Роздільнянський районний суд Одеської області
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

Справа № 511/1535/23

Номер провадження: 2/511/451/23

23 червня 2023 року Роздільнянський районний суд Одеської області в складі:

головуючого судді - Панчук А. І.,

за участі секретаря судового засідання Бєгєн А.В.,

розглянувши у відкритому підготовчому судовому засіданні в залі суду м. Роздільна Одеської області цивільну справу за позовом ОСОБА_1 , представник позивачки: адвокат Теренчук Євген Миколайович до Роздільнянської міської ради Одеської області, ОСОБА_2 про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини .

В С Т А Н О В И В:

У червні 2023 року представник ОСОБА_1 адвокат Теренчук Євген Миколайович звернувся до суду з позовом, в якому просить: визначити для ОСОБА_1 додатковий строк для подання заяви про прийняття спадщини після смерті ОСОБА_3 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_1 , строком на три місяці з дня набрання рішенням суду законної сили.

Вказана позовна мотивована тим, ІНФОРМАЦІЯ_1 , помер ОСОБА_3 , після смерті якого відкрилась спадщина, до складу котрої входять земельні ділянки, кадастровий № :01:003:0175 та № 512398520:01:003:195 , які розташовані на території с.Старостине Роздільнянського району Одеської області. 24 вересня 2018 року, ОСОБА_3 , було складено заповіт, згідно якого, він заповідає вказані земельні ділянки, ОСОБА_1 та ОСОБА_2 . ОСОБА_1 , зовсім не була знайома з ОСОБА_3 . Але вітчим ОСОБА_1 - ОСОБА_4 , був добрим знайомим ОСОБА_3 та за життя допоміг йому оформити право власності на дані земельні ділянки та у подальшому здавати дані ділянки у оренду, окрім цього матеріально допомогав ОСОБА_3 при лікуванні його матері. Але з 2018 року, ОСОБА_3 з ОСОБА_4 , практично зупинили спілкування. У квітні 2023 року, ОСОБА_4 , з ціллю придбання даних земельних ділянок у ОСОБА_3 , намагався знайти ОСОБА_3 , але у Старостинському старостинському огругу дізнався, що ОСОБА_3 , помер. ОСОБА_4 , є фермером та будучи усвідомлюваним, що у ОСОБА_3 , після смерті залишилися 2 земельних ділянки, у травні 2023 року, звернувся до приватного нотаріуса Патраманської Л.М., про можливих спадкоємців на дані земельні ділянки, з ціллю подальшого їх придбання у власність. Від приватного нотаріуса стало відомо про заповіт . Про дані факти ОСОБА_4 , розповів ОСОБА_1 та ОСОБА_5 , у травні 2023 року, а саме, що вони фактично є спадкоємцями земельних ділянок після смерті ОСОБА_3 . Тобто про існування заповіту складеного ОСОБА_3 на її ім`я, ОСОБА_6 , дізналася лише у травні 2023 року, від свого вітчима - ОСОБА_4 . За даних обставин, у зв`язку з необізнаністю про смерть ОСОБА_3 , необізнаністю про існування заповіту від ОСОБА_3 на своє ім`я, проживанням у різних населених пунктах із спадкодавцем, великої відстані між місцем постійного проживання спадкоємців і місцем знаходження спадкового майна, ОСОБА_6 , не мала можливості звернутися до нотаріуса із заявою про прийняття спадщини у встановлений законом строк із вищевказаних поважних причин та звернулася тільки тоді, коли дізналася про наявність заповіту на своє ім`я.

12.05.2023 року, ОСОБА_1 , звернулася до нотаріальної контори з заявою про прийняття спадщини після смерті ОСОБА_3 , але згідно листа № 430/02-14 від 12.05.2023 року, приватним нотаріусом Роздільнянської нотаріальної контори Одеської області Патраманської Л.М., позивачу відказано у видачі свідоцтва про спадщину та повідомлено про необхідність визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини у судовому порядку. ОСОБА_1 дійсно пропустила встановлений законом строк для подання заяви про прийняття спадщини після смерті ОСОБА_3 . Однак вважає, що причини пропуску даного строку на подання заяви для прийняття спадщини, є поважними.

Ухвалою Роздільнянського районного суду Одеської області від 06.06.2023 року провадження по справі відкрито, в порядку загального позовного провадження.(а.с.27)

Позивач ОСОБА_1 та їїо представник адвокат Теренчук Є.М. в судове засідання не з`явились, надали суду заяву про розгляд справи за їх відсутності, позовні вимоги підтримують в повному обсязі, просять суд їх задовольнити. (а.с.34)

Представник відповідача Роздільнянської міської ради Одеської області надав суду клопотання, відповідно до якого не заперечує проти задоволення позовних вимог ОСОБА_1 , просить суд розглянути справу за відсутності представника відповідача.(а.с.37-41)

Відповідач ОСОБА_2 в судове засідання не з`явилась, надала суду заяву, відповідно до якої позовні вимоги визнає в повному обсязі, не заперечує проти задоволення позовної заяви, просить справу розглянути за її відсутності.(а.с.19,36)

Згідно ч.3ст.211 ЦПК України учасник справи має право заявляти клопотання про розгляд справи за його відсутності. Якщо таке клопотання заявили всі учасники справи, судовий розгляд справи здійснюється на підставі наявних у суду матеріалів.

За даних обставин суд вважає за можливе провести розгляд справи за відсутності сторін та без здійснення фіксації судового процесу за допомогою звукозаписуючого засобу, відповідно до ч.2ст. 247 Цивільного процесуального кодексу України.

Дослідивши матеріали справи, з`ясувавши всі обставини справи та перевіривши їх наданими доказами, суд вважає, що позовні вимоги підлягають задоволенню з наступних підстав.

Відповідно до витягу №3 від 04.05.2023 року з Державного реєстру актів цивільного стану громадян, щодо актового запису про смерть № 704 від 10.11.2021 року ОСОБА_3 помер ІНФОРМАЦІЯ_1 . (а.с.10-11)

Після смерті ОСОБА_3 відкрилась спадщина, у склад якої входить земельні ділянки, яка розташована на території с.Старостине Роздільнянського району Одеської області, та які згідно Державних актів та витягів з Державного земельного кадастру (кадастровий № :01:003:0175 та № 512398520:01:003:195) належать спадкодавцю. (а.с.13-14)

24 вересня 2018 року, ОСОБА_3 , було складено заповіт, згідно якого, він заповідає земельні ділянки, яки знаходиться на території Старостинської сільської ради Роздільнянського району Одеської області, яки належать йому згідно Державних актів, спадкоємцям - ОСОБА_1 (кадастровий номер ділянки :01:003:0195) та ОСОБА_2 (кадастровий номер ділянки :01:003:0175). Даний заповіт посвідчений приватним нотаріусом Роздільнянського нотаріального округу Патраманської Л.М. та зареєстрований у реєстрі за № 2283. На теперешний час, даний заповіт не скасований та є дійсним. (а.с.12)

Ззгідно листа № 430/02-14 від 12.05.2023 року, приватним нотаріусом Роздільнянської нотаріальної контори Одеської області Патраманської Л.М., позивачу ОСОБА_1 відказано у видачі свідоцтва про спадщину після смерті ОСОБА_3 , померлого ІНФОРМАЦІЯ_1 у зв`язку з пропущенним терміном для подачи заяви про прийняття спадщини та повідомлено про необхідність визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини у судовому порядку.(а.с.7)

Згідно інформаційної довідки зі Спадкового реєстру від 12.05.2023 року, спадкова справа після смерті ОСОБА_3 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_1 , спадкова справа на час надання довідки не відкривалася, тобто інших спадкоємців після смерті ОСОБА_3 , окрім ОСОБА_1 та ОСОБА_2 , за законом або за заповітом, немає.(а.с.21)

Відповідно до ст. ст.1216,1217 ЦК України спадкування є перехід прав та обов`язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця), до інших осіб (спадкоємців). Спадкування здійснюється за заповітом або за законом.

Позивач пропустив встановлений строк для прийняття спадщини, тому вправі звернутись в суд з позовом для визначення йому додаткового строку для прийняття спадщини.

Згідно п. 24Постанови Пленуму Верховного суду України №7 від 30. 05. 2008 року, «Про судову практику у справах про спадкування», особа, яка не прийняла спадщину в установлений законом строк, може звернутися до суду з позовною заявою про визначення додаткового строку для прийняття спадщини відповідно до частини третьої статті 1272ЦК України. Суди відкривають провадження в такій справі у разі відсутності письмової згоди спадкоємців, які прийняли спадщину а також за відсутності інших спадкоємців, які могли б дати письмову згоду на подання заяви до нотаріальної контори про прийняття спадщини.

Для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини (частина перша статті 1270 ЦК України).

Спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу або в сільських населених пунктах - уповноваженій на це посадовій особі відповідного органу місцевого самоврядування заяву про прийняття спадщини (частина перша статті 1269 ЦК України).

За позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини (частина третя статті 1272 ЦК України).

Як свідчить тлумачення частини третьої статті 1272 ЦК України до поважних причин пропуску строку для прийняття спадщини мають відноситися причини, які пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця щодо подачі заяви про прийняття спадщини. Правила частини третьої 1272 ЦК України про встановлення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини можуть бути застосовані, якщо: 1) у спадкоємця були перешкоди для подання такої заяви; 2) ці обставини визнані судом поважними. Якщо ж у спадкоємця перешкод для подання заяви не було, а він не реалізував своє право на прийняття спадщини через, то правові підстави для встановлення додаткового строку для прийняття спадщини відсутні.

У постанові Верховного Суду у складі колегії суддів Другої судової палати Касаційного цивільного суду від 25 травня 2022 року у справі № 459/2973/18 (провадження № 61-12504св21) зазначено, що: «поважними причинами пропуску строку для прийняття спадщини є причини, які пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій. Правила частини третьої статті 1272 ЦК України про надання додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини можуть бути застосовані, якщо: 1) у спадкоємця були перешкоди для подання такої зави; 2) ці обставини визнані судом поважними. Такий правовий висновок висловлений Верховним Судом України у постанові від 23 серпня 2017 року № 6-1320цс17, а також у постановах Касаційного цивільного суду у складі Верховного Суду: від 17 жовтня 2019 року у справі № 766/14595/16 (провадження № 61-6700св19), від 30 січня 2020 року у справі № 487/2375/18 (провадження № 61-10136св19), від 31 січня 2020 року у справі № 450/1383/18 (провадження № 61?21447св19).

При цьому, вирішуючи питання поважності причин пропущення шестимісячного строку, визначеного статтею 1270 ЦК України, для прийняття спадщини, суд має враховувати, що такі причини визначаються в кожному конкретному випадку з огляду на обставини кожної справи».

Принцип «пропорційності» тісно пов`язаний із принципом верховенства права: принцип верховенства права є фундаментом, на якому базується принцип «пропорційності», натомість принцип «пропорційності» є умовою реалізації принципу верховенства права і водночас його необхідним наслідком. Судова практика Європейського суду з прав людини розглядає принцип «пропорційності» як невід`ємну складову та інструмент верховенства права, зокрема й у питаннях захисту права власності.

Дотримання принципу «пропорційності» передбачає, що втручання в право власності, навіть якщо воно здійснюється згідно з національним законодавством і в інтересах суспільства, все одно буде розглядатися як порушення статті 1 Першого протоколу, якщо не було дотримано розумної пропорційності між втручанням у право особи та інтересами суспільства. Ужиті державою заходи мають бути ефективними з точки зору розв`язання проблеми суспільства, і водночас пропорційними щодо прав приватних осіб. Оцінюючи пропорційність, слід визначити, чи можливо досягти легітимної мети за допомогою заходів, які були б менш обтяжливими для прав і свобод заінтересованої особи, оскільки обмеження не повинні бути надмірними або такими, що є більшими, ніж необхідно для реалізації поставленої мети.

Такого висновку дійшов Верховний Суд у постанові від 17.10. 2018 року у справі № 681/203/17-ц.

Пропуск спадкоємцем строку для прийняття спадщини без поважних причин, при відсутності будь-яких перешкод і труднощів для подання заяви, не свідчить про наявність у такого спадкоємця порушеного, невизнаного або оспорюваного права, яке підлягає захисту в судовому порядку.

Судом не можуть бути визнані поважними такі причини пропуску строку для подання заяви про прийняття спадщини, як юридична необізнаність позивача щодо строку та порядку прийняття спадщини, необізнаність особи про наявність спадкового майна, похилий вік, непрацездатність, незнання про існування заповіту, встановлення судом факту, що має юридичне значення для прийняття спадщини, невизначеність між спадкоємцями, хто буде приймати спадщину, відсутність коштів для проїзду до місця відкриття спадщини, несприятливі погодні умови.

Аналогічна правова позиція викладена у постанові ВС № 61-49121св від 29.10.2019р.

Відповідно ч. 3 ст.12, ч. 1 ст.81 ЦПК України кожна сторона зобов`язана довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог та заперечень.

Обґрунтовуючи судове рішення, суд також приймає до уваги вимогист.17 Закону України «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини» відповідно якої суди застосовують при розгляді справи Конвенцію та практику Суду як джерело права та висновки Європейського суду з прав людини.

Так, враховуються висновки, зазначені у рішенні в справі «Руїс Торіха проти Іспанії» (Ruiz Torija v. Spain) від 09 грудня 1994 року (серія А, № 303А, п. 2958), згідно якого Суд повторює, що згідно усталеної практики, яка відображає принцип, пов`язаний з належним здійсненням правосуддя, у рішеннях судів та інших органів з вирішення спорів мають бути належним чином зазначені підстави, на яких вони ґрунтуються. Хоча пункт 1 статті 6 Конвенції зобов`язує суди обґрунтовувати свої рішення, його не можна тлумачити як такий, що вимагає детальної відповіді на кожен аргумент. Міра, до якої суд має виконати обов`язок щодо обґрунтування рішення, може бути різною залежно від характеру рішення.

У Постанові ВС/КЦС від 17.10.2018, у справі №681/203/17-ц визначено, що незначний часовий проміжок між закінченням строку прийняття спадщини та подачею позовної заяви про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини є підставою для задоволення таких вимог.

Враховуючи що ОСОБА_1 , взагалі не була необізнана про існування заповіту на її ім`я та про смерть спадкодавця, проживання у різних населених пунктах із спадкодавцем, вважаю дані обставини поважними причинами пропуску строку необхідного для подання заяви про прийняття спадщини та за даних обставин, на основі повно і всебічно з`ясованих обставин, на які позивач посилається як на підставу своїх вимог і заперечень, підтверджених тими доказами, які були досліджені в судовому засіданні, суд приходить до висновку, що позовні вимоги підлягають задоволенню в повному обсязі.

Керуючисьст.ст.12,13,77,81,259,263-265,268 ЦПК України, 1270, 1272ЦК України, суд ,-

УХВАЛИВ:

Позов ОСОБА_1 , представник позивачки: адвокат Теренчук Євген Миколайович до Роздільнянської міської ради Одеської області, ОСОБА_2 про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини - задовольнити.

Визначити для ОСОБА_1 (РНОКПП НОМЕР_1 ) додатковий строк для подання заяви про прийняття спадщини після смерті ОСОБА_3 який помер ІНФОРМАЦІЯ_2 , строком на три місяці з дня набрання рішенням суду законної сили.

Рішення суду може бути оскаржене шляхом подання апеляційної скарги до Одеського апеляційного суду протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Учасник справи, якому рішення суду не було вручено у день його проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення повного рішення суду.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Повне найменування (ім`я) учасників справи та їх місце проживання (місцезнаходження):

Позивач: ОСОБА_1 АДРЕСА_1 , паспорт України НОМЕР_2 , РНОКПП НОМЕР_1

Відповідач: Роздільнянська міська рада Одеської області, адреса: Одеська область м. Роздільна, вул.. Муніципальна, 17;

Відповідач: ОСОБА_2 АДРЕСА_2 паспорт України НОМЕР_3 , РНОКПП НОМЕР_4 .

Суддя А. І. Панчук