Справа № 458/516/23
УХВАЛА

13.07.2023 м. Турка

Турківський районний суд Львівської області в складі:

головуючий - суддя Ференц Р.І., секретар судового засідання Матківська Р.Р.,

за участі сторін цивільного провадження: позивач ОСОБА_1 , представник позивача адвокат Ільницький С.М.,

відповідач Боринська селищна рада Самбірського району Львівської області, повноважний представник не прибув,

розглянувши у відкритому підготовчому судовому засіданні в залі суду в м. Турка Самбірського району Львівської області в порядку загального позовного провадження в режимі відеоконференції з позивачем ОСОБА_1 та його представником, адвокатом Ільницьким С.М. в приміщенні Закарпатського апеляційного суду цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до Боринської селищної ради Самбірського району Львівської області про визначення додаткового строку для прийняття спадщини, -

В С Т А Н О В И В:

30.05.2023 року засобами поштового зв`язку АТ «Укрпошта» в Турківський районний суд Львівської області через свого представника - адвоката Ільницького С.М. ОСОБА_1 подав позовну заяву про визначення додаткового строку для прийняття спадщини, в якій просить суд визначити йому додатковий строк у три місяці для подання заяви про прийняття спадщини за заповітом ОСОБА_2 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_1 .

Згідно з протоколом автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 07.06.2023 року у провадження судді Турківського районного суду Львівської області Ференц Р.І. передана дана справа.

Предметом позову є визначення додаткового строку для прийняття спадщини, після смерті ОСОБА_2 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_1 .

Зазначений спір відповідно до вимог ст. 19 ЦПК України належить до компетенції судів щодо розгляду цивільних справ, оскільки ч.1 ст. 19 ЦПК України передбачає, що суди розглядають у порядку цивільного судочинства справи, що виникають з цивільних, земельних, трудових, сімейних, житлових та інших правовідносин, крім справ, розгляд яких здійснюється в порядку іншого судочинства.

Згідно ст. 23ЦПК України усі справи, що підлягають вирішенню в порядку цивільного судочинства, розглядаються місцевими загальними судами як судами першої інстанції.

Вирішуючи питання про відкриття провадження у справі, суди повинні перевірити належність справ до їх юрисдикції та підсудності.

Підсудність - це розподіл підвідомчих загальним судам цивільних справ між різними судами першої інстанції залежно від роду (характеру) справ, що підлягають розгляду, і від території, на яку поширюється юрисдикція того чи іншого суду.

Територіальна підсудність - це підсудність цивільної справи загальному суду в залежності від території, на яку поширюється юрисдикція даного суду. За її допомогою вирішується питання, яким з однорідних судів підсудна для розгляду відповідна справа.

Критеріями даного виду підсудності зокрема виступають: місце проживання відповідача, місце заподіяння шкоди, місце знаходження спірного майна, місце розгляду первісного позову тощо.

Ніхто не може бути позбавлений права на розгляд його справи в суді, до підсудності якого вона віднесена процесуальним законом.

Також суди повинні виходити з того, що правила підсудності справ у цивільному судочинстві можуть визначатися лише процесуальним законом (Рішення Конституційного Суду України від 27.03.2002 року № 7-рп/2002, від 07.05.2002 року № 8-рп/2002, від 22.06.2004 року № 13-рп/2004).

Ч. 16 ст. 28 ЦПК України передбачено, що позивач має право на вибір між кількома судами, яким згідно з ст. 28 ЦПК України підсудна справа, за винятком виключної підсудності, встановленої ст. 30 ЦПК України.

У зв`язку з вище вказаним, справа підсудна Турківському районному суду Львівської області, оскільки ст. 23 ЦПК України передбачено, що усі справи, що підлягають вирішенню в порядку цивільного судочинства, розглядаються місцевими загальними судами як судами першої інстанції.

Ухвалою суду від 09.06.2023 року відкрито провадження у справі за позовом ОСОБА_1 до Боринської селищної ради Самбірського району Львівської області про визначення додаткового строку для прийняття спадщини, ухвалено розглядати справу в порядку загального позовного провадження з проведенням підготовчого засідання, розпочато підготовче засідання, визнано явку сторін по справі в судові засідання обов`язковою.

Судові засідання було призначено 06.07.2023 року, 13.07.2023 року.

У судове засідання позивач ОСОБА_1 прибув, позовні вимоги підтримує, просить їх задовольнити.

У судове засідання представник позивача адвокат Ільницький С.М. прибув, позовні вимоги підтримує, просить їх задовольнити.

У судове засідання повноважний представник відповідача Боринської селищної ради Самбірського району Львівської області не прибув, через канцелярію суду подав заяву про слухання справи в засіданні у його відсутність, проти задоволення позовних вимог не заперечує.

Відповідно до ч. 3 ст. 131 ЦПК України учасники судового процесу зобов`язані повідомляти суд про причини неявки у судове засідання. У разі неповідомлення суду про причини неявки вважається, що учасники судового процесу не з`явилися в судове засідання без поважних причин.

Згідно із ч. 1 ст. 197 ЦПК України підготовче засідання проводиться судом з повідомленням учасників справи.

Згідно із ч.ч. 1,2 ст. 211 ЦПК України розгляд справи відбувається в судовому засіданні. Про місце, дату і час судового засідання суд повідомляє учасників справи.

Відповідно до п. 1 ч. 2 ст. 223 ЦПК України суд відкладає розгляд справив судовому засіданні в межах встановленого цим Кодексом строку вразі неявки в судове засідання учасника справи, щодо якого відсутні відомості про вручення йому повідомлення про дату, час і місце судового засідання.

Частинами 1,2,5 ст. 223 ЦПК України передбачено, що неявка у судове засідання будь-якого учасника справи за умови, що його належним чином повідомлено про дату, час і місце цього засідання, не перешкоджає розгляду справи по суті, крім випадків, визначених цією статтею. Суд відкладає розгляд справи в судовому засіданні в межах встановленого ЦПК України строку з таких підстав: 1) неявка в судове засідання учасника справи, щодо якого відсутні відомості про вручення йому повідомлення про дату, час і місце судового засідання; 2) перша неявка в судове засідання учасника справи, якого повідомлено про дату, час і місце судового засідання, якщо він повідомив про причини неявки, які судом визнано поважними; 3) виникнення технічних проблем, що унеможливлюють участь особи у судовому засіданні в режимі відеоконференції, крім випадків, коли відповідно до ЦПК України судове засідання може відбутися без участі такої особи; 4) необхідність витребування нових доказів, у випадку коли учасник справи обґрунтував неможливість заявлення відповідного клопотання в межах підготовчого провадження; 5) якщо суд визнає потрібним, щоб сторона, яка подала заяву про розгляд справи за її відсутності, дала особисті пояснення.

Законом диференційовано необхідність врахування поважності/неповажності причин неявки сторони до суду залежно від того, яке це судове засідання: перше чи повторне. Процесуальний закон не вказує на необхідність врахування судом поважності причин повторної неявки до суду. Такі положення процесуального закону пов`язані з принципом диспозитивності цивільного судочинства, за змістом якого особа, яка бере участь у справі, самостійно розпоряджається наданими їй законом процесуальними правами.

Підстави для відкладення підготовчого судового засідання, які визначені ч. 2 ст. 198 ЦПК України відсутні.

Дослідивши матеріали справи, суд приходить до наступного висновку.

Судом встановлено, що предметом заяви є визнання права власності.

Зазначена заява відповідно до вимог ст. 19 ЦПК України належить до компетенції судів щодо розгляду цивільних справ, оскільки ч.1 ст. 19 ЦПК України передбачає, що суди розглядають у порядку цивільного судочинства справи, що виникають з цивільних, земельних, трудових, сімейних, житлових та інших правовідносин, крім справ, розгляд яких здійснюється в порядку іншого судочинства.

Статтею 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод встановлено, що кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом, який вирішить спір щодо його прав та обов`язків цивільного характеру або встановить обґрунтованість будь-якого висунутого проти нього кримінального обвинувачення.

Ратифікуючи зазначену Конвенцію Україна взяла на себе зобов`язання гарантувати кожній особі права та свободи, закріплені в Конвенції, включаючи право на справедливий судовий розгляд протягом розумного строку.

З аналізу зазначених норм Конвенції та практики Європейського суду вбачається, що питання про порушення ст. 17 Конвенції, яка закріплює один із основоположних принципів Конвенції - принцип неприпустимості зловживання правами, може поставати лише у сукупності з іншою статтею Конвенції, положення якої у конкретному випадку дають підстави для висновку про зловживання особою наданим їй правом.

Європейський суд з прав людини в рішенні від 07.07.1989 року у справі "Юніон Аліментаріа Сандерс С.А. проти Іспанії" зазначив, що заявник зобов`язаний демонструвати готовність брати участь на всіх етапах розгляду, що стосуються безпосередньо його, утримуватися від використання прийомів, які пов`язані із зволіканням у розгляді справи, а також максимально використовувати всі засоби внутрішнього законодавства для прискорення процедури слухання.

Окрім цього, практика ЄСПЛ визначає, що сторона, яка задіяна в ході судового розгляду справи, зобов`язана з розумним інтервалом часу сама цікавитися провадженням у її справі, добросовісно користуватися належними їй процесуальними правами та неухильно виконувати процесуальні обов`язки.

У підготовчому засіданні у відповідності до вимог ст. 189 ЦПК України виконано завдання підготовчого провадження, та при підготовці справи до судового розгляду по суті були проведені усі необхідні підготовчі дії, передбачені ст. 197 ЦПК України.

Підготовче провадження починається відкриттям провадження у справі і закінчується закриттям підготовчого засідання.

Положеннями ст. 189 ЦПК України визначено, що завданнями підготовчого провадження є: 1) остаточне визначення предмета спору та характеру спірних правовідносин, позовних вимог та складу учасників судового процесу; 2) з`ясування заперечень проти позовних вимог; 3) визначення обставин справи, які підлягають встановленню, та зібрання відповідних доказів; 4) вирішення відводів; 5) визначення порядку розгляду справи; 6) вчинення інших дій з метою забезпечення правильного, своєчасного і безперешкодного розгляду справи по суті.

Під час підготовчого провадження дії, передбачені ст. 197 ЦПК України. Підстав для залишення заяви без розгляду, зупинення провадження у справі чи закриття такого не має. Судом поставлено на обговорення питання про закриття підготовчого засідання.

Відповідно до ст. 200 ЦПК України у підготовчому засіданні суд постановляє ухвалу про процесуальні дії, що необхідно вчинити до закінчення підготовчого провадження та початку судового розгляду справи по суті. За результатами підготовчого засідання суд постановляє ухвалу про закриття підготовчого провадження та призначення справи до судового розгляду по суті.

З урахуванням вказаного, суд приходить до висновку про необхідність закриття підготовчого засідання та призначення справи до судового розгляду по суті.

Суд, ознайомившись з матеріалами заяви, враховуючи, що всі дії для підготовки справи до судового розгляду, які необхідні для забезпечення правильного, своєчасного і безперешкодного розгляду справи по суті, здійснені, у сторін відсутні будь-які заяви та клопотання, які підлягають вирішенню в підготовчому судовому засіданні, суд вважає за можливе завершити підготовче провадження, є підстави для закриття підготовчого провадження та призначення справи до судового розгляду по суті, оскільки, до закінчення підготовчого провадження та початку судового розгляду справи по суті процесуальних дій вчиняти не потрібно, справа може бути призначена до судового розгляду по суті.

Разом з позовом позивач заявив клопотання про участь у судовому засіданні в режимі відеоконференції, в якому просить здійснити розгляд справи в режимі відеоконференції в приміщенні Закарпатського апеляційного суду (88000, м. Ужгород, вул. Довженка, 7, .uа, (0312) 61-35-46).

Ухвалою суду від 09.06.2023 року при відкритті провадження клопотання було задоволено з підстав і причин, які вказані в описовій частині ухвали. З оглду на раніше постановлену ухвалу, суд задовольняє таке клопотання про участь у судовому засіданні в режимі відео конференції позивача та його представника в режимі відеоконференції в приміщенні Закарпатського апеляційного суду.

Приймаючи до уваги вище вказане, на підставі викладеного, керуючись ст. ст. 2-5,10,12,19,23,27,28,189,196-198,200,258-261,268,272 ЦПК України суд, -

ПОСТАНОВИВ:

Закрити підготовче провадження у справі за позовом ОСОБА_1 до Боринської селищної ради Самбірського району Львівської області про визначення додаткового строку для прийняття спадщини.

Призначити до судового розгляду по суті цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до Боринської селищної ради Самбірського району Львівської області про визначення додаткового строку для прийняття спадщини.

Визначити дату судового засідання 18.07.2023 року 17.00 год, яке проводити в режимі відеоконференції з позивачем ОСОБА_1 та його представником, адвокатом Ільницьким С.М., в приміщенні Закарпатського апеляційного суду (88000, м. Ужгород, вул. Довженка, 7, .uа, (0312) 61-35-46).

Відповідальній службовій особі Закарпатського апеляційного суду доручити перевірити документи, що посвідчують особу позивача ОСОБА_1 та його представника Ільницького С.М. , вручити їм пам`ятки про їх процесуальні права та перебувати поряд з ними до закінчення судового засідання.

Справа буде розглядатися за правилами загального позовного провадження з повідомленням (викликом) сторін у відкритому судовому засіданні у залі судових засідань приміщення Турківського районного суду Львівської області за адресою: 82500 Львівська область м. Турка вул. Молодіжна, 23.

Визнати явку сторін по справі за позовом ОСОБА_1 до Боринської селищної ради Самбірського району Львівської області про визначення додаткового строку для прийняття спадщини в судові засідання обов`язковою.

Розгляд справи проводити одноособово.

Про час та місце проведення судового засідання повідомити сторони.

Роз`яснити учасникам справи, що подання заяв по суті справи (позовна заява; відзив на позовну заяву (відзив); відповідь на відзив; заперечення; пояснення третьої особи щодо позову або відзиву) є їхнім правом. У разі ненадання учасником розгляду заяви по суті справи у встановлений судом або законом строк без поважних причин, суд вирішує справу за наявними матеріалами.

Позивач вправі відмовитися від позову (всіх або частини позовних вимог), відповідач має право визнати позов (всі або частину позовних вимог) на будь-якій стадії судового процесу.

Попередити учасників справи про недопустимість зловживання процесуальними правами, шляхом подання завідомо безпідставного позову, позову за відсутності предмета спору або у спорі, який має очевидно штучний характер; умисного неповідомлення про осіб, які мають бути залучені до участі у справі, тощо.

Виклик свідка здійснюється за заявою учасника справи. У заяві про виклик свідка зазначаються його ім`я, місце проживання (перебування) або місце роботи, обставини, які він може підтвердити. Заява про виклик свідка має бути подана до або під час підготовчого судового засідання.

Учасники судового процесу та їхні представники повинні добросовісно користуватися процесуальними правами. У разі, якщо подання скарги, заяви, клопотання буде визнане зловживанням процесуальними правами, суд з урахуванням обставин справи має право залишити без розгляду або повернути скаргу, заяву, клопотання.

Інформацію щодо справи, що розглядається учасники справи можуть отримати на офіційному веб-порталі судової влади України в мережі Інтернет. Веб-адреса сторінки: http://court.gov.ua.

Копію ухвали надіслати на електрону адресу Закарпатського апеляційного суду для організації її виконання в частині проведення судового засідання в режимі відеоконференції.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання та проголошення суддею.

Ухвала може бути оскаржена у зв`язку з порушенням правил підсудності протягом п`ятнадцяти днів з дня її складення шляхом подачі апеляційної скарги безпосередньо до Львівського апеляційного суду.

Заперечення на ухвалу можуть бути включені до апеляційної скарги на рішення суду.

В іншій частині ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя Р.І.Ференц