Справа № 296/2192/23
У Х В А Л А

Іменем України

25 травня 2023 рокум. Житомир

Корольовський районний суд міста Житомира в складі:

головуючого судді Шалоти К. В.,

за участю: секретаря судового засідання Шовтюк І. В.,

позивача ОСОБА_1 ,

представника позивача ОСОБА_2 ,

розглянувши у судовому засіданні питання підсудності цивільної справи за позовом ОСОБА_3 до ОСОБА_1 про стягнення коштів з приводу купівлі-продажу земельної ділянки,

У С Т А Н О В И В:

І. СУТЬ СПРАВИ

1.1. 10.03.2023 представник ОСОБА_3 (позивач) адвокат Касянчук С.В. звернувся до Корольовського районного суду міста Житомира із позовом до ОСОБА_1 (відповідач), в якому просив стягнути з відповідача на користь позивача 573 700 грн, які були отримані відповідачем внаслідок укладення договору купівлі-продажу земельної ділянки.

1.2. Поданий позов обґрунтовувався тим, що 19.08.2020 позивач уповноважив відповідача на підставі довіреності на продаж земельної ділянки яка знаходиться за адресою: АДРЕСА_1 . Вказується, що 19.02.2021 відповідач уклав договір купівлі-продажу вказаної земельної ділянки з ОСОБА_4 за ціною 255 670 грн та згідно договору отримав від покупця вказані кошти. Посилаючись на те, що ціна договору вдвічі занижена порівняно із ціною, встановленою у договорі про наміри купівлі-продажу, гроші від продажу земельної ділянки від відповідача позивачем не отримані, представник позивача звернувся до суду із вказаним позовом.

ІІ. ПРОЦЕДУРА

2.1. Ухвалою суду від 10.04.2023 відкрито провадження у справі №296/2192/23, яку вирішено розглядати у порядку спрощеного позовного провадження в судовому засіданні з викликом сторін.

2.2. Представник позивача у судовому засіданні вказував, що оскільки позов не стосується спадкування нерухомого майна, а тому справа підсудна суду за місцем проживання відповідача.

2.3. Відповідач у судове засідання не прибув, повідомлявся про судове засідання у справі шляхом направлення матеріалів позовної заяви з додатками, ухвали суду про відкриття провадження у справі, а також судової повістки в судове засідання на адресу зареєстрованого місця його проживання, які повернулися до суду з причин "адресат відсутній за адресою".

ІІІ. ЦИВІЛЬНИЙ ПРОЦЕСУАЛЬНИЙ КОДЕКС УКРАЇНИ

3.1. Відповідно до частини першої статті 30 Цивільного процесуального кодексу України позови, що виникають із приводу нерухомого майна, пред`являються за місцезнаходженням майна або основної його частини.

3.2. Згідно із пунктом 1 частини першої статтею 31 Цивільного процесуального кодексу України суд передає справу на розгляд іншому суду, якщо справа належить до територіальної юрисдикції (підсудності) іншого суду.

IV. МОТИВИ СУДУ

4.1. Територіальна підсудність це компетенція із розгляду справ однорідними судами залежно від території, на яку поширюється їх юрисдикція.

4.2. Велика Палата Верховного Суду у постанові від 16.02.2021 у справі №911/2390/18 вказала, що виключна підсудність застосовується до тих спорів, вимоги за якими стосуються нерухомого майна як безпосередньо, так і опосередковано, а спір може стосуватися як правового режиму нерухомого майна, так і інших прав та обов`язків, що пов`язані з нерухомим майном.

4.3. Відповідна правова позиція у подібних правовідносинах викладена у постанові Верховного Суду від 09.09.2020 у справі №910/6644/18, від 07.07.2020 у справі №910/10647/18.

4.4. Також, у постановах від 25.02.2018 у справі №201/12876/17, від 11.07.2019 у справі №462/7217/18, від 27.03.2019 у справі №646/8916/17 зазначено про те, що позови, які виникають з приводу нерухомого майна, - це позови, пов`язані з нерухомим майном, нерухомістю, нерухомою річчю, а тому всі позови у спорах, які є наслідком правовідносин, пов`язаних з обігом нерухомого майна повинні бути пред`явлені до суду за місцем знаходження цього майна.

4.5. У пункті 42 постанови Пленуму Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ № 3 від 01.03.2013 року «Про деякі питання юрисдикції загальних судів та визначення підсудності цивільних справ» вказано, що правила виключної підсудності поширюються на позови про право власності на таке майно; про право володіння і користування ним (ст. 358 ЦК України); про поділ нерухомого майна, що є у спільній частковій власності та виділ частки із цього майна (ст.ст. 364, 367 ЦК України); про поділ нерухомого майна, що є у спільній сумісній власності та виділ частки із цього майна (ст.ст. 370, 372 ЦК України); про право користування нерухомим майном (визначення порядку користування ним); про право, яке виникло із договору найму жилого приміщення, оренди тощо; про визнання правочину з нерухомістю недійсним; про звернення стягнення на нерухоме майно - предмет іпотеки чи застави; розірвання договору оренди землі; стягнення орендної плати, якщо спір виник з приводу нерухомого майна; про усунення від права на спадкування, визначення додаткового строку для прийняття спадщини.

4.6. Отже, виключна підсудність застосовується до тих спорів, вимоги за якими стосуються нерухомого майна як безпосередньо, так і опосередковано, а спір може стосуватися як правового режиму нерухомого майна, так і інших прав та обов`язків, що пов`язані з нерухомим майном.

4.7. Враховуючи, що предметом позову у цій справі є стягнення коштів отриманих за відчуження земельної ділянки кадастровий номер :10:050:0031, яка знаходиться за адресою: АДРЕСА_1 , тобто пов`язаний з обігом нерухомого майна, а тому на дану справу поширюються правила виключної підсудності, слід дійти висновку, що дана справа не підсудна Корольовського районного суду міста Житомира та підлягає переданню на розгляд Богунського районного суду міста Житомира за місцезнаходженням вказаної земельної ділянки.

Керуючись статтями 30, 31, 260, 261 Цивільного процесуального кодексу України,

П О С Т А Н О В И В:

1. Цивільну справу №296/2192/23 за позовом ОСОБА_3 до ОСОБА_1 про стягнення коштів з приводу купівлі-продажу земельної ділянки передати на розгляд Богунського районного суду міста Житомира.

2. Передачу справи за підсудністю здійснити на підставі цієї ухвали суду не пізніше п`яти днів після закінчення строку на її оскарження, а в разі подання скарги не пізніше п`яти днів після залишення її без задоволення.

Ухвала суду набирає законної сили з моменту її проголошення та може бути оскаржена до Житомирського апеляційного суду протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення.

Головуючий суддя Костянтин ШАЛОТА