Справа № 756/4969/23
Провадження № 2-о/756/285/23
УХВАЛА

про залишення заяви без руху

21 квітня 2023 року місто Київ

Суддя Оболонського районного суду міста Києва Ткач М.М., розглянувши матеріали заяви ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , заінтересована особа: Оболонський відділ державної реєстрації актів цивільного стану у м. Києві Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Київ), про встановлення факту народження дитини,

УСТАНОВИВ:

Представник заявників ОСОБА_1 , ОСОБА_2 - адвокат Рассамахіна Г.В. звернулася до суду в порядку окремого провадження із заявою про встановлення факту народження дитини: ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , який народився в м. Євпаторія АР Крим, а також просила встановити дані про його батьків.

Дослідивши заяву та додані до неї документами, суд приходить до наступного висновку.

Відповідно до ч. 1 ст. 4 ЦПК України кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів.

Відповідно до ч. 3 ст. 294 ЦПК України справи окремого провадження розглядаються судом з додержанням загальних правил, встановлених цим Кодексом, за винятком положень щодо змагальності та меж судового розгляду.

Відповідно до положень ст. 318 ЦПК України у заяві повинно бути зазначено: 1) який факт заявник просить встановити та з якою метою; 2) причини неможливості одержання або відновлення документів, що посвідчують цей факт; 3) докази, що підтверджують факт. До заяви додаються докази, що підтверджують викладені в заяві обставини, і довідка про неможливість відновлення втрачених документів.

Звертаючись до суду з заявою про встановлення факту народження дитини у Автономній Республіці Крим, заявники посилаються на те, що вони є громадянами України, проте, дитина народились на тимчасово окупованій території України, а тому підставою для проведення державної реєстрації акту цивільного стану є рішення суду про встановлення факту народження.

Згідно з п. 2, 5 ч. 3 ст. 175 ЦПК України заява повинна містити, зокрема, повне найменування (для юридичних осіб) або ім`я (прізвище, ім`я та по батькові - для фізичних осіб) сторін та інших учасників справи,їх місцезнаходження (для юридичних осіб) або місце проживання чи перебування (для фізичних осіб), поштовий індекс, ідентифікаційний код юридичної особи в Єдиному державному реєстрі підприємств і організацій України (для юридичних осіб, зареєстрованих за законодавством України), а також реєстраційний номер облікової картки платника податків (для фізичних осіб) за його наявності або номер і серію паспорта для фізичних осіб - громадян України (якщо такі відомості позивачу відомі), відомі номери засобів зв`язку, офіційної електронної адреси та адреси електронної пошти; виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги; зазначення доказів, що підтверджують вказані обставини.

Відповідно до ч.5 ст.177 ЦПК України, позивач зобов`язаний додати до позовної заяви всі наявні в нього докази, що підтверджують обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги (якщо подаються письмові чи електронні докази позивач може додати до позовної заяви копії відповідних доказів).

Частиною 4 ст. 294 ЦПК України встановлено, що справи окремого провадження суд розглядає за участю заявника і заінтересованих осіб. Виключенням є справи про розірвання шлюбу за заявою особи, засудженої до позбавлення волі, які можуть бути розглянуті судом за участю представника такої особи.

Натомість, у заяві зазначені: особи, в інтересах яких подається заява, особа, яка подає заяву (адвокат), та заінтересована особа.

Особа, яка подає заяву (адвокат), зазначає лише адресу реєстрації осіб, в інтересах яких подається заява, у АР Крим, що відповідно до Закону України «Про забезпечення прав і свобод громадян та правовий режим на тимчасово окупованій території України» є тимчасово окупованими територіями, на території яких органи державної влади тимчасово не здійснюють свої повноваження, що позбавляє суд можливості викликати їх в судове засідання, а також зобов`язати надати оригінали доказів, які додаються до заяви, для встановлення їхньої автентичності.

Крім того, згідно ч. 1 ст. 18 Закону України «Про забезпечення прав і свобод громадян та правовий режим на тимчасово окупованій території» громадянам України гарантується дотримання у повному обсязі їхніх прав і свобод, передбачених Конституцією України, після залишення ними тимчасово окупованої території.

Заявники не вказують, чи покинули вони окуповану територію та не вказують фактичне місце свого проживання та не зазначають місце проживання самої дитини на даний час.

Згідно зі ст. 9 ЦПК України та ч. 1 ст. 12 Закону України «Про судоустрій і статус суддів» цивільне судочинство і діловодство в судах України провадиться державною мовою.

Учасники судового процесу, які не володіють або недостатньо володіють державною мовою, мають право робити заяви, надавати пояснення, виступати в суді і заявляти клопотання рідною мовою або мовою, якою вони володіють, користуючись при цьому послугами перекладача, в порядку, встановленому цим Кодексом.

Згідно зі ст. 10 Конституції України державною мовою в Україні є українська мова. Держава забезпечує всебічний розвиток і функціонування української мови в усіх сферах суспільного життя на всій території України. Застосування мов в Україні гарантується Конституцією України та визначається законом.

Частиною 1 статті 14 Закону України «Про забезпечення функціонування української мови як державної» визначено, що у судах України судочинство провадиться, а діловодство здійснюється державною мовою.

За ст. 14 Закону України «Про засади державної мовної політики» судочинство в Україні цивільних, господарських, адміністративних і кримінальних справах здійснюється державною мовою, а сторони, які беруть участь у справі, подають до суду письмові процесуальні документи і докази, викладені державною мовою. У межах території, на якій поширена регіональна мова (мови), що відповідає умовам частини 3 статті 8 цього Закону, допускається подача до суду письмових процесуальних документів і доказів, викладених цією регіональною мовою (мовами), з перекладом, у разі необхідності, на державну мову без додаткових витрат для сторін процесу.

Рішенням Конституційного Суду України від 28 лютого 2018 року №2р-2018 Закону України «Про засади державної мовної політики» від 03 липня 2012 року №5029-VI, зі змінами, визнаний неконституційним, втратив чинність з дня ухвалення Конституційним Судом України зазначеного рішення.

Крім того, як зазначив Конституційний Суд України у рішенні від 14 грудня 1999 року у справі №10-рп/99, українська мова як державна є обов`язковим засобом спілкування на всій території України при здійсненні повноважень органами державної влади та органами місцевого самоврядування (мова актів, роботи, діловодства, документації того), а також в інших публічних сферах суспільного життя, які визначаються законом (частина п`ята ст. 10 Конституції України).

Верховний Суд також неодноразово наголошував на тому, що подані судові документи повинні бути викладенні державною мовою. Правова позиція викладена у ухвалі Верховного суду України від 31 березня 2020 року у справі №636/398/19, провадження №61-5685ск20; від 19 березня 2020 року у справі № 629/5741/19, провадження №61-5019ск20; від 02 березня 2020 року у справі №623/4072/19, провадження №61-2581ск20; від 27 лютого 2020 року у справі №638/6372/19, провадження №61-2956ск20.

До заяви в якості доказів додано документи, викладені іноземною мовою, що унеможливлює дослідження їх змісту у судовому засіданні.

З огляду на зазначене, заявниками має бути поданий переклад на державну (українську) мову документів, викладених іноземною мовою, відповідно до кількості учасників судового процесу.

Також, на підтвердження вимог щодо встановлення факту народження дитини, до заяви додано свідоцтво про народження дитини, з якого вбачається, що ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , який народився в м. Євпаторія АР Крим, є громадянином російської федерації, його батьками є ОСОБА_1 та ОСОБА_2 - громадяни російської федерації. Крім того, з копії долученого до матеріалів свідоцтва про укладення шлюбу, убачається, що ОСОБА_1 , громадянин російської федерації та ОСОБА_2 , громадянка російської федерації зареєстрували шлюб.

Разом з тим, звернувшись до суду із вказаною заявою, представник заявника просить встановити факт народження дитини чоловічої статі громадянина України ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , матір`ю якого є громадянка України ОСОБА_2 , а батьком громадянин України ОСОБА_1 .

Таким чином, з доданих до заяви документів вбачається суперечливі відомості щодо громадянства заявників, оскільки згідно копії паспортів заявників ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , вони є громадянами України, а згідно копій свідоцтва про укладення шлюбу та свідоцтва про народження, останні є громадянами російської федерації.

Згідно з ч. 1 ст. 185 ЦПК України суддя, встановивши, що заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175 і 177 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду заяви постановляє ухвалу про залишення заяви без руху.

Відповідно до ч. 2-3 ст. 185 ЦПК України в ухвалі про залишення заяви без руху зазначаються недоліки заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення заяви без руху. Якщо ухвала про залишення заяви без руху постановляється з підстави несплати судового збору у встановленому законом розмірі, суд в такій ухвалі повинен зазначити точну суму судового збору, яку необхідно сплатити (доплатити). Якщо заявник відповідно до ухвали суду у встановлений строк виконає вимоги, визначені статтями 175 і 177 цього Кодексу, сплатить суму судового збору, заява вважається поданою в день первісного її подання до суду. Якщо заявник не усунув недоліки заяви у строк, встановлений судом, заява вважається неподаною і повертається заявникові.

Враховуючи вищенаведене, заявникам рекомендовано усунути вищевказані недоліки позовної заяви для подальшого вирішення питання щодо відкриття провадження по справі.

Суд вважає за необхідне надати заявникам строк для усунення недоліків заяви протягом 5 днів з дня отримання копії ухвали.

Керуючись статтями 175-177, 185, 260, 261, 294, 315, 318 ЦПК України, суд

ПОСТАНОВИВ:

Заяву ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , заінтересована особа: Оболонський відділ державної реєстрації актів цивільного стану у м. Києві Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Київ), про встановлення факту народження дитини - залишити без руху, надавши заявникам строк для усунення недоліків заяви протягом 5 (п`яти) днів з дня отримання копії даної ухвали.

У разі невиконання ухвали суду в зазначений строк заяву вважати неподаною та повернути заявникам разом з усіма доданими до неї документами.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя М.М. Ткач