Провадження № 2/756/221/23
Р І Ш Е Н Н Я

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

5 квітня 2023 року Оболонський районний суд міста Києва у складі:

головуючого - судді Жука М.В.,

при секретарях Колядінцевій П.В., Шершньові В.О.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в приміщенні суду в м. Києві цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , третя особа приватний нотаріус Київського міського нотаріального округу Федоренко Владислава Володимирівна, про зменшення обов`язкової частки у спадщині,

в с т а н о в и в:

У жовтні 2020 року ОСОБА_1 звернувся до суду з позовом до ОСОБА_2 , третя особа приватний нотаріус КМНО Федоренко В.В., Управління авіації та політики на воді ГУНП в місті Києві, про зменшення обов`язкової частки у спадщині.

В обґрунтування позову зазначає, що ІНФОРМАЦІЯ_1 помер ОСОБА_3 , який на випадок своєї смерті склав заповіт, яким заповів йому все своє майно. Окрім нього спадкоємцем обов`язкової частки майна померлого є непрацездатний батько ОСОБА_3 - ОСОБА_2 .

Оскільки ОСОБА_2 ніколи не цікавився життям померлого, не спілкувався з ним та не приймав участі у його житті, ОСОБА_1 просить суд зменшити обов`язкову частку ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , у спадщині його сина ОСОБА_3 , померлого ІНФОРМАЦІЯ_1 , із частини спадкового майна до 1/10 частини спадкового майна.

07.04.2021 року до суду від представника відповідача надійшов відзив, в якому він заперечує всі доводи позивача, на які він посилається у позовній заяві, вважає позов безпідставним та необґрунтованим.

Ухвалою суду, постановленою 30.08.2021 року в судовому засіданні, яка відповідно до ч.ч. 4, 5 ст. 259 ЦПК України занесена до протоколу судового засідання, виключено Управління авіації та політики на воді ГУНП в місті Києвізі складу третіх осіб.

У судовому засіданні ОСОБА_1 та його представниця ОСОБА_4 позовні вимоги підтримали, позов просили задовольнити, посилаючись на викладені у позовній заяві та письмових поясненнях обставини.

ОСОБА_2 та його представник у судове засідання не з`явились, про день, час та місце судового засідання повідомлені належним чином, про причини неявки суд не повідомили, заяв про розгляд справи за їх відсутності до суду не надходило.

Приватний нотаріус КМНО Федоренко В.В. в судове засідання не з`явився, в матеріалах справи міститься його заява, в якій він просить проводити розгляд справи без його участі.

Заслухавши учасників процесу, дослідивши матеріали справи, суд дійшов висновку про відмову в позові, виходячи з наступного.

Відповідно до ст. 2 ЦПК України завданням цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави.

Частиною 1 ст. 13 ЦПК України встановлено, що суд розглядає справи не інакше як за зверненнями особи, поданими відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом.

Згідно ст. 81 ЦПК України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог і заперечень, крім випадків, встановлених законом.

Обставини, які визнаються учасниками справи, не підлягають доказуванню, якщо суд не має обґрунтованого сумніву щодо достовірності цих обставин або добровільності їх визнання. Обставини, які визнаються учасниками справи, зазначаються в заявах по суті справи, поясненнях учасників справи, їхніх представників (ч. 1 ст. 82 ЦПК України).

Судом установлено, що 06.02.2020 року ОСОБА_3 склав заповіт, згідно якого все його майно, де б воно не було та з чого б воно не складалося, і взагалі, все те, що йому буде належати на день смерті і на що він матиме право за законом заповів ОСОБА_5 (а.с. 224).

ІНФОРМАЦІЯ_1 помер ОСОБА_3 , що підтверджується свідоцтвом про смерть серії НОМЕР_1 (а.с. 196).

Згідно довідки про причину смерті ОСОБА_3 помер ІНФОРМАЦІЯ_1 від дії вогнепальної ручної зброї (а.с. 197).

Як вбачається з листа Національної поліції України про надання інформації відносно ОСОБА_3 від 22.07.2020 року слідчим відділенням відділу поліції в річковому порту Київ ГУ НП у м. Києві здійснюється досудове розслідування в окремому кримінальному провадженні, яке розпочато 28.04.2020 року за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 115 (умисне вбивство) КК України.

Як вбачається з протоколу допиту свідка від 01.05.2020 року ОСОБА_6 повідомила, що її мама - ОСОБА_7 є рідною сестрою померлого ОСОБА_3 , стосунки в них були дружні, спілкувалися часто по телефону та зустрічалися на свята (а.с. 62-65).

ОСОБА_7 займалася організацією поховання ОСОБА_3 , що підтверджується договором-замовленням на організацію проведення поховання від 02.05.2020 року, довіреністю ОСОБА_7 від 02.05.2020 року на уповноваження ОСОБА_8 та ОСОБА_9 представляти її з усіх питань, що стосується поховання його брата ОСОБА_3 та договором-замовлення № 8.3314 ОП на організацію та проведення поховання від 04.05.2020 року (а.с. 66-69).

09.06.2020 року приватному нотаріусу КМНО Федоренку В.В. надійшла заява ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , про прийняття спадщини після смерті сина ОСОБА_3 (а.с. 195).

13.06.2020 року ОСОБА_1 подав приватному нотаріусу КМНО Федоренку В.В. заяву про прийняття спадщини померлого ОСОБА_3 за заповітом (а.с. 213).

Відповідно до ст. 1216 ЦК України спадкуванням є перехід прав та обов`язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця), до інших осіб (спадкоємців).

Згідно зі ст. 1217 ЦК України спадкування здійснюється за заповітом або за законом.

Відповідно до ст. 1218 ЦК України, до складу спадщини входять усі права та обов`язки, що належали спадкодавцеві на момент відкриття спадщини і не припинилися внаслідок його смерті.

Статтею 1233 ЦК України передбачено, що заповітом є особисте розпорядження фізичної особи на випадок своєї смерті.

Згідно ч. 1 ст. 1235 ЦК України заповідач може призначити своїми спадкоємцями одну або кілька фізичних осіб, незалежно від наявності у нього з цими особами сімейних, родинних відносин, а також інших учасників цивільних відносин.

Як визначено у ч. 1 ст. 1241 ЦК України малолітні, неповнолітні, повнолітні непрацездатні діти спадкодавця, непрацездатна вдова (вдівець) та непрацездатні батьки спадкують, незалежно від змісту заповіту, половину частки, яка належала б кожному з них у разі спадкування за законом (обов`язкова частка).

При визначенні розміру обов`язкової частки в спадщині враховуються всі спадкоємці за законом першої черги, увесь склад спадщини, зокрема, право на вклади в банку (фінансовій установі), щодо яких вкладником було зроблено розпорядження на випадок своєї смерті, вартість речей звичайної домашньої обстановки та вжитку, вартість заповідального відказу, про що також зазначено у Постанові Пленуму Верховного Суду України від 30.05.2008 року № 7.

Як передбачено ст. 1261 ЦК України у першу чергу право на спадкування за законом мають діти спадкодавця, у тому числі зачаті за життя спадкодавця та народжені після його смерті, той з подружжя, який його пережив, та батьки.

Згідно абзацу 2 ч. 1 ст. 1241 ЦК України розмір обов`язкової частки у спадщині може бути зменшений судом з урахуванням відносин між цими спадкоємцями та спадкодавцем, а також інших обставин, які мають істотне значення.

При вирішенні спорів про зменшення розміру обов`язкової частки у спадщині встановленню та оцінюванню судом підлягає характер відносин між спадкодавцем та спадкоємцем, інші обставини, що мають істотне значення. Зокрема ними може вважатися тривала відсутність спілкування між спадкодавцем і спадкоємцем, неприязні стосунки, зумовлені аморальною поведінкою спадкоємця тощо.

Зменшення розміру обов`язкової частки в спадщині полягає у пропорційному зменшенні частки такого спадкоємця.

Отже, аналіз вказаних норм матеріального права дає підстави для висновку, що заявляючи вимоги про зменшення розміру обов`язкової частки, позивач повинен довести суду та підтвердити належними і допустимими доказами підстави такого зменшення, зокрема, відсутність або негативний характер відносин між спадкоємцями та спадкодавцем, неприязні стосунки в зв`язку з аморальною поведінкою спадкоємця тощо.

Аналогічний правовий висновок викладено в постанові Верховного Суду від 18.01.2023 року у справі № 757/40264/15-ц.

Статтею 76 ЦПК України встановлено, що доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. Ці дані встановлюються: письмовими, речовими і електронними доказами; висновками експертів; показаннями свідків.

Як визначено у ч.ч. 1, 2 ст. 77 ЦПК України належними є докази, які містять інформацію щодо предмета доказування. Предметом доказування є обставини, що підтверджують заявлені вимоги чи заперечення або мають інше значення для розгляду справи і підлягають встановленню при ухваленні судового рішення.

Відповідно до ст. 78 ЦПК України суд не бере до уваги докази, що одержані з порушенням порядку, встановленого законом. Обставини справи, які за законом мають бути підтверджені певними засобами доказування, не можуть підтверджуватися іншими засобами доказування.

Згідно з ч. 6 ст. 81 ЦПК України доказування не може ґрунтуватися на припущеннях.

Враховуючи, що ОСОБА_1 не надано належних та достатніх доказів на підтвердження того, що між спадкодавцем та його батьком було припинено спілкування чи існували неприязні стосунки, зумовлені поведінкою саме спадкоємця обов`язкової частки, який є особою похилого віку, або інших обставин, які мають істотне значення, суд дійшов висновку про відмову в позові.

Керуючись ст. ст. 2-13, 76-83, 133, 141, 209, 258, 259, 263-265, 268, 273, 354 ЦПК України, суд -

в и р і ш и в:

У позові ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , третя особа приватний нотаріус Київського міського нотаріального округу Федоренко Владислава Володимирівна, про зменшення обов`язкової частки у спадщині - відмовити.

Рішення суду може бути оскаржено в апеляційному порядку до Київського апеляційного суду через Оболонський районний суд міста Києва шляхом подання апеляційної скарги в тридцятиденний строк з дня виготовлення повного тексту рішення.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Суддя