ДНІПРОВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
Провадження № 22-ц/803/4213/23 Справа № 182/4364/19 Суддя у 1-й інстанції - Томаш В. І. Суддя у 2-й інстанції - Агєєв О. В.
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

31 травня 2023 року м.Кривий Ріг

Дніпровський апеляційний суд у складі:

головуючого судді Агєєва О.В.,

суддів: Кішкіної І.В., Корчистої О.І.,

за участю секретаря судового засідання Шумило І.В.

розглянувши у відкритому судовому засіданні в приміщенні Дніпровського апеляційного суду в м.Кривий Ріг Дніпропетровської області цивільну справу №182/4364/19 за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , треті особи: приватний нотаріус Нікопольського міського нотаріального округу Дніпропетровської області Дряблов Олександр Володимирович, приватний нотаріус Нікопольського міського нотаріального округу Дніпропетровської області Іопель Сергій Олександрович про визнання правочинів недійсними, з апеляційною скаргою ОСОБА_1 на ухвалу Орджонікідзевського міського суду Дніпропетровської області від 01 березня 2023 року, постановлену у складі судді Томаш В.І., -

ВСТАНОВИВ:

В червні 2019 року ОСОБА_1 звернувся до суду з позовом до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , треті особи: приватний нотаріус Нікопольського міського нотаріального округу Дніпропетровської області Дряблов Олександр Володимирович, приватний нотаріус Нікопольського міського нотаріального округу Дніпропетровської області Іопель Сергій Олександрович про визнання правочинів недійсними.

Ухвалою Орджонікідзевського міського суду Дніпропетровської області від 01 березня 2023 року позов ОСОБА_1 було залишено без розгляду.

Не погодившись з зазначеною ухвалою, позивач через свого представника, подав апеляційну скаргу, у якій просив ухвалу суду скасувати, направивши справу до суду першої інстанції для продовження розгляду.

В обґрунтування зазначив, що 16.02.2023 року нею (представником) була надіслана заява до суду про проведення судового засідання 01.03.2023 року за її участю в режимі відеоконференції поза межам приміщення суду з використанням власних технічних засобів та електронного підпису. Однак 01.03.2023 року з технічних причин вона не мала можливості вийти на відеоконференцію, тому надіслала до суду заяву про проведення судового засідання 01.03.2023 року без її участі. Секретар судового засідання в телефонному режимі повідомила, що вона отримала заяву апелянта, проте суд її проігнорував. Неявка представника позивача, за наявності заяви про проведення судового засідання без його участі, не перешкоджала розгляду справи і у суду не було законних підстав для залишення позову без розгляду. Стосовно неявки в судове засідання більше 10 разів зазначила, що її робоче місце адвоката у м.Нікополь, та в липні 2022 року вона була вимушена виїхати з міста через військові дії. З серпня 2022 року вона є внутрішньо переміщеною особою і проживає в м. Києві. У зв`язку з такими обставинами нею направлялись до суду заяви про проведення судового засідання за їi участі в режимі відеоконференції. Однак через обстріли по енергосистемі України і відсутність світла в м. Києві, а також перебування в укритті під час повітряної тривоги, позбавляли її можливості приймати участь в судових засіданнях в режимі відеоконференції у призначений час.

ОСОБА_2 надав відзив на апеляційну скаргу, у якому просив залишити апеляційну скаргу без задоволення, а ухвалу суду - без змін. В обґрунтування зазначив, що аналогічний позов юристів Славіковського С.П. та Мірошниченко О.В. в інтересах ОСОБА_1 , з аналогічними позовними вимогами, вже розглядався судами у справах №182/2278/16-ц та №180/1893/16, який було подано 28 квітня 2016 року. Ухвалою Дніпровського апеляційного суду від 15 січня 2019 року вказаний позов вже було залишено без розгляду. ОСОБА_5 , як представник позивача, була належним чином повідомлена про дату час та місце розгляду справи зокрема у судових засіданнях призначених на 28 грудня 2021 року, 29 березня, 26 квітня, 25 травня, 04 та 30 серпня, 20 вересня, 11 жовтня, 1 листопада, 29 листопада, 20 грудня 2022 року, 17 січня, 01 березня 2023 року, однак не з`явилася в них без поважної на те причини. У зв`язку з наведеним у суду не може виникати сумнівів, про неодноразову неявку представника позивача в судові засідання без поважної причини, а подані заяви про відкладення судових засідань не містять жодних доказів та належного обґрунтування поважності причин неявки. Сам же позивач взагалі жодного разу до суду не з`являвся. Згідно правової позиції Верховного суду, викладеної в Ухвалі від 10 березня 2023 року у справі №540/1285/22, повітряна тривога, відсутність електрозабезпечення, неможливість використання транспорту, ракетне чи інше збройне ураження території не можуть бути поважними причинами для пропущення строку чи невчинення певних процесуальних дій. Зазначає, що обов`язком сторін є користування підсистемою «Електронний суд» ЄСІТС, тому всі процесуальні документи та документи по суті справи ОСОБА_5 які надійшли до суду через електронну пошту - є неналежно поданими та не повинні братися судом до уваги. Що стосується судового засідання Орджонікідзевського міського суду Дніпропетровської області, яке було призначено на 01 березня 2023 року о 10-00 годині, ОСОБА_5 дійсно подала заяву про проведення судового засідання без її участі, хоча подала її о 10-17 годині (підтверджується Довідкою № 182/4364/19/3299/2023 від 18 квітня 2023 року), тобто вже після початку судового засідання і суд взагалі не повинен був брати її до уваги, хоча зробив це. У представника ОСОБА_5 було мінімум сім поспіль неявок у судові засідання без поважної причини. Також зазначає про недоліки апеляційної скарги.

В судовому засіданні апеляційного суду представник позивача підтримала доводи апеляційної скарги, просила її задовольнити.

В судовому засіданні апеляційного суду відповідач ОСОБА_2 просив залишити апеляційну скаргу без задоволення, ухвалу суду без змін. Крім того просив закрити апеляційне провадження у справі у зв`язку з недоліками апеляційної скарги.

Представник ОСОБА_6 адвокат Онищенко С.В. в судовому засіданні заперечував проти доводів апеляційної скарги, просив її відхилити. Підтримав клопотання ОСОБА_2 про закриття апеляційного провадження.

Інші учасники процесу в судове засідання не з`явились, про дату, час і місце розгляду справи повідомлені у встановленому законом порядку.

Апеляційний суд вважає можливим розглянути справу за відсутності учасників справи, які не з`явились в судове засідання, оскільки, відповідно до частини 2 ст.372 ЦПК України, неявка сторін або інших учасників справи, належним чином повідомлених про дату, час і місце розгляду справи, не перешкоджає розгляду справи.

Заслухавши суддю-доповідача, відповідача, представників сторін, дослідивши матеріали справи та перевіривши доводи апеляційної скарги, апеляційний суд вважає, що апеляційна скарга підлягає задоволенню, ухвала суду першої інстанції скасуванню з направленням справи для продовження розгляду з наступних підстав.

У частині третій статті 3 ЦПК України визначено, що провадження в цивільних справах здійснюється відповідно до законів, чинних на час вчинення окремих процесуальних дій, розгляду і вирішення справи.

Згідно з частиною першою, другою та п`ятою статті 263 ЦПК України судове рішення повинно ґрунтуватись на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим.

Законним є рішення, ухвалене судом відповідно до норм матеріального права і з дотриманням норм процесуального права.

Обґрунтованим є рішення, ухвалене на підстав повно і всебічно з`ясованих обставин, на які сторони посилаються як на підставу своїх вимог і заперечень, підтверджених тими доказами, які були досліджені в судовому засіданні.

Ухвала суду першої інстанції не в повній мірі відповідає вказаним вимогам закону.

Так, з матеріалів справи вбачається, що у червні 2019 року ОСОБА_1 звернувся до суду з позовом до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , треті особи: приватний нотаріус Нікопольського міського нотаріального округу Дніпропетровської області Дряблов Олександр Володимирович, приватний нотаріус Нікопольського міського нотаріального округу Дніпропетровської області Іопель Сергій Олександрович про визнання правочинів недійснимии. Також вбачається, що від його імені та в його інтересах діяла адвокат Перевертайло Л.Т.

Ухвалою Дзержинського районного суду міста Кривого Рогу від 10 вересня 2019 року було відкрито провадження у справі. Вбачається, що розгляд справи неодноразово відкладався у зв`язку з заявами про відкладення та неявкою сторін.

Зокрема 27.12.2021 року від ОСОБА_2 надійшла заява про відкладення судового засідання, призначеного на 28 грудня 2021 року. 28.12.2021 року від ОСОБА_5 також надійшла заява про відкладення судового засідання, призначеного на 28 грудня 2021 року.

Згідно довідки судове засідання, призначене на 28.12.2021 року було відкладене на 25.01.2022 року у зв`язку з неявкою учасників справи.

Згідно протоколу судового засідання від 25.01.2022 року представник позивача була присутня у судовому засіданні, розгляд справи було відкладено на 02.03.2022 року.

Згідно довідки судове засідання, призначене на 02.03.2022 року було відкладене на 29.03.2022 року у зв`язку з неявкою учасників справи.

Також 21.03.2022 року від ОСОБА_5 надійшла заява про розгляд справи в режимі відеоконференції, що була задоволена ухвалою від 21.03.2022 року.

29.03.2022 року від представника відповідача надійшла заява про відкладення розгляду справи.

Згідно довідки судове засідання, призначене на 29.03.2022 року було відкладене на 26.04.2022 року у зв`язку з неявкою учасників справи, та поданням стороною відповідача заяви.

18.04.2022 року від ОСОБА_5 надійшла заява про розгляд справи в режимі відеоконференції, яка була задоволена ухвалою від 19.04.2022 року.

Згідно довідки судове засідання, призначене на 26.04.2022 року було відкладене на 25.05.2022 року у зв`язку з неявкою учасників справи.

24.05.2022 року від ОСОБА_5 надійшла заява про відкладення судового засідання, призначеного на 25.05.2022 року, у зв`язку з її зайнятістю у кримінальному провадженні.

Згідно довідки судове засідання, призначене на 25.05.2022 року було відкладене на 21.06.2022 року у зв`язку з неявкою учасників справи.

15.06.2022 року від ОСОБА_5 надійшла заява про розгляд справи в режимі відеоконференції, що була задоволена ухвалою від 16.06.2022 року.

Згідно протоколу судового засідання від 21.06.2022 року представник позивача була присутня у судовому засіданні, розгляд справи було відкладено на 04.08.2022 року.

04.08.2022 року від ОСОБА_5 надійшла заява про відкладення розгляду справи на весь період ведення бойових дій на території м.Нікополь у зв`язку з неможливістю приймати участь у судових засіданнях.

Згідно довідки судове засідання, призначене на 04.08.2022 року було відкладене на 30.08.2022 року у зв`язку з неявкою учасників справи, та поданням стороною позивача заяви.

30.08.2022 року від ОСОБА_5 надійшла заява про відкладення розгляду справи у зв`язку з неможливістю приймати участь у судовому засіданні через бойові дії.

Згідно довідки судове засідання, призначене на 30.08.2022 року було відкладене на 20.09.2022 року у зв`язку з неявкою учасників справи, та поданням стороною позивача заяви.

31.08.2022 року до суду надійшла заява ОСОБА_2 про залишення позову без розгляду у зв`язку з неявкою позивача.

07.09.2022 року від ОСОБА_5 надійшла заява про відкладення розгляду справи у зв`язку з неможливістю приймати участь у судовому засіданні через бойові дії.

Згідно протоколу судового засідання від 20.09.2022 року представник позивача була присутня у судовому засіданні, розгляд справи було відкладено на 11.10.2022 року. Крім того, в ухвалі від 11.10.2022 про закриття підготовчого засідання зазначено, що клопотання відповідача ОСОБА_2 про залишення позову без розгляду є передчасним та необґрунтованим, оскільки представник позивача не з`явилась до суду з поважних причин.

Згідно довідки судове засідання, призначене на 11.10.2022 року, було відкладене на 01.11.2022 року у зв`язку з неявкою учасників справи, та ненадходженням відповідей на запити.

17.10.2022 року від ОСОБА_5 надійшла заява про розгляд справи в режимі відеоконференції.

Згідно довідки судове засідання, призначене на 01.11.2022 року було відкладене на 29.11.2022 року у зв`язку з неявкою учасників справи.

Згідно довідки судове засідання, призначене на 29.11.2022 року, було відкладене на 20.12.2022 року у зв`язку з неявкою учасників справи.

Згідно довідки судове засідання, призначене на 20.12.2022 року, було відкладене на 17.01.2023 року у зв`язку з неявкою учасників справи, відсутністю електроенергії та інтернет зв`язку.

17.01.2023 року до суду надійшла заява ОСОБА_2 про залишення позову без розгляду у зв`язку з неявкою позивача.

Згідно довідки судове засідання, призначене на 17.01.2023 року, було відкладене на 07.02.2023 року у зв`язку з неявкою учасників справи, та клопотанням сторони позивача.

18.01.2023 року від ОСОБА_5 надійшла заява про відкладення судового засідання 17.01.2023 року у зв`язку з відсутністю світла та неможливістю вийти на відеоконференцію.

Згідно протоколу судового засідання від 07.02.2023 року представник позивача була присутня у судовому засіданні, розгляд справи було відкладено на 01.03.2023 року.

16.02.2023 року від ОСОБА_5 надійшла заява про розгляд справи в режимі відеоконференції.

01.03.2023 року від ОСОБА_5 надійшла заява про розгляд справи за її відсутності. Згідно довідки від 18.04.2023 року, доданої відповідачем до відзиву на апеляційну скаргу, зазначена заява надійшла до суду 01 березня 2023 року о 10 годині 17 хвилин.

Згідно протоколу судового засідання від 01.03.2023 року судове засідання розпочато о 10 годині 28 хвилин, суддя оголосив заяву позивача про розгляд справи за її відсутності.

Також з матеріалів справи вбачається, що суд першої інстанції повідомляв представника позивача про розгляд справи шляхом направлення відповідних СМС повідомлень на її мобільний номер.

Постановляючи ухвалу про залишення позову без розгляду, суд першої інстанції виходив з того, що представник позивача неодноразово не з`являвся до суду для розгляду справи, зокрема у судові засідання, призначені судом понад десяти разів, в тому числі і на останнє судове засідання, призначене на 01.03.2023 року. Представник позивача був належним чином повідомлений судом про призначення судових засідань, у судове засідання без повідомлення поважності причин неявки не прибув, заяв про розгляд справи за його відсутності не подавав.

Апеляційний суд не може погодитися з даним висновком, вважає його передчасним та зазначає наступне.

Учасники справи мають право подавати заяви та клопотання, надавати пояснення суду, наводити свої доводи, міркування щодо питань, які виникають під час судового розгляду, і заперечення проти заяв, клопотань, доводів і міркувань інших осіб. При цьому учасники справи зобов`язані, зокрема, виявляти повагу до суду та до інших учасників судового процесу; та виконувати процесуальні дії у встановлені законом або судом строки (пункт 3 частини першої статті 43 ЦПК України).

Якщо учасник справи або його представник були належним чином повідомлені про судове засідання, суд розглядає справу за відсутності такого учасника справи у разі повторної неявки в судове засідання учасника справи (його представника), крім відповідача, незалежно від причин неявки (пункт 2 частини третьої статті 223 ЦПК України).

Суд постановляє ухвалу про залишення позову без розгляду, якщо належним чином повідомлений позивач повторно не з`явився в судове засідання або не повідомив про причини неявки, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності і його нез`явлення не перешкоджає розгляду справи (пункт 3 частини першої статті 257 ЦПК України).

При виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин суд враховує висновки щодо застосування відповідних норм права, викладені в постановах Верховного Суду (частина четверта статті 263 ЦПК України).

У постанові Верховного Суду у складі суддів Об`єднаної палати Касаційного господарського суду від 18 листопада 2022 року у справі №905/458/21 зазначено, що учасник справи має право: брати участь в судових засіданнях (особисто або через представника); не брати участі в судових засіданнях, подавши клопотання про розгляд справи за його відсутності, крім випадків, коли суд визнав явку учасника обов`язковою.

Аналіз зазначених норм процесуального права свідчить про те, що учасник справи не може відмовитися від свого права на участь в судових засіданнях за принципом мовчання, його волевиявлення щодо цього має бути формалізовано.

Правове значення для прийняття судом рішення про залишення позову без розгляду з підстави нез`явлення позивача у судове засідання, передбаченої цими нормами процесуального права, має одночасна наявність таких обставин, так звані умови для залишення позову без розгляду у випадку неявки позивача в судове засідання: належне повідомлення судом позивача про час і місце судового засідання; неявка позивача в судове засідання або неповідомлення позивачем суду причин його неявки в судове засідання; неподання позивачем суду заяви про розгляд справи за його відсутності.

Неявка позивача або його представника в судове засідання без поважних причин або без повідомлення причин неявки може означати втрату позивачем юридичного інтересу до розгляду його справи судом.

У постанові Верховного Суду у складі колегії суддів Третьої судової палати Касаційного цивільного суду від 28 липня 2021 року в справі № 756/6049/19 (провадження №61-4177св21) вказано, що: залишення позову без розгляду - це форма закінчення розгляду цивільної справи без ухвалення судового рішення, у зв`язку із виникненням обставин, які перешкоджають розгляду справи, але можуть бути усунуті в майбутньому. Однією з підстав для залишення позову без розгляду є повторна, тобто двічі поспіль, неявка в судове засідання позивача, якщо від нього не надходило заяви про розгляд справи без його участі та існують перешкоди для такого розгляду. При цьому позивач має бути належним чином і в установленому порядку повідомлений про дату, час і місце як першого, так і другого судового засідання, в яке він не з`явився. Процесуальний закон не вказує на необхідність врахування судом поважності причин повторної неявки позивача до суду. Такі положення процесуального закону пов`язані із принципом диспозитивності цивільного судочинства, у відповідності до змісту якого учасник справи самостійно розпоряджається наданими йому законом процесуальними правами. Зазначені наслідки настають незалежно від причин повторної неявки, які можуть бути поважними. Таким чином, навіть маючи докази поважності причин неявки позивача, суд залишає позовну заяву без розгляду, якщо нез`явлення позивача є перешкодою для розгляду справи. Зазначена норма дисциплінує позивача, як ініціатора судового розгляду, стимулює його належно користуватися своїми правами та не затягувати розгляд справи.

Якщо позивач не може взяти участь в судовому засіданні, він має право подати заяву про розгляд справи за його відсутності. Така заява може бути подана на будь-якій стадії розгляду справи.

Постановляючи оскаржувану ухвалу, суд першої інстанції не врахував, що на 01.03.2023 року до початку розгляду представником позивача до суду було подано заяву про розгляд справи за її відсутності (про що зазначено судом), і у минулому судовому засіданні вона була присутня. Тобто, на момент розгляду зазначеного питання відсутня така обов`язкова умова для залишення позову без розгляду як повторна неявка.

За таких обставин неявка представника позивача у минулому не має правового значення. Крім того, вбачається, що розгляд справи також відкладався у зв`язку з відсутністю електроенергії, неявкою інших учасників справи, ненаданням відповідей на запити тощо.

За таких обставин постановлення оскаржуваної ухвали є передчасним рішенням, яке не відповідає нормам процесуального права.

Довід відповідача щодо неможливості посилання на заяву від 01.03.2023 року апеляційний суд не приймає, оскільки вбачається, що суд був обізнаний про існування такої заяви, що зазначено в ухвалі суду та протоколі судового засідання.

Клопотання ОСОБА_2 про закриття апеляційного провадження колегія суддів вважає необґрунтованим і таким, що задоволенню не підлягає, оскільки судом перевірено відповідність апеляційної скарги за формою та змістом вимогам процесуального закону, за результатами не було встановлено підстав, зазначених в ст.ст.357, 358 ЦПК України для повернення апеляційної скарги чи відмови у відкритті апеляційного провадження, тому на підставі вимог ст.ст.356, 359 ЦПК України, постановлено ухвалу від 10 квітня 2023 року про відкриття апеляційного провадження, яке є чинною.

Відповідно до пункту 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод (далі - Конвенція) кожен має право на справедливий розгляд його справи судом, встановленим законом, який, зокрема, вирішить спір щодо його прав та обов`язків цивільного характеру.

Елементом права на справедливий судовий розгляд є право на доступ до суду.

Європейський суд з прав людини, розглядаючи справи щодо порушення права на справедливий судовий розгляд, тлумачить вказану статтю як таку, що не лише містить детальний опис гарантій, надаваних сторонам у цивільних справах, а й захищає у першу чергу те, що дає можливість практично користуватися такими гарантіями, - доступ до суду.

Судом не враховано пункт 36 рішення Європейського суду з прав людини «Голдер проти Сполученого Королівства», оскільки суд не здійснив остаточного вирішення справи через заявлений ним брак компетенції. Згідно пункту 25 рішення Європейського суду з прав людини «Кутіч проти Харватії» право на доступ до суду включає не тільки право ініціювати судове провадження, але й право одержати вирішення справи судом. Відсутність вирішення судом справи становить порушення права на доступ до суду (пункт 31 рішення у справі «Ганчі проти Італії»).

Україна як учасниця Конвенції повинна створювати умови щодо забезпечення доступності правосуддя як загальновизнаного міжнародного стандарту справедливого судочинства.

Право на доступ до суду має «застосовуватися на практиці і бути ефективним» (Белле проти Франції, § 38). Для того, щоб право на доступ було ефективним, особа «повинна мати реальну можливість оскаржити дію, що порушує його права» (Белле проти Франції, § 36; Нун`єш Діаш проти Португалії).

Суворе трактування національним законодавством процесуального правила (надмірний формалізм) можуть позбавити заявників права звертатись до суду (Перес де Рада Каванил`ес проти Іспанії).

Згідно із статтею 379 ЦПК України підставами для скасування ухвали суду, що перешкоджає подальшому провадженню у справі, і направлення справи для продовження розгляду до суду першої інстанції є: неповне з`ясування судом обставин, що мають значення для справи; недоведеність обставин, що мають значення для справи, які суд першої інстанції вважає встановленими; невідповідність висновків суду обставинам справи; порушення норм процесуального права чи неправильне застосування норм матеріального права, які призвели до постановлення помилкової ухвали.

Оскільки суд першої інстанції порушив порядок встановлений для вирішення питання, залишив без розгляду позовну заяву без з`ясування належним чином усіх обставин, які мають значення по справі, що призвело до помилкового вирішення питання, то за таких обставин ухвала суду підлягає скасуванню з направленням справи до суду першої інстанції для продовження розгляду.

Відповідно до підпункту «в» пункту 4 частини першої статті 382 ЦПК України суд апеляційної інстанції повинен вирішити питання про розподіл судових витрат, понесених у зв`язку з переглядом справи у суді апеляційної інстанції.

Оскільки розгляд справи по суті не було закінчено, підстав для розподілу судових витрат немає.

Керуючись статтями 367, 369, 374, 379, 382, 384 ЦПК України, апеляційний суд -

ПОСТАНОВИВ:

Апеляційну скаргу ОСОБА_1 задовольнити.

Ухвалу Орджонікідзевського міського суду Дніпропетровської області від 01 березня 2023 року скасувати, справу направити для продовження розгляду до суду першої інстанції.

Постанова набирає законної сили з дня її проголошення та може бути оскаржена в касаційному порядку протягом тридцяти днів з дня складання повного тексту шляхом подання касаційної скарги безпосередньо до Верховного Суду.

Судді:

Повне судове рішення складено 31 травня 2023 року.

Головуючий суддя: О.В.Агєєв