справа № 208/575/22
№ провадження 2/208/231/23
УХВАЛА

Іменем України

24 травня 2023 р. м. Кам`янське

Заводський районний суд м. Дніпродзержинська Дніпропетровської області в складі:

Головуючого, судді: Івченко Т.П.,

за участю: секретаря судового засідання Паталахи І.О.,

розглянув у відкритому судовому засіданні у місті Кам`янське Дніпропетровської області цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 «про усунення перешкод у здійсненні права користування та розпоряджання своїм майном», суд -

встановив:

У січні 2022 року позивач ОСОБА_1 подала до Заводського районного суду міста Дніпродзержинська Дніпропетровської області матеріали позовної заяви до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 «про усунення перешкод у здійсненні права користування та розпоряджання своїм майном».

Згідно до змісту позовних вимог позивач просить:

1.Скасувати судовий арешт, накладений у справі № 208/2610/13, видана 20.05.2013, видавник: Заводський районний суд м.Дніпродзержинська Дніпропетровської області суддя Дячков С.В.;

2.Усунути перешкоди у користуванні власністю, виселивши:

- ОСОБА_2 (дата народження ІНФОРМАЦІЯ_1 )

- ОСОБА_3 (дата народження ІНФОРМАЦІЯ_2 )

- ОСОБА_4 (дата народження ІНФОРМАЦІЯ_3 )

3.В порядку досудової підготовки до розгляду справи, направити судовий запит до територіального органу ДФС з метою з`ясування РНОКПП, оскільки йому вони невідомі, а їх наявність є обов`язковою вимогою для оформлення виконавчих листів, наступних осіб:

- ОСОБА_2 (дата народження ІНФОРМАЦІЯ_1 )

- ОСОБА_3 (дата народження ІНФОРМАЦІЯ_2 )

- ОСОБА_4 (дата народження ІНФОРМАЦІЯ_3 ).

Ухвалою від 31 січня 2022 року відкрито провадження у справі та призначено до судового розгляду в порядку загального позовного провадження .

Ухвалою від 05 грудня 2022 року закрито підготовче провадження по справі та призначено справу до розгляду по суті.

В судове засідання призначене на 12 січня 2023 року позивач, будучи належним чином сповіщеним, не прибув, з приводу своєї неявки суду не повідомив.

В судове засідання призначене на 20 лютого 2023 року позивач, будучи сповіщеним відповідно до ст.130 ЦПК України не прибув, причину неявки суду не повідомив.

Позивач ОСОБА_1 , була належним чином сповіщена щодо судового засідання, призначеного на 26 квітня 2023 року, але не прибула та причину неявки суду не повідомила.

У повістці-повідомленні на 24 травня 2023 року було роз`яснено, що дана цивільна справа розглядається за правилами загального позовного провадження. Відповідно до ч. 1 ст. 60 ЦПК України, представником у суді може бути адвокат або законний представник,а отже інтереси сторін може представляти або сама особа, яка є учасником даної цивільної справи (позивач, відповідач), або адвокат, який діє в її інтересах.

Також було зазначено, що позивач не з`явився на попередні 3 судові засідання, тому було роз`яснено п.3 ч.1 ст. 257 ЦПК України, відповідно до якої суд постановляє ухвалу про залишення позову без розгляду, якщо належним чином повідомлений позивач повторно не з`явився в судове засідання або не повідомив про причини неявки, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності і його нез`явлення не перешкоджає розгляду справи.

Налогошувалось ,що відповідно до ч.1 ст. 212 ЦПК України, учасники справи мають право брати участь у судовому засіданні в режимі відеоконференції поза межами приміщення суду за умови наявності у суді відповідної технічної можливості, про яку суд зазначає в ухвалі про відкриття провадження у справі, крім випадків, коли явка цього учасника справи в судове засідання визнана судом обов`язковою.

Але в судове засідання призначене на 24 травня 2023 року позивач, будучи належним чином сповіщеною, не прибула, з приводу своєї неявки суду не повідомила.

Фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного запису не здійснюється на підставі ч.2 ст.247 Цивільного процесуального кодексу України.

Вивчивши матеріали стави, суд приходить до висновку про залишення позовної заяви без розгляду, з огляду на наступне.

Відповідно до частини першої статті 2 ЦПК України завданням цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави.

Кожна сторона несе ризик настання наслідків, пов`язаних із вчиненням чи невчиненням нею процесуальних дій (частина четверта статті 12 ЦПК України).

Згідно з положенням частини третьої статті 13 ЦПК України учасник справи розпоряджається своїми правами щодо предмета спору на власний розсуд.

У відповідності до статті 44 ЦПК України учасники судового процесу та їхні представники повинні добросовісно користуватися процесуальними правами; зловживання процесуальними правами не допускається.

На осіб, які беруть участь у справі, покладається загальний обов`язок - добросовісно здійснювати свої процесуальні права і виконувати процесуальні обов`язки. При цьому під добросовісністю необхідно розуміти таку реалізацію прав і виконання обов`язків, що передбачають користування правами за призначенням, здійснення обов`язків в межах, визначених законом, недопустимість посягання на права інших учасників цивільного процесу, заборону зловживати наданими правами.

Згідно з частиною третьою статті 131 ЦПК України учасники судового процесу зобов`язані повідомляти суд про причини неявки у судове засідання. У разі неповідомлення суду про причини неявки вважається, що учасники судового процесу не з`явилися в судове засідання без поважних причин.

Відповідно до частини першої, пунктів 1-2 частини другої статті 223 ЦПК України неявка у судове засідання будь-якого учасника справи за умови, що його належним чином повідомлено про дату, час і місце цього засідання, не перешкоджає розгляду справи по суті, крім випадків, визначених цією статтею. Суд відкладає розгляд справи в судовому засіданні в межах встановленого цим Кодексом строку, зокрема, з підстав неявки в судове засідання учасника справи, щодо якого відсутні відомості про вручення йому повідомлення про дату, час і місце судового засідання, та першої неявки в судове засідання учасника справи, якого повідомлено про дату, час і місце судового засідання, якщо він повідомив про причини неявки, які судом визнано поважними.

У разі повторної неявки позивача (усіх позивачів) в судове засідання без поважних причин або неповідомлення ним про причини неявки суд залишає позовну заяву без розгляду, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності, і його нез`явлення не перешкоджає вирішенню спору (частина п`ята статті 223 ЦПК України).

Суд постановляє ухвалу про залишення позову без розгляду, якщо належним чином повідомлений позивач повторно не з`явився в судове засідання або не повідомив про причини неявки, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності і його нез`явлення не перешкоджає розгляду справи (пункт 3 частини першої статті 257 ЦПК України).

Залишення позову без розгляду - це форма закінчення розгляду цивільної справи без ухвалення судового рішення, у зв`язку із виникненням обставин, які перешкоджають розгляду справи, але можуть бути усунуті в майбутньому.

Однією з підстав для залишення позову без розгляду є повторна, тобто двічі поспіль, неявка в судове засідання позивача, якщо від нього не надходило заяви про розгляд справи без його участі та існують перешкоди для такого розгляду.

При цьому позивач має бути належним чином і в установленому порядку повідомлений про дату, час і місце як першого, так і другого судового засідання, в яке він не з`явився.

Процесуальний закон не вказує на необхідність врахування судом поважності причин повторної неявки позивача до суду. Такі положення процесуального закону пов`язані із принципом диспозитивності цивільного судочинства, у відповідності до змісту якого особа, яка бере участь у справі, самостійно розпоряджається наданими їй законом процесуальними правами.

Зазначені наслідки настають незалежно від причин повторної неявки, які можуть бути поважними. Таким чином, навіть маючи докази поважності причин неявки позивача, суд залишає позовну заяву без розгляду, якщо нез`явлення позивача є перешкодою для розгляду справи. Зазначена норма дисциплінує позивача, як ініціатора судового розгляду, стимулює його належно користуватися своїми правами та не затягувати розгляд справи. Якщо позивач не може взяти участь в судовому засіданні, він має право подати заяву про розгляд справи за його відсутності. Така заява може бути подана на будь-якій стадії розгляду справи.

Правове значення в даному випадку має лише належне повідомлення позивача про день та час розгляду справи, повторність неявки в судове засідання та неподання заяви про розгляд справи за відсутності позивача.

Вказана позиція неодноразово підтримувалася Верховним Судом, зокрема у постановах від 07 серпня 2020 року у справі № 405/8125/15-ц, від 21 вересня 2020 року у справі № 658/1141/18, яка у відповідності до частини четвертої статті 263 ЦПК України має враховуватися судами при застосуванні норм права.

Крім того, відповідна правова позиція викладена у Постанові Верховного Суду у складі колегії суддів Першої судової палати Касаційного цивільного суду від 29 липня 2021 року по справі № № 359/7882/19, провадження № 61-9885св21.

Як встановлено судом позивач був в установленому порядку повідомлений про дату, час і місце проведення судових засідань, однак у судові засідання, призначені у період з 28 лютого 2022 року по 24 травня 2023 року (кількість судових засідань -10) не з`явився, та заяви про розгляд справи без його участі до суду не подав.

Відповідно до ч. 3 ст. 212 ЦПК України учасники справи беруть участь у судовому засіданні в режимі відеоконференції поза межами приміщення суду з використанням власних технічних засобів та електронного цифрового підпису згідно з вимогами Положення про Єдину судову інформаційно-телекомунікаційну систему.

Наказом Державної судової адміністрації України № 196 від 23 квітня 2020 року затверджено Порядок роботи з технічними засобами відеконференцзв`язку під час судового засідання в адміністративному, цивільному та господарському процесах за участі сторін поза межами приміщення суду (далі - Порядок).

Позивач не був позбавлений можливості порушити перед судом клопотання про проведення розгляду справи поза межами приміщення суду з дотриманням положень статті 212 ЦПК України.

Судом надано належну оцінку процесуальній поведінці позивача та її представника, вжито усіх необхідних заходів для надання позивачу та її представнику достатніх можливостей для викладення своєї позиції у судових засіданнях з метою дотримання принципу змагальності процесу та забезпечення права на публічне слухання справи у розумні строки, враховуючи процесуальні права інших учасників справи.

Отже, враховуючи, що у період з 28 лютого 2022 року по 24 травня 2023 року (кількість судових засідань 10) позивач належним чином був повідомлений про дату та час розгляду справи, в судові засідання не прибував, клопотань з приводу проведення судових засідань в режимі відеоконференцзв`язку до суду не подавав, суд приходить до висновку про необхідність залишити позов ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 «про усунення перешкод у здійсненні права користування та розпоряджання своїм майном» без розгляду на підставі пункту 3 частини першої статті 257 ЦПК України у зв`язку із повторною неявкою позивача в судове засідання.

Керуючись ст. 257 ЦПК України, суд-

постановив:

Позов ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 «про усунення перешкод у здійсненні права користування та розпоряджання своїм майном» - залишити без розгляду.

Роз`яснити позивачеві його право на повторне звернення до суду після усунення умов, що були підставою для залишення заяви без розгляду.

Копію ухвали вручити учасникам цивільного провадження в залі судового засідання під розписку, позивачу надіслати невідкладно рекомендованою поштою для відому.

Апеляційна скарга на ухвалу суду подається безпосередньо до Дніпровського апеляційного суду протягом п`ятнадцяти днів з дня його (її) проголошення.

Учасник справи, якому повна ухвала суду не була вручена у день його (її) проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження: на ухвали суду - якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Строк на апеляційне оскарження може бути також поновлений в разі пропуску з інших поважних причин, крім випадків, зазначених у частині другій статті 358 цього Кодексу.

Учасники справи можуть отримати інформацію щодо даної справи в мережі Інтернет за веб-адресою сторінки на офіційному веб-порталі судової влади України - http://zv.dp.court.gov.ua.

Суддя Івченко Т. П.