексу України щодо сприяння у здійсненні та охороні гарантованих Конституцією і законами України прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, що суд вправі розглядати справи про встановлення родинних відносин, коли цей факт безпосередньо породжує юридичні наслідки для підтвердження такого факту. Суд не може відмовити в розгляді заяви про встановлення факту родинних відносин з мотивів, що позивач може вирішити це питання шляхом встановлення неправильності запису в актах громадянського стану.

Відповідно до ч.1 ст. 89 ЦПК України суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів; ч.1 ст. 95 ЦПК України письмовими доказами є документи, які містять дані про обставини, які мають значення для правильного вирішення спору.

Таким чином, оцінивши належність, допустимість, достовірність, достатність і взаємний зв`язок у сукупності наявних у справі доказів, в розумінні ст. 76-81 ЦПК України, обставини справи, на які позивач послався як на підставу своїх вимог, з`ясувавши відомості про встановлений факт та мету його встановлення, суд вважає за можливе встановити факт родинних відносин між фізичними особами, про який просить позивач.

Згідно ч. 1 ст. 16 ЦК України, кожна особа має право звернутися до суду за захистом свого особистого немайнового або майнового права та інтересу.

Відповідно до ст. 1268 ЦК України, спадкоємець за заповітом чи за законом має право прийняти спадщину або не прийняти її. Не допускається прийняття спадщини з умовою чи із застереженням. Спадкоємець, який постійно проживав разом із спадкодавцем на час відкриття спадщини, вважається таким, що прийняв спадщину, якщо протягом строку, встановленого статтею 1270 цього Кодексу, він не заявив про відмову від неї.

Відповідно до ст. 1270 ЦК України, для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини.

Відповідно до ч. 3 ст.1272 ЦК України, за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини.

Відповідно до ст. 1269 ЦК України, спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу або в сільських населених пунктах - уповноваженій на це посадовій особі відповідного органу місцевого самоврядування заяву про прийняття спадщини.

Згідно п. 24 Постанови Пленуму Верховного суду України №7 від 30. 05. 2008 року, «Про судову практику у справах про спадкування», особа, яка не прийняла спадщину в установлений законом строк, може звернутися до суду з позовною заявою про визначення додаткового строку для прийняття спадщини відповідно до частини третьої статті 1272 ЦК України. Суди відкривають провадження в такій справі у разі відсутності письмової згоди спадкоємців, які прийняли спадщину, а також за відсутності інших спадкоємців, які могли б дати письмову згоду на подання заяви до нотаріальної контори про прийняття спадщини.

Верховний Суд у постанові від 26.06.2019 по справі № 565/1145/17 зазначив, що поважними причинами пропуску строку визнаються, зокрема: 1)тривала хвороба спадкоємців; 2)велика відстань між місцем постійного проживання спадкоємців і місцем знаходження спадкового майна; 3)складні умови праці, які, зокрема, пов`язані з тривалими відрядженнями, в тому числі закордонними; 4)перебування спадкоємців на строковій службі у складі Збройних Сил України; 5)необізнаність спадкоємців про наявність заповіту тощо.

Як встановлено судом, позивач був необізнаний про смерть своєї двоюрідної сестри, про її смерть він дізнався вже після встановленого строку для прийняття спадщини з незалежних від нього причин, а тому не зміг вчасно звернутися до нотаріальної контори із заявою про прийняття спадщини.

6. Висновки суду.

На підставі викладеного, оцінивши належність, допустимість, достовірність, достатність і взаємний зв`язок у сукупності наявних у справі доказів, обставини справи, на які позивач послався як на підставу своїх вимог, з`ясувавши відомості про встановлений факт та мету його встановлення, суд вважає за можливе встановити факт родинних відносин між фізичними особами, про який просить позивач. Також, виходячи із завдань цивільного судочинства, принципів верховенства права, пропорційності, суд вважає, що позивач своєчасно не прийняв спадщину з поважних причин, у зв`язку з цим наявні підстави для застосування до спірних правовідносин положень ч.3 ст.1272 ЦК України, тобто можливо визначення додаткового строку для подання позивачем заяви про прийняття спадщини, тому суд вважає, що в даному випадку наявні всі законні підстави для ухвалення рішення про задоволення позову.

Європейський суд з прав людини вказав, що пункт перший статті 6 Конвенції зобов`язує суди давати обґрунтування своїх рішень, але це не може сприйматись як вимога надавати детальну відповідь на кожен аргумент. Межі цього обов`язку можуть бути різними, залежно від характеру рішення. Крім того, необхідно брати до уваги, між іншим, різноманітність аргументів, які сторона може представити в суд, та відмінності, які існують у державах-учасницях, з огляду на положення законодавства, традиції, юридичні висновки, викладення та формулювання рішень. Таким чином, питання, чи виконав суд свій обов`язок щодо подання обґрунтування, що випливає зі статті 6 Конвенції, може бути визначено тільки у світлі конкретних обставин справи (PRONINA v. UKRAINE, № 63566/00, § 23, ЄСПЛ, від 18 липня 2006 року).

Враховуючи, що позивач з вимогою про повернення оплаченого судового збору не звертався, судовий збір залишається за позивачем.

Керуючись ст. ст. 16, 1268, 1269, 1270, 1272 ЦК України, ст.ст. 4, 12, 13, 89, 95, 247, 268, 272, 273, 315, 354, 355 ЦПК України, суд, -

у х в а л и в:

Позовні вимоги ОСОБА_1 до Кам`янської міської ради, третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору, Перша Кам`янська державна нотаріальна контора, про встановлення факту родинних відносин між фізичними особами та визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини, задовольнити.

Встановити факт родинних відносин, а саме, що ОСОБА_1 ( ІНФОРМАЦІЯ_3 ), є двоюрідним братом ОСОБА_2 ( ІНФОРМАЦІЯ_4 ), яка померла ІНФОРМАЦІЯ_1 .

Визнати, що строк на прийняття спадщини ОСОБА_1 ( ІНФОРМАЦІЯ_3 , РНОКПП НОМЕР_2 ) пропущений з поважних причин та визначити ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , додатковий строк тривалістю в два місяці, з часу набрання законної сили рішенням суду, для подання до нотаріальної контори заяви про прийняття спадщини, яка відкрилася після смерті його двоюрідної сестри ОСОБА_2 , померлої ІНФОРМАЦІЯ_1 .

Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів безпосередньо до суду апеляційної інстанції, тобто до Дніпровського Апеляційного суду.

Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Учасник справи, якому повне рішення суду не були вручені у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Суддя Похваліта С. М.