Провадження № 22-ц/802/267/23 Доповідач: Федонюк С. Ю.
ВОЛИНСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
П О С Т А Н О В А
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

21 квітня 2023 року місто Луцьк

Волинський апеляційний суд у складі колегії суддів судової палати з розгляду цивільних справ:

головуючого - судді Федонюк С. Ю.,

суддів - Киці С. І., Осіпука В. В.,

розглянувши в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення учасників справи в місті Луцьку цивільну справу за заявою ОСОБА_1 про перегляд заочного рішення від 05 березня 2020 року в справі за позовом ІНФОРМАЦІЯ_1 (в/ч НОМЕР_1 ) ІНФОРМАЦІЯ_2 до ОСОБА_2 про виселення з гуртожитку, за апеляційною скаргою ОСОБА_1 на ухвалу Луцького міськрайонного суду Волинської області від 26 грудня 2022 року,

В С Т А Н О В И В:

У жовтні 2022 року ОСОБА_1 звернулась до суду із заявою про перегляд заочного рішення від 05 березня 2020 року в справі за позовом ІНФОРМАЦІЯ_1 (в/ч НОМЕР_1 ) ІНФОРМАЦІЯ_2 до ОСОБА_2 про виселення з гуртожитку.

Ухвалою Луцького міськрайонного суду Волинської області від 26 грудня 2022 року заяву про перегляд заочного рішення від 05 березня 2020 року в даній справі визнано неподаною та повернуто заявнику.

Не погодившись із даною ухвалою суду, ОСОБА_1 подала апеляційну скаргу, в якій просила скасувати ухвалу, справу передати до суду першої інстанції для продовження розгляду.

Зазначає, що вона на виконання ухвали про залишення її заяви про перегляд заочного рішення без руху у визначений судом строк поштою надіслала суду матеріали на усунення недоліків, зокрема, надала докази сплати судового збору та на усунення інших недоліків виправлену заяву. Однак суд не взяв подані документи до уваги, не надав їм жодної оцінки та як наслідок безпідставно та передчасно постановив ухвалу про повернення заяви.

У відзиві на апеляційну скаргу ІНФОРМАЦІЯ_3 (в/ч НОМЕР_1 ) Державної прикордонної служби України зазначає, що вважає апеляційну скаргу безпідставною, необґрунтованою та такою, що не підлягає до задоволення. Вказує, що ОСОБА_1 звертається до суду із заявою про перегляд заочного рішення суду від 05 березня 2020 року вже неодноразово, що свідчить про зловживання нею процесуальними правами. Просить залишити апеляційну скаргу без задоволення, а ухвалу суду - без змін.

Відповідно до частини 1 статті 367 ЦПК України суд апеляційної інстанції переглядає справу за наявними в ній і додатково поданими доказами та перевіряє законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги.

Переглянувши справу за наявними в ній доказами, перевіривши законність і обґрунтованість ухвали суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги, колегія суддів доходить висновку, що апеляційна скарга підлягає задоволенню з таких підстав.

Згідно з частинами першою, другою та п`ятою статті 263 ЦПК України судове рішення повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим.

Законним є рішення, ухвалене судом відповідно до норм матеріального права із дотриманням норм процесуального права.

Обґрунтованим є рішення, ухвалене на підставі повно і всебічно з`ясованих обставин, на які сторони посилаються як на підставу своїх вимог і заперечень, підтверджених тими доказами, які були досліджені в судовому засіданні.

Визнавши заяву про перегляд заочного рішення неподаною та повернувши її заявнику у відповідності до положень ст.185ЦПК України, суд першої інстанції виходив із того, що ОСОБА_1 не виконала вимоги ухвали суду від 21.10.2022 року, оскільки не усунула вказані у ній недоліки.

Проте, зазначеним вимогам закону оскаржувана ухвала суду першої інстанції не відповідає з огляду на наступне.

Відповідно до статті 6 Європейської Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, установленим законом.

Європейський суд з прав людини, розглядаючи справи щодо порушення права на справедливий судовий розгляд, тлумачить вказану статтю як таку, що не лише містить детальний опис гарантій, надаваних сторонам у цивільних справах, а й захищає у першу чергу те, що дає можливість практично користуватися такими гарантіями, - доступ до суду.

Так, у справі «Belletv. France» Європейський Суд з прав людини зазначив, що стаття 6 параграфу 1 Конвенції містить гарантії справедливого судочинства, одним з аспектів яких є доступ до суду. Рівень доступу, наданих національним законодавством, має бути достатнім для забезпечення права особи на суд з огляду на принцип верховенства права в демократичному суспільстві.

Судові процедури повинні бути справедливими, тому особа безпідставно не може бути позбавлена права на звернення до суду, оскільки це буде порушенням права, передбаченого ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, на справедливий суд.

У пункті 1 частини другої статті 129 Конституції України однією із засад судочинства також проголошено рівність усіх учасників судового процесу перед законом і судом.

Процесуальний порядок провадження у цивільних справах визначається ЦПК України та іншими законами України, якими встановлюється зміст, форма, умови виконання процесуальних дій, сукупність цивільних процесуальних прав і обов`язків суб`єктів цивільно-процесуальних правовідносин та гарантій їх реалізації.

За частинами першою, другою статті 2 ЦПК України завданням цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави.

Суд та учасники судового процесу зобов`язані керуватися завданням цивільного судочинства, яке превалює над будь-якими іншими міркуваннями в судовому процесі.

Порядок і строк подання заяви про перегляд заочного рішення, форма і зміст заяви про перегляд заочного рішення передбачені статтями 284, 285 ЦПК України.

Відповідно до ст. 285 ЦПК України заява про перегляд заочного рішення повинна бути подана у письмовій формі. У заяві про перегляд заочного рішення повинно бути зазначено: 1) найменування суду, який ухвалив заочне рішення; 2) ім`я (найменування) відповідача або його представника, які подають заяву, їх місце проживання чи місце знаходження, номер засобів зв`язку; 3) обставини, що свідчать про поважність причин неявки в судове засідання і неповідомлення їх суду, і докази про це; 4) посилання на докази, якими відповідач обґрунтовує свої заперечення проти вимог позивача; 5) клопотання про перегляд заочного рішення; 6) перелік доданих до заяви матеріалів. Заява про перегляд заочного рішення підписується особою, яка її подає. До заяви про перегляд заочного рішення додаються її копії за кількістю учасників справи та копії всіх доданих до неї матеріалів. До заяви про перегляд заочного рішення додається документ про сплату судового збору. До заяви про перегляд заочного рішення додаються докази, на які посилається заявник.

Як убачається з матеріалів справи, ухвалою Луцького міськрайонного суду Волинської області від 21 жовтня 2022 року подана ОСОБА_1 заява про перегляд заочного рішення залишена без руху для усунення недоліків, оскільки подана без додержання вимог, передбачених ч. 6 ст. 285 ЦПК України. Зокрема, заявнику в 10-денний строк необхідно надати заяву, в якій вказати поважні причини пропуску строку на звернення із заявою про перегляд заочного рішення у даній справі із відповідним клопотанням про поновлення строку на подання заяви про перегляд заочного рішення, а також усунути наступні недоліки: зазначити та підтвердити обставини, що свідчать про поважність причин неявки в судове засідання і неповідомлення їх суду, і надати докази про це; вказати та надати докази, якими відповідач обґрунтовує свої заперечення проти вимог позивача; вказати перелік доданих до заяви матеріалів; вказати та додати докази, на які посилається заявник; надати копії заяви за кількістю учасників справи та копії всіх доданих до неї матеріалів; надати документ про сплату судового збору.

За положенням ч. 8 ст.285 ЦПК України передбачено, що до неналежно оформленої заяви про перегляд заочного рішення застосовуються положення статті 185 цього Кодексу.

Відповідно до частини третьої статті 185 ЦПК України, якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, заява вважається неподаною і повертається позивачеві.

Матеріалами справи встановлено, що ухвала про залишення заяви про перегляд заочного рішення без руху отримана ОСОБА_1 12 грудня 2022 року (а. с. 116).

На виконання цієї ухвали заявник ОСОБА_1 надіслала засобами поштового зв`язку 22 грудня 2022 року (в останній день визначеного судом строку) до суду першої інстанції заяву про усунення недоліків з додатками. Дана заява отримана Луцьким міськрайонним судом 27 грудня 2022 року, що підтверджується штемпелем реєстрації вхідної кореспонденції (а. с.118-121).

Ухвалою суду від 26 грудня 2022 року заяву ОСОБА_1 про перегляд заочного рішення від 05.03.2020 року у даній справі визнано неподаною та повернуто заявнику.

Частинами 2, 3 статті 185 ЦПК України передбачено, що в ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху. Якщо ухвала про залишення позовної заяви без руху постановляється з підстави несплати судового збору у встановленому законом розмірі, суд в такій ухвалі повинен зазначити точну суму судового збору, яку необхідно сплатити (доплатити).

Якщо позивач відповідно до ухвали суду у встановлений строк виконає вимоги, визначені статтями 175 і 177 цього Кодексу, сплатить суму судового збору, позовна заява вважається поданою в день первісного її подання до суду. Якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, заява вважається неподаною і повертається позивачеві.

Тобто, суд, постановляючи ухвалу про залишення заяви без руху, одночасно встановлює строки на її виконання.

Встановлення процесуальних строків законом передбачено з метою дисциплінування учасників цивільного судочинства та своєчасного виконання ними передбачених ЦПК України певних процесуальних дій. Інститут строків у цивільному процесі сприяє досягненню юридичної визначеності у цивільних відносинах, а також стимулює учасників цивільного процесу добросовісно ставитися до виконання своїх обов`язків.

У відповідності до статті 123 ЦПК України перебіг процесуального строку починається з наступного дня після відповідної календарної дати або настання події, з якою пов`язано його початок.

За змістом статті 126 ЦПК України право на вчинення процесуальної дії втрачається із закінченням строку, встановленого законом або судом. Документи, подані після закінчення процесуальних строків, залишаються без розгляду, крім випадків, передбачених цим Кодексом.

Отже, процесуальним законом встановлені часові обмеження на вчинення тих чи інших процесуальних дій, зокрема на подання заяви про перегляд заочного рішення суду.

За таких обставин, останнім днем встановленого судом процесуального строку для виконання вимог ухвали Луцького міськрайонного суду Волинської області від 21 жовтня 2022 року щодо усунення недоліків заяви було 22 грудня 2022 року.

Останній день строку триває до 24 години, але коли в цей строк слід було вчинити процесуальну дію в суді, де робочий час закінчується раніше, строк закінчується в момент закінчення цього часу. Строк не вважається пропущеним, якщо до його закінчення заява, скарга, інші документи чи матеріали або грошові кошти здані на пошту чи передані іншими відповідними засобами зв`язку (частини п`ята-шоста статті 124 ЦПК України).

З матеріалів справи встановлено, що 22 грудня 2022 року засобами поштового зв`язку ОСОБА_1 направила до суду першої інстанції заяву про усунення недоліків разом з відповідними додатками.

Тобто, заявник виправила недоліки позовної заяви у встановлений судом першої інстанції строк.

Таким чином, суд першої інстанції, визнаючи неподаною заяву та повертаючи її заявнику, дійшов передчасного висновку про те, що у встановлений судом строк ОСОБА_1 не усунула недоліки.

Враховуючи викладене, колегія суддів вважає, що висновок суду про повернення заяви заявнику є помилковим, а тому оскаржувана ухвала суду підлягає скасуванню, а справа - направленню для продовження розгляду до суду першої інстанції.

Згідно з пунктом 4 частини першої статті 379 ЦПК України підставами для скасування ухвали, що перешкоджає подальшому провадженню у справі, і направленню справи для продовження розгляду до суду першої інстанції є, зокрема, порушення норм процесуального права, які призвели до постановлення помилкової ухвали.

У зв`язку із викладеним, колегія суддів вважає, що ухвала суду першої інстанції підлягає скасуванню, а матеріали справи - поверненню до суду першої інстанції для продовження розгляду.

За змістом частин 4 та 5 ст. 268 ЦПК України у разі неявки всіх учасників справи в судове засідання, яким завершується розгляд справи, або розгляд справи без повідомлення (виклику) учасників справи, суд підписує рішення без його проголошення. Датою ухвалення рішення, ухваленого за відсутності учасників справи, є дата складення повного судового рішення.

Керуючись ст. 353, 367, 379, 381-384 ЦПК України суд

П О С Т А Н О В И В:

Апеляційну скаргу ОСОБА_1 задовольнити.

УхвалуЛуцького міськрайонного суду Волинської області від 26 грудня 2022 року в даній справі скасувати, справу направити до суду першої інстанції для продовження розгляду.

Постанова набирає законної сили з дня її прийняття і оскарженню в касаційному порядку не підлягає.

Повний текст постанови складено 21 квітня 2023 року.

Головуючий

Судді