Провадження 2/127/1304/22
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

05 липня 2023 року м. Вінниця

Суддя Вінницького міського суду Вінницької області Борисюк І. Е., розглянувши в порядку письмового провадження клопотання виконуючого обов`язки начальника Хмельницької філії судово-психіатричних експертиз Державної установи «Інститут психіатрії, судово-психіатричної експертизи та моніторингу наркотиків Міністерства охорони здоров`я України» Руя М.М. про участь у засіданні в режимі відеоконференції, -

ВСТАНОВИВ:

В провадженні Вінницького міського суду Вінницької області перебуває цивільна справа за позовом ОСОБА_1 до Комунального некомерційного підприємства «Вінницька обласна психоневрологічна лікарня ім. акад. О.І. Ющенка Вінницької обласної ради» про скасування рішення про встановлення медичного діагнозу.

27.06.2023 та 29.06.202023 на електронну адресу суду надійшли клопотання виконуючого обов`язки начальника Хмельницької філії судово-психіатричних експертиз Державної установи «Інститут психіатрії, судово-психіатричної експертизи та моніторингу наркотиків Міністерства охорони здоров`я України» Руя М.М. про участь експертів у судовому засіданні, призначеному на 06.07.2023 о 14 год. 30 хв. в режимі відеоконференції з КНП «ХОЗЗНПД» ХОР.

Під час вивчення клопотання судом встановлено їх невідповідність вимогам цивільно-процесуального законодавства України.

Зі змісту положень ст. 212 ЦПК України вбачається, що учасники справи можуть звернутися до суду із клопотанням про взяття участі у засіданні в режимі відеоконференції.

Відповідно до п. 1 ч. 2 ст. 187 ЦПК України письмові заява, клопотання чи заперечення підписуються заявником чи його представником.

Судом встановлено, що клопотання виконуючого обов`язки начальника Хмельницької філії судово-психіатричних експертиз Державної установи «Інститут психіатрії, судово-психіатричної експертизи та моніторингу наркотиків Міністерства охорони здоров`я України» Руя М.М надійшли на електронну пошту Вінницького міського суду Вінницької області без скріплення електронним цифровим підписом.

Відповідно до ч. 1, ч. 4 і ч. 8 ст. 14 ЦПК України у судах функціонує Єдина судова інформаційно-телекомунікаційна система.

Єдина судова інформаційно-телекомунікаційна система відповідно до закону забезпечує обмін документами (надсилання та отримання документів) в електронній формі між судами, між судом та учасниками судового процесу, між учасниками судового процесу, а також фіксування судового процесу і участь учасників судового процесу у судовому засіданні в режимі відеоконференції.

Особи, які зареєстрували офіційні електронні адреси в Єдиній судовій інформаційно-комунікаційній системі, можуть подати процесуальні, інші документи, вчинити інші процесуальні дії в електронній формі виключно за допомогою Єдиної судової інформаційно-комунікаційної системи з використанням власного електронного цифрового підпису, прирівняного до власноручного підпису відповідно до Закону України «Про електронні довірчі послуги», якщо інше не передбачено цим Кодексом.

Згідно із ч. 5, ч. 6 та ч. 8 ст. 43 ЦПК України, документи (в тому числі процесуальні документи, письмові та електронні докази тощо) можуть подаватися до суду, а процесуальні дії вчинятися учасниками справи в електронній формі з використанням Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи, за винятком випадків, передбачених цим Кодексом. Процесуальні документи в електронній формі мають подаватися учасниками справи до суду з використанням Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи шляхом заповнення форм процесуальних документів відповідно до Положення про Єдину судову інформаційно-телекомунікаційну систему.Якщо документи подаються учасниками справи до суду або надсилаються іншим учасникам справи в електронній формі, такі документи скріплюються електронним підписом учасника справи (його представника). Якщо документи подаються учасниками справи до суду або надсилаються іншим учасникам справи в паперовій формі, такі документи скріплюються власноручним підписом учасника справи (його представника).

Використання електронного підпису врегульоване Законом України «Про електронні довірчі послуги». Так, ч. 2 ст. 17 вказаного закону, встановлено, що електронна взаємодія фізичних та юридичних осіб, яка потребує відправлення, отримання, використання та постійного зберігання за участю третіх осіб електронних даних, аналоги яких на паперових носіях повинні містити власноручний підпис відповідно до законодавства, а також автентифікація в складових частинах інформаційних систем, в яких здійснюється обробка таких електронних даних та володільцями інформації в яких є органи державної влади, органи місцевого самоврядування, підприємства, установи та організації державної форми власності, повинні здійснюватися з використанням кваліфікованих електронних довірчих послуг.

Подані в електронній формі процесуальні заяви вважаються належним чином підписані у разі їх скріпленням електронним цифровим підписом.

На вищевикладене також звернув увагу Верховний Суд в постанові від 03.05.2022 по справі № 205/5252/19.

Крім того, чинне процесуальне законодавство не забороняє учаснику справи звернутися з процесуальними документами до суду шляхом направлення їх на офіційну електронну адресу суду. Однак, з обов`язковим скріпленням їх власним електронним цифровим підписом учасника справи. На що також звернув увагу Верховний Суд в постанові від 30.03.2021 по справі № 530/544/16.

За приписами ч. 1 ст. 7 Закону України «Про електронні документи та електронний документообіг», оригіналом електронного документа вважається електронний примірник документа з обов`язковими реквізитами, у тому числі з електронним підписом автора або підписом, прирівняним до власноручного підпису відповідно до Закону України «Про електронні довірчі послуги».

З клопотань виконуючого обов`язки начальника Хмельницької філії судово-психіатричних експертиз Державної установи «Інститут психіатрії, судово-психіатричної експертизи та моніторингу наркотиків Міністерства охорони здоров`я України» Руя М.М. вбачається відсутність їх скріплення власним електронним цифровим підписом.

Вищевказане позбавляє можливості встановити факт того, чи є дані клопотання волевиявленням саме виконуючого обов`язки начальника Хмельницької філії судово-психіатричних експертиз Державної установи «Інститут психіатрії, судово-психіатричної експертизи та моніторингу наркотиків Міністерства охорони здоров`я України» Руя М.М., не дозволяє однозначно ідентифікувати особу, яка склала такі документи, та не може свідчити про відповідальність такої особи за їх зміст.

Крім того, у вищевказаних клопотаннях не зазначено у якому саме суді необхідно провести судове засідання в режимі відеоконференції та/або за допомогою яких технічних засобів.

Таким чином, суд прийшов до висновку, що клопотання виконуючого обов`язки начальника Хмельницької філії судово-психіатричних експертиз Державної установи «Інститут психіатрії, судово-психіатричної експертизи та моніторингу наркотиків Міністерства охорони здоров`я України» Руя М.М., про участь у засіданні в режимі відеоконференції не відповідають вимогам ч. 2 ст. 183 ЦПК України.

Суд, встановивши, що письмову заяву (клопотання, заперечення) подано без додержання вимог ч. 1 або ч. 2 ст. 183 ЦПК України, повертає її заявнику без розгляду.

Керуючись ст.ст. 183, 258-261, 353, 354 ЦПК України, суд, -

ПОСТА НОВИВ:

Клопотання виконуючого обов`язки начальника Хмельницької філії судово-психіатричних експертиз Державної установи «Інститут психіатрії, судово-психіатричної експертизи та моніторингу наркотиків Міністерства охорони здоров`я України» Руя М.М. про участь у судовому засіданні, призначеному на 06.07.2023 о 14 год. 30 хв. в режимі відеоконференції з КНП «ХОЗЗНПД» ХОР повернути заявнику без розгляду.

Копію виконуючого обов`язки начальника Хмельницької філії судово-психіатричних експертиз Державної установи «Інститут психіатрії, судово-психіатричної експертизи та моніторингу наркотиків Міністерства охорони здоров`я України» Руя М.М. про участь у судовому засіданні, призначеному на 06.07.2023 о 14 год. 30 хв. в режимі відеоконференції з КНП «ХОЗЗНПД» ХОР залишити в суді.

Повернення клопотання не перешкоджає повторному зверненню із таким клопотанням до суду, якщо перестануть існувати обставини, що стали підставою для його повернення.

Ухвала суду може бути оскаржена протягом п`ятнадцяти днів з дня її складення до Вінницького апеляційного суду.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею.

Суддя: