Справа № 758/4721/19
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

28 березня 2023 року місто Київ

Подільський районний суд міста Києва у складі:

головуючого судді - Рибалки Ю. В. ,

при секретарі - Наливайко В.В.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Києві клопотання представника відповідача 1 ОСОБА_1 - адвоката Паламарчука Олександра Миколайовича про призначення судової комплексної інженерно-технічної, будівельно-технічної, оціночно-будівельної експертизи по цивільній справі за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_1 , приватного нотаріуса Київського міського нотаріального округу Звєрькової Наталії Володимирівни про визнання недійсним свідоцтва про права власності, визнання права власності на частину майна у порядку спадкування за законом

В С Т А Н О В И В :

У провадженні Подільського районного суду м. Києва перебуває вищенаведена цивільна справа.

До Подільського районного суду міста Києва надійшла заява представника позивача ОСОБА_1 - адвоката Паламарчука О.М. про призначення судової комплексної інженерно-технічної, будівельно-технічної, оціночно-будівельної експертизи, з метою визначення вартості нерухомого майна.

Представник позивача заперечував щодо задоволення клопотання представника відповідача.

Представник відповідача клопотання підтримав, просив його задовольнити з підстав у ньому наведених.

Заслухавши думки учасників засідання, суд вважає, що заявлене клопотання не підлягає задоволенню з наступних підстав.

За правилами ст. 103 ЦПК України суд призначає експертизу у справі за сукупності таких умов: для з`ясування обставин, що мають значення для справи, необхідні спеціальні знання у сфері іншій, ніж право, без яких встановити відповідні обставини неможливо; сторонами (стороною) не надані відповідні висновки експертів із цих самих питань або висновки експертів викликають сумніви щодо їх правильності.

Відповідно до статті 1 Закону України «Про судову експертизу» судова експертиза - це дослідження на основі спеціальних знань у галузі науки, техніки, мистецтва, ремесла тощо об`єктів, явищ і процесів з метою надання висновку з питань, що є або будуть предметом судового розгляду.

Відповідно до п. п. 1, 2 Постанови Пленуму Верховного Суду України від 30.05.1997 року № 8 «Про судову експертизу в кримінальних і цивільних справах» звернута увага судів на необхідність суворого додержання вимог закону при призначенні судових експертиз та використанні їх висновків. Вказано на неприпустимість призначення експертизи у випадках, коли з`ясування певних обставин не потребує спеціальних знань, а також порушення перед експертом правових питань, вирішення яких віднесено законом до компетенції суду.

Таким чином, судова експертиза призначається лише у разі дійсної потреби у спеціальних знаннях для встановлення фактичних даних, що входять до предмета доказування, тобто у разі, коли висновок експерта не можуть замінити інші засоби доказування.

Ураховуючи предмет позову суд не вбачає за необхідне призначення такої експертизи, крім того суддя вважає, що виходячи з поняття розумності строків розгляду цивільної справи експертиза не потребує призначення.

Відповідно до ст. 1 Закону України «Про судову експертизу», судова експертиза - це дослідження на основі спеціальних знань у галузі науки, техніки, мистецтва, ремесла тощо об`єктів, явищ і процесів з метою надання висновку з питань, що є або будуть предметом судового розгляду

За правилами, передбаченими ст. ст. 102, 103, 104, 107 ЦПК України, висновок експерта - це докладний опис проведених експертом досліджень, зроблені у результаті них висновки та обґрунтовані відповіді на питання, поставлені експертові, складений у порядку, визначеному законодавством.

Відповідно до ст. 121 ЦПК України суд має встановлювати розумні строки для вчинення процесуальних дій. Строк є розумним, якщо він передбачає час, достатній, з урахуванням обставин справи, для вчинення процесуальної дії, та відповідає завданню цивільного судочинства.

Розумним, зокрема, вважається строк, що є об`єктивно необхідним для виконання процесуальних дій, прийняття процесуальних рішень та розгляду і вирішення справи з метою забезпечення своєчасного (без невиправданих зволікань) судового захисту.

З урахуванням практики Європейського суду з прав людини критеріями розумних строків є: правова та фактична складність справи; поведінка заявника, а також інших осіб, які беруть участь у справі, інших учасників процесу; поведінка органів державної влади (насамперед суду); характер процесу та його значення для заявника (справи «Федіна проти України» від 02 вересня 2010 року, «Смірнова проти України» від 08 листопада 2005 року, «Матіка проти Румунії» від 02 листопада 2006 року, «Літоселітіс проти Греції» від 05 лютого 2004 року та інші).

Відповідно до статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод кожній фізичній або юридичній особі гарантується право на розгляд судом упродовж розумного строку цивільної, кримінальної, адміністративної або господарської справи, а також справи про адміністративне правопорушення, в якій вона є стороною. Поняття розумного строку не має чіткого визначення, проте розумним слід уважати строк, який необхідний для вирішення справи у відповідності до вимог матеріального та процесуального законів. При цьому, Європейський Суд з прав людини зазначає, що розумність тривалості провадження повинна визначатися з огляду на обставини справи та з урахуванням таких критеріїв: складність справи, поведінка заявника та відповідних органів влади, а також ступінь важливості предмета спору для заявника (див. рішення Європейського Суду з прав людини у справах Савенкова проти України, no. 4469/07, від 02.05.2013, Папазова та інші проти України, no. 32849/05, 20796/06, 14347/07 та 40760/07, від 15.03.2012).

Згідно із статтею 17 Закону України "Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини" суди застосовують при розгляді справ практику Європейського суду з прав людини як джерело права.

Виходячи з наведеного, дослідивши обставини на які посилаються сторони як на підставу своїх вимог і заперечень, зміст клопотання про призначення судової комплексної інженерно-технічної, будівельно-технічної, оціночно-будівельної експертизи, питання які представник відповідача просить поставити перед експертом, суд дійшов висновку про відсутність підстав для призначення судової комплексної інженерно-технічної, будівельно-технічної, оціночно-будівельної експертизи у даній справі.

Керуючись ст. 51, 103 ЦПК України, суд,

П О С Т А Н О В И В :

У задоволенні клопотання представника відповідача 1 ОСОБА_1 - адвоката Паламарчука Олександра Миколайовича про призначення судової комплексної інженерно-технічної, будівельно-технічної, оціночно-будівельної експертизи по цивільній справі за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_1 , приватного нотаріуса Київського міського нотаріального округу Звєрькової Наталії Володимирівни про визнання недійсним свідоцтва про права власності, визнання права власності на частину майна у порядку спадкування за законом - відмовити.

Ухвала не підлягає оскарженню в апеляційному порядку окремо від рішення суду, заперечення на неї можуть бути включені до апеляційної скарги на рішення суду.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею.

СуддяЮ. В. Рибалка