Справа №:755/8537/23
Провадження №: 2/755/4573/23
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"26" червня 2023 р. суддя Дніпровського районного суду м. Києва Виниченко Л.М. вивчивши матеріали цивільної справи за позовом Державного торговельно-економічного університету до ОСОБА_1 , ОСОБА_2 про стягнення заборгованості за проживання у гуртожитку,-

У С Т А Н О В И В:

Державний торговельно-економічний університет звернувся до Дніпровського районного суду м. Києва із позовом до ОСОБА_1 , ОСОБА_2 про стягнення заборгованості за проживання у гуртожитку за період з 01.06.2019 по 01.05.2023 у розмірі 94 190,44 грн. та судового збору.

Вивчивши матеріали позовної заяви, приходжу до наступного.

Стороною у справі є ОСОБА_1 , адресою місця проживання якої зазначено: АДРЕСА_1 .

Згідно статті 63 Закону України «Про судоустрій і статус суддів» присяжним є особа, яка у випадках, визначених процесуальним законом, та за її згодою вирішує справи у складі суду разом із суддею або залучається до здійснення правосуддя. Присяжні виконують обов`язки, визначені пунктами 1, 2, 4-6 частини сьомої статті 56 цього Закону.

Рішенням Київської міської ради від 24 вересня 2020 № 460/9539 «Про затвердження списку присяжних Дніпровського районного суду міста Києва» затверджено список присяжних Дніпровського районного суду м. Києва, відповідно до якого до складу присяжних включено, зокрема, ОСОБА_1 .

Відповідно до списку присяжних Дніпровського районного суду м. Києва, зі змінами від 09.02.2023, що являється додатком до рішення Київської міської ради від 09.02.2023 № 5931/5972 «Про внесення змін у додаток до рішення Київської міської ради від 24.09.2020 № 460/9539 «Про затвердження списку присяжних Дніпровського районного суду м. Києва», ОСОБА_1 проживає за адресою: АДРЕСА_2 .

Вищевказана адреса місця проживання відповідача ОСОБА_1 також підтверджується доданою до позову копією паспорта.

Відповідно частини 2 ст. 34 Цивільного процесуального кодексу України, у випадках, встановлених цим Кодексом, цивільні справи у судах першої інстанції розглядаються колегією у складі одного судді і двох присяжних, які при здійсненні правосуддя користуються всіма правами судді.

Згідно п. 12 висновку №1 (2001) Консультативної ради європейських суддів для Комітету Міністрів Ради Європи про стандарти незалежності судових органів та незмінюваність суддів, незалежність судової влади означає повну неупередженість із боку суддів. При винесенні судових рішень відносно сторін у судовому розгляді, судді повинні бути безсторонніми, а саме: вільними від будь-яких зв`язків, прихильності чи упередження, що впливає або може сприйматися як таке, що впливає на здатність судді приймати незалежні рішення. В цьому випадку незалежність судової влади є втіленням загального принципу: «ніхто не може бути суддею у власній справі». Значення цього принципу виходить далеко за конкретні інтереси певної сторони в будь-якій суперечці.

Судова влада повинна користуватися довірою не тільки з боку сторін по конкретній справі, але й з боку суспільства в цілому. І суддя повинен не тільки бути реально вільним від будь-якого невідповідного упередження або впливу, але він або вона повинні бути вільними від цього й в очах розумного спостерігача. В іншому випадку довіра до незалежності судової влади буде підірвана.

За правилами частини 1 ст. 26 Цивільного процесуального кодексу України, підсудність справи, у якій однією зі сторін є суд або суддя суду, до підсудності якого віднесена ця справа за загальними правилами, визначається ухвалою суду вищої інстанції, постановленою без повідомлення сторін.

Враховуючи, що цивільним процесуальним законом встановлено спеціальний порядок визначення підсудності цивільних справ у яких однією із сторін є суд або суддя та передбачено право присяжного вирішувати справи у складі колегії суду, залучатися до здійснення правосуддя, цивільна справа за позовом Державного торговельно-економічного університету до ОСОБА_1 , ОСОБА_2 про стягнення заборгованості за проживання у гуртожитку, яка надійшла на розгляд до Дніпровського районного суду м. Києва та у якій відповідач у справі ОСОБА_1 є присяжним Дніпровського районного суду м. Києва, суддя вбачає встановлені законом підстави для направлення даної справи до Київського апеляційного суду для визначення підсудності.

Керуючись ст. ст. 26, 34, 258, 260, 353 ЦПК України,-

П О С Т А Н О В И В:

Цивільну справу № 755/8537/23 (провадження № 2/755/4573/23) за позовом Державного торговельно-економічного університету до ОСОБА_1 , ОСОБА_2 про стягнення заборгованості за проживання у гуртожитку - передати до Київського апеляційного суду для визначення підсудності.

Ухвала оскарженню окремо від рішення суду не підлягає.

Заперечення на ухвали, що не підлягають оскарженню окремо від рішення суду, включаються до апеляційної скарги на рішення суду.

Суддя