У Х В А Л А

"21" квітня 2023 р. Справа153/580/23

Провадження2/153/143/23-ц

Суддя Ямпільського районного суду Вінницької області Швець Р.В., отримавши позовну заяву ОСОБА_1 до Ямпільської міської ради Вінницької області про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини,

В С Т А Н О В И В :

Представник позивача ОСОБА_1 адвокат Корчак Д.О., звернулася до суду з позовом до Ямпільської міської ради Вінницької області про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини.

Свої позовні вимоги мотивує тим, що позивач ОСОБА_1 є спадкоємцем після смерті ОСОБА_2 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_1 за заповітом. Однак, ОСОБА_1 не знала про існування заповіту та у зв`язку з військовою агресією російської федерації перебувала з дітьми за межами України, у зв`язку з чим не змогла вчасно подати заяву до нотаріуса про прийняти спадщину.

Вивчивши позовну заяву та додані до неї матеріали, вважаю, що позовну заяву необхідно залишити без руху з наступних підстав.

Відповідно до ст.4 ЦПК України кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів.

Положення пункту 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод гарантує кожному право подати до суду будь-який позов, що стосується його цивільних прав і обов`язків. Проте право на суд не є абсолютним і воно може бути піддане обмеженням, дозволеним за змістом, тому що право на доступ до суду за своєю природою потребує регулювання з боку держави.

Зокрема, порядок звернення до суду за судовим захистом урегульовано ЦПК України. Подання заяви до суду має відбуватись із дотриманням певних умов, зокрема ст.ст. 175,177 ЦПК України.

Відповідно до п.п. 5, 6 ч.3 ст.175 ЦПК України позовна заява повинна містити: виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги; зазначення доказів, що підтверджують вказані обставини; відомості про вжиття заходів досудового врегулювання спору, якщо такі проводилися, в тому числі, якщо законом визначений обов`язковий досудовий порядок урегулювання спору.

Так, позовні вимоги ОСОБА_1 стосуються визначення додаткового строку, достатнього для подання нею заяви про прийняття спадщини після смерті ОСОБА_2 .

Статтями 34, 66 Закону України "Про нотаріат" визначено, що видача свідоцтв про право на спадщину відноситься до повноважень нотаріусів; у встановлений законом строк для оформлення спадкової маси, до складу якої входить нерухоме майно, спадкоємці зобов`язані звернутись до нотаріуса із заявою про прийняття спадщини та з пакетом документів, які підтверджують такі факти: факт смерті спадкодавця, час і місце відкриття спадщини, наявність підстав для закликання до спадкоємства, якщо має місце спадкування за законом, прийняття спадкоємцем спадщини у встановлений законом спосіб, склад спадкового майна, на яке видається свідоцтво про право на спадщину, надавши свідоцтво про смерть спадкодавця, документи, що підтверджують родинні зв`язки з померлим, та правовстановлюючі документи на спадкове майно, на яке видається свідоцтво про право на спадщину.

Згідно з листом Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ від 16 травня 2013 року за N24-753/0/4-13 "Про судову практику розгляду цивільних справ про спадкування" у справах про спадкування права власності на нерухоме майно суди не повинні задовольняти позовні вимоги про визнання права власності в порядку спадкування за законом чи за заповітом за відсутності спору між спадкоємцями стосовно спадщини, оскільки реалізація прав позивачів має інші механізми: звернення до нотаріальної контори із заявою про прийняття спадщини, встановлення факту прийняття спадщини, продовження строку прийняття спадщини (у разі відкриття спадщини до 1 січня 2004 року), про визначення додаткового строку для прийняття спадщини, про встановлення факту постійного проживання спадкоємця разом із спадкодавцем щодо правовідносин, які виникли після набрання чинності ЦК. При цьому судам слід враховувати, що свідоцтво про право на спадщину видається нотаріусом на підставі письмової заяви спадкоємців після закінчення шести місяців з дня відкриття спадщини, а у випадках, передбачених ч.2 ст.1270, ст.1276 ЦК - не раніше зазначених у цих статтях строків. Свідоцтво про право на спадщину видається спадкоємцям, що прийняли спадщину, тобто тим, які постійно проживали разом зі спадкодавцем чи подали заяву нотаріусу про прийняття спадщини.

Відповідно до п.23 Постанови Пленуму Верховного суду України "Про судову практику у справах про спадкування" від 30 травня 2008 року за N7, свідоцтво про право на спадщину видається за письмовою заявою спадкоємців, які прийняли спадщину, в порядку, установленому цивільним законодавством. За наявності умов для одержання в нотаріальній конторі свідоцтва про право на спадщину вимоги про визнання права на спадщину судовому розглядові не підлягають. У разі відмови нотаріуса в оформленні права на спадщину особа може звернутися до суду за правилами позовного провадження.

Враховуючи зазначене, право звернення до суду за правилами позовного провадження з метою захисту порушеного права на спадщину настає в спадкоємця тільки у разі відмови нотаріуса в оформленні права на спадщину.

Аналогічна правова позиція викладена у постанові Верховного Суду від 16 січня 2019 року, справа N 2-390/2006.

Проте, всупереч ст.175 ЦПК України, зазначені відомості (відмова нотаріуса в оформленні права на спадщину за позивачем) позовна заява не містить.

В матеріалах справи відсутня письмова обґрунтована постанова нотаріуса про відмову у вчиненні нотаріальної дії, зокрема про відмову ОСОБА_1 у видачі свідоцтва про право на спадщину за заповітом.

За вимогами ч. 5 ст.177 ЦПК України позивач зобов`язаний додати до позовної заяви всі наявні в нього докази, що підтверджують обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги (якщо подаються письмові чи електронні докази позивач може додати до позовної заяви копії відповідних доказів).

Згідно ч. 2 ст. 27 ЦПК України позови до юридичних осіб пред`являються в суд за їхнім місцезнаходженням згідно з Єдиним державним реєстром юридичних осіб, фізичних осіб - підприємців та громадських формувань.

Відповідачем у вказаній справі зазначено територіальну громаду Ямпільську міську раду Вінницької області, в позовній заяві зазначено про відсутність осіб, які мають право на спадщину та відсутність інших спадкоємців за законом або за заповітом після смерті ОСОБА_2 , однак, доказів, які б підтверджували або спростовували ці обставини позивач не зазначила та не надала.

Відповідно до ч.ч.1, 2 ст.1221 ЦК України місцем відкриття спадщини є останнє місце проживання спадкодавця. Якщо місце проживання спадкодавця невідоме, місцем відкриття спадщини є місцезнаходження нерухомого майна або основної його частини, а за відсутності нерухомого майна - місцезнаходження основної частини рухомого майна.

Відповідно до ч.1 ст. 30 ЦПК України, позови, що виникають із приводу нерухомого майна, пред`являються за місцезнаходженням майна або основної його частини. Якщо пов`язані між собою позовні вимоги пред`явлені одночасно щодо декількох об`єктів нерухомого майна, спір розглядається за місцезнаходженням об`єкта, вартість якого є найвищою.

Згідно п. 42 Постанови Пленуму Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ №3 від 01.03.2013 на позови спадкоємця про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини поширюються правила виключної підсудності.

Відповідно до правової позиції викладеної у постанові Верховного Суду від 16.05.2018 року у справі № 640/16548/16-ц, до позовів, що виникають з приводу нерухомого майна, належать, зокрема, позови про право власності на таке майно; про право володіння і користування ним (стаття 358 ЦК України); про поділ нерухомого майна, що є у спільній частковій власності та виділ частки із цього майна (статті 364, 367 ЦК України); про поділ нерухомого майна, що є у спільній сумісній власності та виділ частки із цього майна (статті 370, 372 ЦК України); про право користування нерухомим майном (визначення порядку користування ним); про право, яке виникло із договору найму жилого приміщення, оренди тощо; про визнання правочину з нерухомістю недійсним; про звернення стягнення на нерухоме майно - предмет іпотеки чи застави; розірвання договору оренди землі; стягнення орендної плати, якщо спір виник з приводу нерухомого майна; про усунення від права на спадкування та визначення додаткового строку для прийняття спадщини.

Разом з тим, позивачем, у порушенням ч. 6 ст. 175 ЦПК України, у позовній заяві не вказані інші відомості, необхідні для правильного вирішення спору, а саме: не зазначено останнє місце проживання померлої ОСОБА_2 , склад спадкового майна та його місцезнаходження, що позбавляє суд можливості встановити місце відкриття спадщини та те, що даний спір належить до територіальної юрисдикції (підсудності) Ямпільського районного суду Вінницької області.

Суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у ст.ст. 175 і 177 ЦПК України, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху. В ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху (ч.ч. 1, 2 ст. 185 ЦПК України).

Враховуючи викладене, суддя приходить до висновку про залишення позовної заяви без руху та надання позивачеві строку для усунення наведених недоліків, які необхідно усунути шляхом подання до суду позовної заяви в новій редакції, в якій зазначити відомості про останнє місце проживання померлої ОСОБА_2 , склад спадкового майна та його місцезнаходження; відомості про відмову нотаріуса у вчиненні нотаріальної дії, зокрема про відмову ОСОБА_1 у видачі свідоцтва про право на спадщину за заповітом, зазначивши докази, які підтверджують такі обставини, надавши їх для суду з копіями відповідно до кількості учасників справи.

На підставі вищевикладеного, керуючись ст.ст.175,177,185 ЦПК України, суд

П О С Т А Н О В И В :

Позовну заяву ОСОБА_1 до Ямпільської міської ради Вінницької області про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини - залишити без руху.

Надати позивачеві строк для усунення недоліків позовної заяви 7 (сім) днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

У випадку невиконання вказаних вимог суду, позовна заява вважатиметься неподаною і буде повернута позивачеві.

Копію ухвали про залишення позовної заяви без руху невідкладно надіслати позивачеві.

Ухвала набирає законної сили негайно після її підписання суддею та оскарженню не підлягає.

Суддя Р.В. Швець