ДАРНИЦЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД М.КИЄВА
справа № 753/9207/23
провадження № 2/753/5163/23
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"29" червня 2023 р. суддя Дарницького районного суд м. Києва Заставенко М.О., вивчивши позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , Київської міської ради про визнання права власності на майно в порядку спадкування за законом, третя особа державний нотаріус Сьомої київської державної нотаріальної контори Шапченко Оксана Андріївна,

В С Т А Н О В И В:

02.06.2023 до суду надійшла позовна заява ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , Київської міської ради про визнання права власності на майно в порядку спадкування за законом, третя особа державний нотаріус Сьомої київської державної нотаріальної контори Шапченко Оксана Андріївна, у якій позивач просить визнати за ним право власності в порядку спадкування за законом після померлої матері - ОСОБА_3 на 1/2 частину квартири за адресою АДРЕСА_1 .

Вирішуючи питання щодо відкриття провадження у цивільній справі за даним позовом, суддя виходить з наступного.

Відповідно до п. 3 ч. 3 ст. 175 ЦПК України, позивач у позовній заяві має зазначити зазначення ціну позову, якщо позов підлягає грошовій оцінці.

За приписами п. 2 ч. 1 ст. 176 ЦПК України, ціна позову визначається у позовах про визнання права власності на майно - вартістю майна.

У своїй позовній заяві позивач вказує, що позов немайнового характеру, проте наведене твердження є помилковим, даний позов підлягає грошовій оцінці, оскільки 1/2 частини квартири, на яку позивач просить визнати право власності, можливо оцінити в грошовому еквівалентні.

Таким чином, в порушення п. 3 ч. 3 ст. 175 ЦПК України позивачем не зазначено ціни позову.

Крім того, за приписами ч. 4 ст. 177 ЦПК України, до позовної заяви додаються, зокрема, документи, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, що підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

До заяви не доданий документ, що підтверджує сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі.

Згідно з нормою п. 1 ч. 2 ст. 4 Закону України «Про судовий збір», за подання до суду позовної заяви майнового характеру, яка подана фізичною особою, ставка судового збору становить 1% ціни позову, але не менше 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб, та не більше 5 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Якщо визначена позивачем ціна позову вочевидь не відповідає дійсній вартості спірного майна або на момент пред`явлення позову встановити точну його ціну неможливо, розмір судового збору попередньо визначає суд з наступним стягненням недоплаченого або з поверненням переплаченого судового збору відповідно до ціни позову, встановленої судом при вирішенні справи (ч. 2 ст. 176 ЦПК України).

Оскільки позивачем не зазначено ціни позову, на даний момент неможливо встановити точну вартість 1/2 частини квартири, вимоги про визнання права власності на яку заявлені позивачем, суд вбачає підстави для попереднього визначення судового збору виходячи з його ймовірної вартості.

За даними популярних Інтернет-ресурсів Dom.ria, ЛУН.ua та OLX, на яких розміщені оголошення про купівлю-продаж нерухомості в м. Києві, середня ціна 1 кв.м. квартири у АДРЕСА_2 на цей час становить 43 000 грн.

З матеріалів справи вбачається, що загальна площа квартири складає 79,7 кв.м., а відтак його дійсна вартість на момент пред`явлення позову становить 3 427 100 грн. Вартість 1/2 частини квартири становить 1 713 550 грн, що попередньо і є ціною позову.

Зважаючи на викладене, дана вимога позову підлягає оплаті судовим збором в сумі 17 135,50 грн.

Однак суд роз`яснює, що станом на день подання позову (02.06.2023) максимальний розмір судового збору складає 13 420 грн (5 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб).

З огляду на те, що до позовної заяви додано квитанцію про сплату судового збору в сумі 1 073,60 грн, за відповідними реквізитами Дарницького районного суду м. Києва необхідно доплатити судовий збір в сумі 12 346,40 грн.

Окрім того, позивач в позові просить залучити в якості третьої особи до участі у справі державного нотаріуса Сьомої київської державної нотаріальної контори Шапченко Оксана Андріївна.

Суддя роз`яснює позивачу, що у відповідно до ч. 1 ст. 42 ЦПК України, у справах позовного провадження учасниками справи є сторони, треті особи.

Частиною першою статті 47 визначено, що здатність особисто здійснювати цивільні процесуальні права та виконувати свої обов`язки в суді (цивільна процесуальна дієздатність) мають фізичні особи, які досягли повноліття, а також юридичні особи.

Так, державні нотаріальні контори міста Києва підпорядковані та здійснюють свої повноваження в межах Центрального міжрегіонального управління юстиції (м. Київ), а тому залучення їх до участі в справі як самостійного учасника справи суперечить закону.

Виходячи з наведеного, належною третьою особою є Центральне міжрегіональне управління юстиції (м. Київ), яке є самостійною юридичною особою та в підпорядкуванні якої здійснює свої повноваження державний нотаріус Сьомої київської державної нотаріальної контори Шапченко Оксана Андріївна.

Відповідно до ч. 1 ст. 185 ЦПК України, суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175 і 177 цього Кодексу, постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

Таким чином, враховуючи зазначене, суд вважає за необхідне залишити вказану позовну заяву без руху та надати позивачу строк для усунення вказаних недоліків, шляхом подання до суду протягом десяти днів з дня отримання копії ухвали позовну заяву в новій редакції та її копії у відповідності до кількості учасників справи та документи, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, що підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

На підставі викладеного, керуючись ст. 175, 176, 177, 185, 353 ЦПК України, суд -

У Х В А Л И В:

Позов ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , Київської міської ради про визнання права власності на майно в порядку спадкування за законом, третя особа державний нотаріус Сьомої київської державної нотаріальної контори Шапченко Оксана Андріївна залишити без руху.

Надати позивачеві строк для усунення недоліків - десять днів з дня отримання копії даної ухвали, роз`яснивши, що в разі їх неусунення у встановлений строк позовна заява буде вважатися неподаною і повернута позивачеві.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя М.О.Заставенко