Ухвала

17 травня 2023 року

м. Київ

справа № 930/576/22

провадження № 61-101св23

Верховний Суд у складі колегії суддів Третьої судової палати Касаційного цивільного суду:

головуючого - Грушицького А. І.,

суддів: Карпенко С. О., Литвиненко І. В. (суддя-доповідач), Петрова Є. В., Фаловської І. М.,

учасники справи:

позивач - ОСОБА_1 ,

відповідач - Немирівське районне управління поліції Головного управління Національної поліції у Вінницькій області,

розглянув у порядку спрощеного позовного провадження касаційну скаргу ОСОБА_1 на ухвалу Вінницького апеляційного суду від 30 листопада 2022 року у складі колегії суддів: Панасюка О. С., Берегового О. Ю., Шемети Т. М.

у справі за позовом ОСОБА_1 до Немирівського районного управління поліції Головного управління Національної поліції у Вінницькій області про стягнення моральної шкоди,

ВСТАНОВИВ:

Описова частина

Короткий зміст позовних вимог

ОСОБА_1 у 2022 році звернувся до суду з вищевказаним позовом, в якому просив стягнути за рахунок державного бюджету на його користь моральну шкоду в розмірі 234 000,34 грн.

На обґрунтування позовних вимог ОСОБА_1 посилався на те, що 06 вересня 2021 року працівниками поліції було складено протокол про вчинення ним адміністративного правопорушення, передбаченого частиною першою статті 130 КУпАП, а також акт про вилучення транспортного засобу, який йому надано не було.

У зв`язку з незаконними діями працівників поліції, які безпідставно щодо нього склали протокол про адміністративне правопорушення, відібрали у нього автомобіль та посвідчення водія, він був позбавлений права володіти автомобілем у період з 06 вересня 2021 року до 21 грудня 2021 року та заробляти кошти на життя.

Зазначеними діями працівників поліції йому було спричинено ряд незручностей, які призвели до нормальних життєвих зв`язків, погіршення стосунків у родині та з друзями.

Короткий зміст судових рішень судів першої та апеляційної інстанцій

Немирівський районний суд Вінницької області ухвалою від 09 вересня 2022 року позовну заяву ОСОБА_1 повернув позивачу разом з усіма доданими до неї документами.

Ухвала суду першої інстанції мотивована тим, що позивач не усунув недоліки зазначені в ухвалі від 22 серпня 2022 року.

Не погоджуючись із ухвалою суду, ОСОБА_1 подав апеляційну скаргу.

Вінницький апеляційний суд ухвалою від 30 листопада 2022 року визнав, що звернення ОСОБА_1 з апеляційною скаргою на ухвалу Немирівського районного суду Вінницької області від 09 вересня 2022 року є діями, що суперечать завданню цивільного судочинства та є зловживанням процесуальними правами.

Апеляційну скаргу ОСОБА_1 на ухвалу Немирівського районного суду Вінницької області від 09 вересня 2022 року повернув заявнику.

Застосував до ОСОБА_1 заходи процесуального примусу у вигляді штрафу в розмірі 2 481 грн та стягнув з нього вказану суму в дохід Державного бюджету України.

Ухвала апеляційного суду мотивована тим, що вжиті ОСОБА_1 висловлювання у апеляційній скарзі, які не притаманні для написання ділових документів, відображають зневажливе ставлення заявника до судової гілки влади загалом, а також зневажливо іронічна оцінка процесуальних дій та рішень у справі, яка не стосується прав, свобод та інтересів ні позивача, ні відповідача, є виявом очевидної неповаги, не спрямовані на ефективний захист його прав, свобод та інтересів, а тому суперечить завданню цивільного судочинства та є зловживанням процесуальними правами.

Короткий зміст вимог касаційної скарги

ОСОБА_1 у січні 2023 року подав до Верховного Суду касаційну скаргу на ухвалу Вінницького апеляційного суду від 30 листопада 2022 року, в якій, посилаючись на порушення судом норм процесуального права, просить скасувати оскаржуване судове рішення.

Узагальнені доводи особи, яка подала касаційну скаргу

У касаційній скарзі як на підставу оскарження судового рішення заявник посилається на абзац 2 частини другої статті 389 ЦПК України та, зокрема вказує, що він не подавав апеляційної скарги та не підписував її, що свідчить про недодержання вимог, які є необхідними для реалізації права на звернення до суду та є підставою для повернення апеляційної скарги з підстав того, що її подано особою, яка не має процесуальної дієздатності, не підписано або підписано особою, яка не має права її підписувати, або посадове становище якої не вказано.

Апеляційна скарга надійшла до суду 14 листопада 2022 року, однак ухвала про повернення апеляційної скарги була постановлена 30 листопада 2022 року, тобто з порушенням статті 358 ЦПК України.

Суд апеляційної інстанції помилково постановив оскаржувану ухвалу одноособово.

Відзив на касаційну скаргу іншими учасниками справи не подано

Рух справи в суді касаційної інстанції

Верховний Суд ухвалою від 19 січня 2023 року відкрив провадження у цій справі та витребував її матеріали із Немирівського районного суду Вінницької області.

Справа № 930/576/22 надійшла до Верховного Суду 01 лютого 2023 року.

Верховний Суд ухвалою від 25 квітня 2023 року справу призначив до розгляду в складі колегії з п`яти суддів у порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення учасників справи за наявними у ній матеріалами.

Фактичні обставини справи, встановлені апеляційним судом

У тексті апеляційної скарги ОСОБА_1 використовує висловлювання, які не притаманні для написання ділових документів (в тому числі апеляційної скарги), зокрема виражає явну неповагу до судді суду першої інстанції, під головуванням якої ухвалено оскаржуване судове рішення, та відображає зневажливе ставлення до судової гілки влади загалом.

Обґрунтування апеляційної скарги з використанням таких висловлювань: «…так званий працівник Немирівського районного суду товариш Войницька…»; «...рішення начебто іменем України…»; «Необґрунтовану та незаконну ухвалу…»; «…негайно та невідкладно скасувати а матеріали негайно та невідкладно скерувати до суду першої інстанції для продовження розгляду…»; «Негайно та невідкладно поновити мені термін на апеляційне оскарження…»; «Нехтуючи вище вказаними нормами, українські суди, вибірково та зловживають своїм правом щодо вирішення питання про відкриття провадження прикладом цього є одна дуже цікава та дивна справа де навпаки позивачем є екс-суддя Житомирського районного суду Сахібжамал Баренко. Ця суддя 07 жовтня 2019 року звернулася до Рівненського районного суду про відшкодування її шкоди. Після цього дуже миттєво на наступний день 08 жовтня 2019 року судом вже була ухвалена ухвала про відкриття провадження та прийнята до розгляду. Та уже 24 січня 2020 року було винесене рішення у справі № 569/18933/19 на користь цієї судді та стягнуто з держави суму 800 000 грн. Але ця сума для неї була замалою, тому вона подала апеляційну скаргу по якій також було дуже миттєво відкрите провадження. Складається таке враження що українське законодавство начебто надає переважне право без черг суддям позивачам ухвалювати миттєво рішення та миттєво відкривати провадження. Тобто цей факт дає підстави вважати що коли я не є суддею то питання про відкриття провадження повинно вирішуватися не через день а через рік».

МОТИВУВАЛЬНА ЧАСТИНА

Позиція Верховного Суду

Згідно з частиною третьою статті 3 ЦПК України провадження в цивільних справах здійснюється відповідно до законів, чинних на час вчинення окремих процесуальних дій, розгляду і вирішення справи.

Заслухавши доповідь судді-доповідача, вивчивши матеріали цивільної справи, доводи касаційної скарги, Верховний Суд у складі колегії суддів Третьої судової палати Касаційного цивільного суду дійшов висновку про необхідність передачі справи на розгляд Великої Палати Верховного Суду з таких підстав.

Мотиви, з яких виходив Верховний Суд у складі колегії суддів Третьої судової палати Касаційного цивільного суду, передаючи справу на розгляд Великої Палати Верховного Суду

Відповідно до частини третьої статті 356 ЦПК України апеляційна скарга підписується особою, яка її подає, або представником такої особи.

Пунктом 1 частини четвертої статті 356 ЦПК України передбачено, що до апеляційної скарги додаються довіреність або інший документ, що посвідчує повноваження представника, якщо апеляційна скарга подана представником і ці документи раніше не подавалися.

Згідно з пунктом 1 частини п`ятої статті 357 ЦПК України апеляційна скарга не приймається до розгляду і повертається судом апеляційної інстанції також, якщо апеляційна скарга подана особою, яка не має процесуальної дієздатності, не підписана, або підписана особою, яка не має права її підписувати, або особою, посадове становище якої не зазначено.

Аналогічні норми містяться у пункті 1 частини четвертої статті 298 КАС України, згідно з якою апеляційна скарга не приймається до розгляду і повертається судом апеляційної інстанції також, якщо апеляційна скарга подана особою, яка не має адміністративної процесуальної дієздатності, не підписана, або підписана особою, яка не має права її підписувати, або особою, посадове становище якої не зазначено.

Верховний Суд у складі суддів Касаційного цивільного суду, зокрема в ухвалах від 06 вересня 2022 року у справі № 128/905/22 (провадження № 61-8604ск22), від 09січня 2023 року у справі № 127/8793/22 (провадження № 61-12931ск22), від 23 січня 2023 року у справі № 128/905/22 (провадження № 61-933ск23), від 09 лютого 2023 року у справі № 128/2721/21 (провадження № 61-1840ск23), від 09 лютого 2023 року у справі № 128/2655/22 (провадження № 61-1841ск23), від 27 лютого 2023 року у справі № 930/814/22 (провадження № 61-2034ск23), від 20 березня 2023 року у справі № 128/2721/21 (провадження № 61-3073ск23), від 09 травня 2023 року у справі № 128/454/23 (провадження № 61-6115ск23), дійшов висновку про визнання неподаними та повернення заявнику касаційної скарги, у зв`язку з тим, що касаційна скарга не підписана заявником - не містить його підпису під текстом касаційної скарги або під відміткою про наявність додатків. Також зазначили, що наявний запис у лівому верхньому куті титульної сторінки касаційної скарги за своєю суттю є візуванням документів, а не їх підписанням.

Разом з тим, Верховний Суд у складі колегії суддів Касаційного адміністративного суду у постанові від 26 жовтня 2022 року у справі № 120/11814/21-а (адміністративне провадження № К/990/9272/22) виклав висновок про те, що … [в матеріалах справи наявний екземпляр апеляційної скарги на рішення Вінницького окружного адміністративного суду від 09 лютого 2022 року, який в лівому верхньому куті першої сторінки під прізвищем позивача містить рукописний підпис. Таким чином, в розпорядженні суду апеляційної інстанції був екземпляр апеляційної скарги з рукописним підписом особи, яка її подала, тому підстав вважати, що направлена разом з матеріалами справи на адресу суду апеляційна скарга не була підписана у апеляційного суду не було, відтак передбачені пунктом 4 частини першої статті 298 КАС України підстави для повернення апеляційної скарги були відсутні].

Таким чином судова практика Касаційного цивільного суду та Касаційного адміністративного суду у складі Верховного Суду є різною при вирішенні питання щодо прийняття апеляційної/касаційної скарги, яка не містить підпису особи, яка її подала, під текстом касаційної скарги або під відміткою про наявність додатків.

Крім того, Верховний Суд у складі колегії суддів Третьої судової палати Касаційного цивільного суду вважає, що наявний запис у лівому верхньому куті титульної сторінки касаційної скарги за своєю суттю є візуванням документів, а не їх підписанням.

Подібне питання вирішується у невизначеній кількості справ, які або вже існують, або можуть виникнути у майбутньому.

Верховний Суд також врахував, що правовий висновок може бути викладено не лише в постановах Верховного Суду, а й в ухвалах, оскільки за змістом частини першої статті 258 ЦПК України до видів судових рішень належать, зокрема ухвали.

Висновки за результатами розгляду касаційної скарги

Відповідно до частини третьої статті 403 ЦПК України суд, який розглядає справу в касаційному порядку у складі колегії суддів, палати або об`єднаної палати, передає справу на розгляд Великої Палати, якщо така колегія (палата, об`єднана палата) вважає за необхідне відступити від висновку щодо застосування норми права у подібних правовідносинах, викладеного в раніше ухваленому рішенні Верховного Суду у складі колегії суддів (палати, об`єднаної палати) іншого касаційного суду.

Частиною п`ятою статті 403 ЦПК України передбачено, що суд, який розглядає справу в касаційному порядку у складі колегії або палати, має право передати справу на розгляд Великої Палати Верховного Суду, якщо дійде висновку, що справа містить виключну правову проблему і така передача необхідна для забезпечення розвитку права та формування єдиної правозастосовчої практики.

З огляду на вищенаведене, колегія суддів Третьої судової палати Касаційного цивільного суду у складі Верховного Суду вважає, що ухвалити будь-яке судове рішення у цій справі без відступу від висновку щодо застосування норми права у подібних правовідносинах, викладеного в раніше прийнятій постанові Верховного Суду у складі колегії суддів Касаційного адміністративного суду від 26 жовтня 2022 року у справі № 120/11814/21-а (адміністративне провадження № К/990/9272/22), є неможливим, а тому передача справи на розгляд Великої Палати Верховного Суду необхідна для забезпечення розвитку права та формування єдиної правозастосовчої практики.

З урахуванням наведеного є підстави для передачі справи на розгляд Великої Палати Верховного Суду.

Керуючись частинами третьою, п`ятою статті 403, частиною четвертою статті 404, ЦПК України, Верховний Суд у складі колегії суддів Третьої судової палати Касаційного цивільного суду

УХВАЛИВ:

Передати на розгляд Великої Палати Верховного Суду справу № 930/576/22 (провадження №м 61-101св23) за позовом ОСОБА_1 до Немирівського районного управління поліції Головного управління Національної поліції у Вінницькій області про стягнення моральної шкоди за касаційною скаргою ОСОБА_1 на ухвалу Вінницького апеляційного суду від 30 листопада 2022 року.

Ухвала оскарженню не підлягає.

ГоловуючийА. І. Грушицький Судді:С. О. Карпенко І. В. Литвиненко Є. В. Петров І. М. Фаловська