Р І Ш Е Н Н Я

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"24" травня 2023 р.

м. Київ

справа № 755/14995/18

провадження № 2/755/143/23

Дніпровський районний суд м. Києва в складі: головуючого судді Галагана В.І., за участю секретаря Проценко Т.О.,

розглянувши в приміщенні Дніпровського районного суду м. Києва цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до державного реєстратора - приватного нотаріуса Київського міського нотаріального округу Швець Руслана Олеговича, треті особи: Публічне акціонерне товариство Комерційний Банк «ПриватБанк», Державна іпотечна установа, про визнання рішення протиправним та скасування реєстрації права власності, -

ВСТАНОВИВ:

Позивач ОСОБА_1 звернувся з позовом до державного реєстратора - приватного нотаріуса Швеця Р.О., відповідно до якого просить суд визнати протиправним рішення державного реєстратора-приватного нотаріуса Київського міського нотаріального округу Швеця Р.О. в здійсненні реєстрації права власності на ПАТ КБ «ПриватБанк» від 29.09.2016 року нерухомого майна, квартири АДРЕСА_1 , та скасувати дану реєстрацію.

Позивач мотивує свої вимоги тим, що 29.09.2016 року приватним нотаріусом Швецем Р.О. на підставі іпотечного договору від 12.12.2007 року на ПАТ КБ «ПриватБанк». Відповідач здійснив заміну одного власника нерухомого майна на іншого під час, коли в судових органах тільки вирішувалось питання зняття арешту з квартири, накладеного виконавчою службою. 12.09.2016 року Дніпровським районним судом м. Києва було відмовлено в позові про звільнення майна з-під арешту, та лише 17.11.2016 року Апеляційним судом м. Києва позов Банку було задоволено та знято арешт з вищевказаної квартири. Тобто станом на день проведення оспорюваної реєстрації 29.09.2016 року квартира перебувала під арештом, та нотаріус не має правових підстав змінювати власника квартири. Крім того, рішенням Дніпровського районного суду м. Києва від 09.12.2014 року позов ПАТ КБ «ПриватБанк» до ОСОБА_1 про звернення стягнення на квартиру було задоволено частково та в рахунок погашення боргу за кредитним договором ухвалено звернути стягнення на квартиру АДРЕСА_1 . Таким чином, вирішення питання переходу права власності на підставі умов, зазначених в рішенні суду, яке набрало законної сили, а іншим шляхом є порушенням вимог закону, тому позивач вимушений звернутись з даним позовом до суду.

Ухвалою Дніпровського районного суду міста Києва від 11 жовтня 2018 року відкрито провадження у справі за позовом ОСОБА_1 до державного реєстратора - приватного нотаріуса Швець Руслана Олеговича, третя особа: Публічне акціонерне товариство Комерційний Банк «ПриватБанк», про визнання рішення протиправним та скасування реєстрації права власності.

Ухвалою Дніпровського районного суду міста Києва від 24 жовтня 2019 року залучено до участі у розгляді справи в якості третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору, Державну іпотечну установу.

Ухвалою Дніпровського районного суду міста Києва від 29 вересня 2020 року закрито підготовче провадження у справі за позовом ОСОБА_1 до державного реєстратора - приватного нотаріуса Швець Руслана Олеговича, треті особи: Публічне акціонерне товариство Комерційний Банк «ПриватБанк», Державна іпотечна установа, про визнання рішення протиправним та скасування реєстрації права власності.

Ухвалою Дніпровського районного суду міста Києва від 25 листопада 2021 року зупинено провадження у справі за позовом ОСОБА_1 до державного реєстратора - приватного нотаріуса Швець Руслана Олеговича, треті особи: Публічне акціонерне товариство Комерційний Банк «ПриватБанк», Державна іпотечна установа, про визнання рішення протиправним та скасування реєстрації права власності до розгляду та набрання законної сили судового рішення у цивільній справі № 755/15646/21 за позовом ОСОБА_1 до Публічного акціонерного товариства Комерційний Банк «ПриватБанк», Державної іпотечної установи, третя особа: державний реєстратор - приватний нотаріус Швець Руслан Олегович, про визнання договору відступлення права вимоги в частині зворотного відступлення права вимоги недійсним.

За протоколом автоматизованого розподілу судової справи між суддями в порядку статті 33 ЦПК України 01 травня 2023 року головуючим суддею по справі визначено суддю Галагана В.І.

Ухвалою Дніпровського районного суду міста Києва від 04 травня 2023 року прийнято до свого провадження та відновлено провадження у справі, постановлено подальший розгляд справи у порядку спрощеного провадження.

Ухвалою Дніпровського районного суду міста Києва від 22 травня 2023 року визнано заяву позивача ОСОБА_1 про відвід головуючого судді Галагана В.І. необґрунтованою.

Ухвалою Дніпровського районного суду міста Києва від 23 травня 2023 року відмовлено позивачу ОСОБА_1 в задоволенні заяви про відвід судді Галагана В.І.

Ухвалою Дніпровського районного суду міста Києва від 24 травня 2023 року письмове клопотання позивача ОСОБА_1 про зміну порядку розгляду справи залишено без задоволення.

Ухвалою Дніпровського районного суду міста Києва від 24 травня 2023 року письмове клопотання позивача ОСОБА_1 про зупинення провадження у справі залишено без задоволення.

Представником відповідача приватного нотаріуса Київського міського нотаріального округу Швеця Р.О. до суду подано письмовий відзив на позовну заяву, відповідно до якого відповідач проти позову заперечив в повному обсязі, вказуючи на його безпідставність, зауважив, що він не є належним відповідачем у справі, просить справу розглянути у його відсутності. (Том 1 а.с. 27-30)

Представником третьої особи АТ КБ «ПриватБанк» Бригинцем П.А. подано письмові пояснення до позову, відповідно до яких представник проти позову заперечив в повному обсязі, зазначивши про правомірність оскаржуваного позивачем рішення приватного нотаріуса про державну реєстрацію права власності. (Том 1 а.с. 57-62)

Третя особа Державна іпотечна установа не скористалась процесуальним правом подачі пояснень щодо предмету спору.

Дослідивши матеріали справи, оцінивши зібрані по справі письмові докази в їх сукупності, суд приходить до наступного.

Відповідно до ч. 1 ст. 4 Цивільного процесуального кодексу України, кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів.

Відповідно до ч. 1 ст. 19 Цивільного процесуального кодексу України суди розглядають у порядку цивільного судочинства справи, що виникають з цивільних, земельних, трудових, сімейних, житлових та інших правовідносин, крім справ, розгляд яких здійснюється порядку іншого судочинства.

Відповідно до ч. 1 ст. 1054 Цивільного кодексу України, за кредитним договором банк або інша фінансова установа (кредитодавець) зобов`язується надати грошові кошти (кредит) позичальникові у розмірі та на умовах, встановлених договором, а позичальник зобов`язується повернути кредит та сплатити проценти.

Судом встановлено, що 12 грудня 2007 року між Закритим акціонерним товариством комерційний банк «ПРИВАТБАНК» та ОСОБА_1 було укладено договір про іпотечний кредит № KIL0G0, відповідно до умов якого кредитор зобов`язувався надати позичальнику на умовах цього договору грошові кошти в сумі 694882,50 гривень, а позичальник зобов`язувався прийняти, належним чином використати та повернути кредит в сумі 694882,50 гривень, сплатити відсотки за користування кредитом в розмірі 15,00 % річних, а також інші платежі в порядку, на умовах та в строки, визначені цим договором, а також сплатити винагороду за надання фінансового інструменту у розмірі 0,00% від суми виданого кредиту у момент надання кредиту. (Том 1 а.с. 31-33)

Згідно п.п. 2.1.1. п. 2.1. Розділу 2 договору про іпотечний кредит, сторони погоджуються з тим, що зобов`язання кредитора надати кредит в повному обсязі протягом одного робочого дня виникає з моменту виконання усіх та кожної з наведених нижче умов, серед яких: в забезпечення виконання зобов`язань за цим договором укладення відповідного іпотечного договору та договору поруки, з урахуванням положень пункту 3 цього договору.

Іпотекою є застава нерухомого майна, що залишається у володінні заставодавця або третьої особи (ч. 1 ст. 575 Цивільного кодексу України).

Відповідно до ст. 1 Закону України «Про іпотеку», іпотека - вид забезпечення виконання зобов`язання нерухомим майном, що залишається у володінні і користуванні іпотекодавця, згідно з яким іпотекодержатель має право в разі невиконання боржником забезпеченого іпотекою зобов`язання одержати задоволення своїх вимог за рахунок предмета іпотеки переважно перед іншими кредиторами цього боржника у порядку, встановленому цим Законом.

Так, 12 грудня 2007 року між Закритим акціонерним товариством комерційний банк «ПРИВАТБАНК» та ОСОБА_1 було укладено іпотечний договір № KIL0G0, відповідно до умов якого ОСОБА_1 з метою забезпечення належного виконання зобов`язання, що випливає з договору про іпотечний договір, передає, а ЗАТ КБ «ПРИВАТБАНК» приймає в іпотеку в порядку і на умовах, визначених цим договором, нерухоме майно житлового призначення, а саме: чотирьохкімнатну квартиру зі всіма об`єктами функціонально пов`язаними з цим нерухомим майном загальною площею 91,90 кв.м., житловою площею 53,60 кв.м., що знаходиться за адресою: АДРЕСА_2 .

23 травня 2008 року між Державною іпотечною установою та ЗАТ КБ «ПриватБанк» укладено Договір відступлення права вимоги № 930/08 , за умовами якого Банк передає, а Установа приймає всі права за договорами, вказаними у додатку № 1 до цього Договору; Установа передає, а Банк приймає всі права вимоги за договорами, вказаними у Вимозі зворотнього відступлення прав вимоги, зокрема щодо іпотечного договору № KIL0G0 від 12.12.2007 року щодо боржника ОСОБА_1 (Том 1 а.с. 194-200, том 2 а.с. 76)

Рішенням Дніпровського районного суду м. Києва від 09 грудня 2014 року у справі № 755/12686/13, яке залишено без змін ухвалою Апеляційного суду м. Києва від 19 лютого 2015 року, позов ПАТ КБ «ПриватБанк» до ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , третя особа: Орган опіки та піклування Дніпровської районної в м. Києві державної адміністрації про звернення стягнення - задоволено частково. В рахунок погашення заборгованості за кредитним договором № KIL0G0 від 12 грудня 2007 року, в розмірі 990 892 гривні 65 копійок, звернуто стягнення на квартиру загальною площею 91,90 кв.м., житловою площею 53,60 кв.м., яка розташована за адресою: АДРЕСА_2 , шляхом продажу вказаного предмету іпотеки (на підставі договору іпотеки № KIL0G0 від 12 грудня 2007 року) ПАТ КБ «ПриватБанк» з укладанням від імені відповідача, ОСОБА_1 , договору купівлі-продажу будь-яким способом з іншою особою покупцем, з отриманням витягу з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно, з проведенням дій щодо коригування технічної документації відповідно до поточного стану нерухомості, її перепланування та перебудови, з проведенням дій щодо оформлення та з отриманням дублікатів правовстановлюючих документів на нерухомість у відповідних установах, підприємствах або організаціях незалежно від форм власності та підпорядкування, з можливістю здійснення ПАТ КБ «ПриватБанк» всіх передбачених нормативно-правовими актами держави дій, необхідних для продажу предмету іпотеки. Стягнуто з ОСОБА_1 на користь ПАТ КБ «ПриватБанк» судовий збір в сумі 3 441 (три тисячі чотириста сорок одна) гривні. В решті позовних вимог - відмовлено. (Том 1 а.с. 13-14)

За даними Інформації з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно та Реєстру прав власності на нерухоме майно, 29.09.2016 року приватним нотаріусом Київського міського нотаріального округу Швецем Р.О. прийнято рішення про державну реєстрацію права власності на квартиру за адресою: АДРЕСА_2 за ПАТ КБ «ПриватБанк»; підставою виникнення права власності зазначено: іпотечний договір № KIL0G0 від 12 грудня 2007 року. (Том 1 а.с. 15; Том 2 а.с. 145)

Відповідно до пункту 1 частини першої статті 2 Закону України «Про державну реєстрацію речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень» державна реєстрація речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень - офіційне визнання і підтвердження державою фактів набуття, зміни або припинення речових прав на нерухоме майно, обтяжень таких прав шляхом внесення відповідних відомостей до Державного реєстру речових прав на нерухоме майно.

За загальним правилом державна реєстрація прав проводиться будь-яким державним реєстратором за заявами у сфері державної реєстрації прав (абзац четвертий частини п`ятої статті 3 Закону України «Про державну реєстрацію речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень»).

Тобто державна реєстрація прав проводиться державним реєстратором не з власної ініціативи, а на підставі відповідної заяви, поданої зацікавленою особою. Відносини у сфері державної реєстрації речового права виникають між суб`єктом звернення за такою послугою та суб`єктом, уповноваженим здійснювати відповідні реєстраційні дії.

Порядок правового регулювання діяльності нотаріату в Україні встановлено Законом України «Про нотаріат».

Частиною першою статті 1 Закону України «Про державну реєстрацію речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень» встановлено, що нотаріат в Україні - це система органів і посадових осіб, на які покладено обов`язок посвідчувати права, а також факти, що мають юридичне значення, та вчиняти інші нотаріальні дії, передбачені цим Законом, з метою надання їм юридичної вірогідності.

Частиною другою статті 1 Закону України «Про державну реєстрацію речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень» передбачено, що вчинення нотаріальних дій в Україні покладається на нотаріусів, які працюють в державних нотаріальних конторах, державних нотаріальних архівах (державні нотаріуси) або займаються приватною нотаріальною діяльністю (приватні нотаріуси).

Відповідач є обов`язковим учасником цивільного процесу - його стороною. Основною ознакою сторін цивільного процесу є їхня особиста і безпосередня заінтересованість; саме сторони є суб`єктами правовідношення, з приводу якого виник спір. Крім того, відповідач є тією особою, на яку вказує позивач як на порушника свого права.

Тобто, відповідач - це особа, яка, на думку позивача, або відповідного правоуповноваженого суб`єкта, порушила, не визнала чи оспорила суб`єктивні права, свободи чи інтереси позивача. Відповідач притягається до справи у зв`язку з позовною вимогою, яка пред`являється до нього. При цьому неналежний відповідач - це особа, притягнута позивачем як відповідач, стосовно якої встановлено, що вона не повинна відповідати за пред`явленим позовом за наявності даних про те, що обов`язок виконати вимоги позивача лежить на іншій особі - належному відповідачеві.

Звертаючись до суду з цим позовом, ОСОБА_1 визначив відповідачем приватного нотаріуса Київського міського нотаріального округу Швеця Р.О. та просив визнати протиправним рішення державного реєстратора-приватного нотаріуса Київського міського нотаріального округу Швеця Р.О. в здійсненні реєстрації права власності на ПАТ КБ «ПриватБанк» від 29.09.2016 року нерухомого майна, квартири АДРЕСА_1 , та скасувати дану реєстрацію.

Нотаріус є публічною особою, якій державою надано повноваження щодо посвідчення прав і фактів, які мають юридичне значення, та вчинення інших нотаріальних дій з метою надання їм юридичної вірогідності. Вчиняючи нотаріальні дії, нотаріус діє неупереджено, він не може діяти в інтересах жодної з осіб - учасника нотаріальної дії. Нотаріус не стає учасником цивільних правовідносин між цими особами, а отже, не може порушувати цивільні права, які є змістом цих відносин. Відсутня і процесуальна заінтересованість нотаріуса в предметі спору та реалізації прийнятого рішення.

Викладене узгоджується із правовим висновком, висловленим у постанові Великої Палати Верховного Суду від 04 вересня 2018 року у справі № 823/2042/16 (провадження № 11-377апп18), згідно з яким належним відповідачем у справах за позовом про скасування рішення, запису щодо державної реєстрації права чи обтяження має бути особа, право чи обтяження якої зареєстровано.

Проаналізувавши наявні в матеріалах справи докази, суд дійшов висновку про відсутність правових підстав для задоволення позову ОСОБА_1 про визнання протиправним рішення державного реєстратора-приватного нотаріуса Київського міського нотаріального округу Швеця Р.О. щодо здійснення реєстрації права власності за ПАТ КБ «ПриватБанк» від 29.09.2016 року нерухомого майна, квартири АДРЕСА_1 , та скасування даної реєстрації, - оскільки приватний нотаріус Київського міського нотаріального округу Швець Р.О. є неналежним відповідачем у даній справі, в той час як належним відповідачем у справах за позовом про скасування рішення, запису щодо державної реєстрації права чи обтяження має бути особа, право чи обтяження якої зареєстровано.

Відповідно до положень ч. 1, 3 ст. 89 Цивільного процесуального кодексу України, суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів. Суд надає оцінку як зібраним у справі доказам в цілому, так і кожному доказу (групі однотипних доказів), який міститься у справі, мотивує відхилення або врахування кожного доказу (групи доказів).

З огляду на викладене, суд приходить до висновку, що позов ОСОБА_1 до державного реєстратора - приватного нотаріуса Швець Руслана Олеговича, треті особи: Публічне акціонерне товариство Комерційний Банк «ПриватБанк», Державна іпотечна установа, про визнання рішення протиправним та скасування реєстрації права власності є необґрунтованим та таким, що не підлягає до задоволення в повному обсязі.

В порядку ч. 2 статті 141 Цивільного процесуального кодексу України, з огляду на повну відмову у задоволенні позову судові витрати, пов`язані з розглядом справи, покладаються на позивача.

Враховуючи наведене та керуючись ст. 19 Конституції України, ст.ст. 2, 3, 10, 15, Закону України «Про державну реєстрацію речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень», ст.ст. 33, 36, 37 Закону України «Про іпотеку», ст.ст. 2, 4, 6-13, 82, 89, 133, 141, 258, 259, 263-265, 268, 272, 273, 279, 352, 354 Цивільного процесуального кодексу України, суд -

ВИРІШИВ:

У задоволенні позову ОСОБА_1 до державного реєстратора - приватного нотаріуса Київського міського нотаріального округу Швець Руслана Олеговича, треті особи: Публічне акціонерне товариство Комерційний Банк «ПриватБанк», Державна іпотечна установа, про визнання рішення протиправним та скасування реєстрації права власності - відмовити.

Апеляційна скарга на рішення суду може бути подана до Київського апеляційного суду через Дніпровський районний суд м. Києва протягом тридцяти днів з дня його складення.

Учасники справи мають право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження рішення суду, якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення даного рішення суду.

Повний текст рішення суду складено 24 травня 2023 року.

Суддя: В.І. Галаган