У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

"29" червня 2023 р.

м. Київ

справа № 755/1812/22

провадження № 2/755/66/23

Дніпровський районний суд м. Києва в складі: головуючого судді Галагана В.І., за участю секретаря Проценко Н.А.,

розглянувши у підготовчому засіданні в приміщені Дніпровського районного суду міста Києва цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , треті особи: ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , приватний нотаріус Київського міського нотаріального округу Довбах Наталія Петрівна, Перша київська державна нотаріальна контора, про визнання заповіту недійсним, -

УСТАНОВИВ:

Ухвалою Дніпровського районного суду міста Києва від 19 квітня 2022 року відкрито провадження у даній справі, постановлено розгляд справи проводити за правилами загального позовного провадження.

Ухвалою Дніпровського районного суду міста Києва від 03 серпня 2022 року залучено до участі у цивільній справі за позовною заявою ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , треті особи: ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , приватний нотаріус Київського міського нотаріального округу Довбах Наталія Петрівна, про визнання заповіту недійсним, в якості третьої особи без самостійних вимог на стороні відповідача - Першу київську державну нотаріальну контору (адреса: 01135, м. Київ, проспект Перемоги, будинок № 11).

Ухвалою Дніпровського районного суду міста Києва від 13 грудня 2023 року призначено судову почеркознавчу експертизу та зупинено провадження у справі.

За протоколом автоматизованого розподілу судової справи між суддями в порядку статті 33 ЦПК України 28 квітня 2023 року головуючим суддею по справі визначено суддю Галагана В.І.

Вивчивши матеріали справи, суд дійшов висновку про залишення позову без розгляду з огляду на наступне.

Відповідно до ч. 1 ст. 210 Цивільного процесуального кодексу України, суд має розпочати розгляд справи по суті не пізніше ніж через шістдесят днів з дня відкриття провадження у справі, а у випадку продовження строку підготовчого провадження - не пізніше наступного дня з дня закінчення такого строку.

Ухвалою судді Дніпровського районного суду м. Києва Галагана В.І. від 26 травня 2023 року прийнято до свого провадження матеріали цивільної справи за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , треті особи: ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , приватний нотаріус Київського міського нотаріального округу Довбах Наталія Петрівна, Перша київська державна нотаріальна контора, про визнання заповіту недійсним; відновлено провадження у справі, призначено справу до підготовчого засідання на 22.06.2023 року.

22.06.2023 року позивач ОСОБА_1 та його представники в підготовче засідання не з`явились, про день, час та місце повідомлені належним чином, шляхом направлення ухвали суду від 26.05.2023 року на електронні адреси, зазначені ними особисто у позовній заяві та у письмових заявах, долучених до матеріалів справи, про поважні причини неявки суду не повідомлено, доказів причин поважності неявки суду не надано.

Разом з тим, поза межами підготовчого засідання від представника позивача ОСОБА_5 надійшло клопотання про відкладення розгляду справи. Однак клопотання не зареєстровано в системі «Електронний суд» та представником не надано суду докази поважності причин його неявки в засідання, а також не надано жодного доказу поважності причин неявки в засідання як позивача так і інших представників Адвокатського об`єднання, з яким укладено позивачем договір про надання правничої допомоги.

29.06.2023 року позивач ОСОБА_1 та його представники в підготовче засідання не з`явились повторно, про день, час та місце повідомлені належним чином, шляхом направлення судових повісток на електронні адреси, зазначені ними особисто у позовній заяві та у письмових заявах, долучених до матеріалів справи.

Про поважні причини неявки в підготовче засідання позивачем та його представниками суду не повідомлено повторно, доказів причин поважності неявки як у засідання на 22.06.2023 року так і у засідання на 29.06.2023 року суду не надано, клопотань про проведення підготовчого засідання у відсутності позивача та його представників не заявлено.

У постанові від 13 липня 2022 року у справі № 761/14537/15 Верховним Судом зауважено, що судова повістка на електронну адресу сторони є належним повідомленням, якщо особа раніше повідомляла цю адресу суду.

Таким чином, позивач та його уповноважений представник, які неодноразово повідомлялись про дату та час проведення підготовчого засідання шляхом надіслання судом відповідних повідомлень на електронну адресу представника позивача, особисто зазначену ним у позовній заяві, - повторно не з`явились в підготовче засідання. При цьому матеріали справи не містять жодного доказу на підтвердження заявлених стороною позивача причин відкладення засідання.

Статтею 6 Конвенції про захист прав і основоположних свобод людини, ратифікованої Законом України від 17 липня 1997 р. № 475/97-ВР, гарантовано кожній фізичній або юридичній особі право на розгляд судом протягом розумного строку цивільної, кримінальної, адміністративної або господарської справи, а також справи про адміністративне правопорушення, у якій вона є стороною.

Крім того, як наголошує у своїх рішеннях Європейський суд, позивач як сторона, яка задіяна в ході судового розгляду, зобов`язана з розумним інтервалом часу сама цікавитись провадженням у її справі, добросовісно користуватись належними їй процесуальними правами та неухильно виконувати процесуальні обов`язки.

Разом з тим, очевидним є те, що саме позивач є ініціатором судового розгляду справи, оскільки саме він звертається до суду із позовами про захист його порушених прав і інтересів.

Такий статус накладає на вказаного учасника справи певні обов`язки за порушення яких суд може прийняти несприятливе для позивача рішення.

Статтею 2 ЦПК України передбачено, що завданням цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави.

Нормами процесуального закону визначено право кожної особи на звернення до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів у порядку, встановленому ЦПК України.

Ніхто не може бути обмежений у праві на доступ до правосуддя, яке охоплює можливість особи ініціювати судовий розгляд та брати участь у судовому процесі. Кожен має право будь-якими не забороненими законом засобами захищати свої права і свободи від порушень і протиправних посягань.

Проте слід враховувати, що будь-яке суб`єктивне право має межі, оскільки суб`єктивне право є мірою свободи, мірою можливої поведінки правомочної особи в правовідносинах.

Відповідно до положення п. 3 ч. 1 ст. 257 Цивільного процесуального кодексу України, суд постановляє ухвалу про залишення позову без розгляду, якщо належним чином повідомлений позивач повторно не з`явився в судове засідання або не повідомив про причини неявки, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності і його нез`явлення не перешкоджає розгляду справи.

Отже, повторна неявка позивача є підставою для залишення позову без розгляду незалежно від причин такої неявки.

Подібні висновки викладені у постанові Верховного Суду від 22 вересня 2021 року у справі № 465/205/17 (провадження № 61-9536св21).

Згідно зі статтею 43, 44 Цивільного процесуального кодексу України учасники судового процесу та їхні представники повинні добросовісно користуватися процесуальними правами; зловживання процесуальними правами не допускається.

На осіб, які беруть участь у справі, покладається загальний обов`язок - добросовісно здійснювати свої процесуальні права і виконувати процесуальні обов`язки. Під добросовісністю необхідно розуміти користування правами за призначенням, здійснення обов`язків у межах визначених законом, недопустимість посягання на права інших учасників цивільного процесу, заборона зловживання процесуальними правами.

Системний аналіз зазначених норм процесуального права дає підстави для висновку, що законодавець диференціює необхідність урахування судом поважності/неповажності причин неявки позивача до суду залежно від того, якою є неявка: першою чи повторною. Така диференціація обумовлена як необхідністю забезпечити дотримання прав позивача на участь у судовому засіданні у разі першої неявки за належного його повідомлення про час та місце судового засідання та поважності причин неявки, так і необхідністю введення певних обмежень з метою дотримання процесуальних строків розгляду справи, прав та інтересів іншої сторони - відповідача, який притягнутий до участі у справі позивачем, а тому саме останній має продемонструвати свій інтерес у як найскорішому розгляді справи, а отже зобов`язаний у розумні інтервали цікавитися провадженням у справі. Саме тому, повторна неявка позивача в судове засідання, незалежно від поважності її причин, дає суду підстави залишити позовну заяву без розгляду, крім випадку, якщо від позивача надійшла заява про розгляд справи за його відсутності, і його неявка не перешкоджає вирішенню спору по суті.

Таким чином, зазначена норма дисциплінує позивача, як ініціатора судового розгляду, стимулює його належно користуватися своїми правами щоб не допустити затягування розгляду справи.

Подібні висновки викладені у постанові Верховного Суду від 11 березня 2021 року у справі № 558/9/18 (провадження № 61-13892св20).

Верховний суд у постанові від 28 жовтня 2021 року у справі № 465/6555/16-ц вважає, що у будь-якому випадку позивач зобов`язаний з`являтись до суду не зважаючи на наявність поважних причин для неявки.

Таким чином, діючи в межах норм чинного цивільного процесуального законодавства України, дотримуючись встановлених розумних строків розгляду справи, суд дійшов висновку про безпідставність повторної неявки в підготовче засідання позивача та його представників, повідомлених належним чином про дату підготовчого засідання шляхом направлення повідомлень на електронну адресу, зазначену особисто представником позивача в позовній заяві, тому позов підлягає залишення без розгляду.

Враховуючи наведене та керуючись ст.ст. 43, 44, 141, 142, 187, 257-261, 252-354 Цивільного процесуального кодексу України, суд -

УХВАЛИВ:

Позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , треті особи: ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , приватний нотаріус Київського міського нотаріального округу Довбах Наталія Петрівна, Перша київська державна нотаріальна контора, про визнання заповіту недійсним - залишити без розгляду.

Залишення позовної заяви без розгляду не перешкоджає повторному зверненню із заявою до суду, якщо перестануть існувати обставини, що стали підставою для залишення позовної заяви без розгляду.

Апеляційна скарга на ухвалу суду може бути подана до Київського апеляційного суду протягом п`ятнадцяти днів з дня її складення.

Учасники судового розгляду мають право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження ухвали суду, якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення даної ухвали суду.

Повний текст ухвали суду складено 29 червня 2023 року.

Суддя: В.І. Галаган