Провадження № 2/752/858/23
Р І Ш Е Н Н Я

іменем України

13.06.2023 року Голосіївський районний суд м. Києва у складі

головуючого судді Шевченко Т.М.

з участю секретаря Солодовник Я.С.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Києві цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про зобов?язання привести у первинний стан несучі конструкції житлового будинку,-

в с т а н о в и в:

у листопаді 2020 року позивач звернулась до Голосіївського районного суду м. Києва з позовом, в якому просила зобов? ОСОБА_3 привести у первинний стан несучі конструкції житлового будинку, розташованого за адресою: АДРЕСА_1 , шляхом демонтування встановленої на покрівлі першого поверху конструкції - закритої заскленої веранди (тераси).

В обґрунтування позовних вимог зазначено про те, що ОСОБА_1 є власником квартир АДРЕСА_2 , які розміщені на третьому поверсі.

Відповідач ОСОБА_2 є власником квартири № 7 у тому ж будинку, яка має прямий та безперешкодний вихід на дах першого поверху, що відповідно до технічної документації є відкритою терасою.

Восени 2019 року відповідач розпочала активні роботи щодо зведення закритої веранди. Задля чого відповідач зробила відповідні прорізі в фасаді для облаштувань кріплень , здійснила кріплення навісу на фасадну стінку будинку між вікнами другого та третього поверхів. У результаті самочинного будівництва споруджена закрита веранда (тераса), яка має вхід лише з квартири відповідача, складається з цегляних стовпців, зверху обладнана залізним навісом з масивних конструкцій, веранда є повністю заскленою.

Позивач зазначає, що самочинні дії відповідача порушують права та інтереси позивача та завдають йому збитків у вигляді тріщини на несучій конструкції (стіні біля вікна квартири позивача), що додатково зменшує вартість квартири. Крім того, оскільки висота від навісу веранди до вікон позивача становить орієнтовно 50см та знаходиться у безпосередній близькості до балкону позивача, тим самим створено безперешкодний доступ до квартири відповідача, у зв?язку із чим декілька разів були спроби невстановлених осіб проникнути до квартири відповідача.

Ухвалою судді Голосіївського районного суду м. Києва від 24.11.2020 року відкрито провадження у справі, справу призначено до розгляду за правилами загального позовного провадження (а.с. 26).

Ухвалою Голосіївського районного суду м. Києва від 24.05.2021 року у справі призначено судову будівельно-технічну експертизу, провадження у справі зупинено (а.с. 64-65).

26.12.2022 року до суду надійшов висновок експерта за результатами проведення судової будівельно-технічної експертизи № 19613/21-43 від 22.12.2022 року (а.с. 37-114).

Ухвалою Голосіївського районного суду м. Києва від 01.02.2023 року поновлено провадження у справі (а.с. 118).

Відзив на позов від відповідача не надходив.

Копія ухвали про відкриття провадження у справі, примірник позовної заяви з додатками отримано відповідачем, що стверджується повідомленням про вручення рекомендованого поштового відправлення (а.с. 30).

Про факт обізнаності відповідача про перебування справи в провадженні суду свідчить також і підпис представника відповідача ОСОБА_2 адвоката Владикіна О.Н. у розписці про день та час судового засідання у справі (а.с. 41), а також клопотання останнього про відкладення судового засідання у справі (а.с. 45).

Заслухавши пояснення представника позивача, дослідивши матеріали справи, судом встановлено наступне.

З матеріалів справи вбачається, що ОСОБА_1 є власником квартири АДРЕСА_2 , що стверджується даними витягу з державного реєстру речових прав на нерухоме майно про реєстрацію права власності від 20.08.2019 № 178074045 (а.с. 10).

10.07.2019 року у будинку АДРЕСА_1 зареєстровано Об?єднання співвласників багатоквартирного будинку «Успішна-14», що стверджується даними виписки з Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань (а.с. 11).

З даних протоколу від 09.11.2019 № 4 загальних зборів співвласників багатоквартирного будинку АДРЕСА_1 , вбачається, що станом на 09.11.2019 року у квартирі № 7 за вказаною адресою проводились будівельні роботи на відкритій терасі, що пов?язане з її реконструкцією та технічним переоснащенням.

Згідно листа від 14.01.2020 Департаменту з питань державного архітектурно-будівельного контролю міста Києва, станом на січень 2020 року Департамент не видавав та не реєстрував документів дозвільного та декларативного характеру, які б надавали право на виконання підготовчих, будівельних робіт та не приймав об?єкт будівництва в експлуатацію за вказаною адресою (а.с. 12).

Ухвалою Голосіївського районного суду м. Києва від 24.05.2021 року у справі призначено судову будівельно-технічну експертизу, провадження у справі зупинено (а.с. 64-65).

26.12.2022 року до суду надійшов висновок експерта за результатами проведення судової будівельно-технічної експертизи № 19613/21-43 від 22.12.2022 року, складений експертом Київського науково-дослідного інституту судових експертиз (а.с. 37-114).

Відповідно до вказаного вище висновку, у відповідності до п. 1-3 ст. 26 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності», п.п. 2, 4, 4.3.9., 11 «Порядку розроблення проектної документації на будівництво об?єктів», п.п. 3.5, 4.1, 4.5 ДБН «Склад та зміст проектної документації на будівництво», реконструкція тераси у квартирі АДРЕСА_1 , проведено із збільшенням геометричних розмірів тераси (квартири), що передбачає додаткові навантаження на несуче-огороджувальні конструкції, як у нежитловій прибудові, та і у житловому будинку, тим самим потребує розроблення проектної документації для визначення обґрунтованих вимог до планувальних, архітектурних і технологічних рішень.

Відповідно до п. 3.21 ДБН А.2.2-3-2014 у квартирі АДРЕСА_1 , була проведена реконструкція введеного в експлуатацію в установленому порядку житлового будинку зі зміною геометричних параметрів тераси у квартирі № 7 .

У площі забудови тераси, яка розташована на даху двоповерхової нежитлової прибудови та примикає до квартири № 7 з боку головного фасаду, побудована прибудова до житлового будинку. Влаштовані металеві конструкції, які з одного боку спираються на стіни нежитлової прибудови створюючи при цьому додаткове навантаження на несуче-огороджувальні конструкції, з другого боку є опорою покрівлі, які безпосередньо кріпляться до несуче-огороджувальної фасадної стіни житлового будинку. Простір між металевими конструкціями заповнений віконними металевими блоками.

Внаслідок реконструкції тераси у квартирі АДРЕСА_1 , змінено зовнішній вигляд фасаду будинку, який спроектовано за архітектурно-планувальними завданням та носить системний характер для всього будинку.

У відповідності до п. 3.2.8 рішення Київської міської ради від 25.12.2008 № 1051/1051 з додатком, змінення зовнішнього вигляду головного фасаду житлового будинку по АДРЕСА_1 , який був проектований за архітектурно-планувальним завданням та носив системний характер для всього будинку, внаслідок проведення реконструкції тераси, що примикає з боку головного фасаду до квартири № 7 , передбачає розроблення проектної документації.

Провести дослідження на предмет перешкоди нормальній експлуатації житлового будинку після проведення реконструкції тераси (квартири) АДРЕСА_1 , не вбачається за можливе, оскільки в розпорядження експерта не були надані для обстеження: приміщення квартири № 7 ; а також проектна документація на реконструкцію відкритої веранди, що примикає до житлового будинку з боку головного фасаду та технічний паспорт на квартиру № 7 .

За змістом частини першої статті 16 Цивільного кодексу України кожна особа має право звернутися до суду за захистом свого особистого немайнового або майнового права та інтересу.

Здійснюючи правосуддя, суд захищає права, свободи та інтереси фізичних осіб, права та інтереси юридичних осіб, державні та суспільні інтереси у спосіб, визначений законом або договором. У випадку, якщо закон або договір не визначають ефективного способу захисту порушеного, невизнаного або оспореного права, свободи чи інтересу особи, яка звернулася до суду, суд відповідно до викладеної в позові вимоги такої особи може визначити у своєму рішенні такий спосіб захисту, який не суперечить закону (стаття 5 ЦПК України).

Згідно частини другої статті 13 ЦК України при здійсненні своїх прав особа зобов`язана утримуватися від дій, які могли б порушити права інших осіб.

Відповідно до частини першої статті 355 ЦК України майно, що є у власності двох або більше осіб (співвласників), належить їм на праві спільної власності (спільне майно).

Зазмістом статті 382 ЦК України квартирою є ізольоване помешкання в житловому будинку, призначене та придатне для постійного у ньому проживання. Усі власники квартир та нежитлових приміщень у багатоквартирному будинку є співвласниками на праві спільної сумісної власності спільного майна багатоквартирного будинку. Спільним майном багатоквартирного будинку є приміщення загального користування (у тому числі допоміжні), несучі, огороджувальні та несуче-огороджувальні конструкції будинку, механічне, електричне, сантехнічне та інше обладнання всередині або за межами будинку, яке обслуговує більше одного житлового або нежитлового приміщення, а також будівлі і споруди, які призначені для задоволення потреб усіх співвласників багатоквартирного будинку та розташовані на прибудинковій території, а також права на земельну ділянку, на якій розташований багатоквартирний будинок та його прибудинкова територія, у разі державної реєстрації таких прав.

Частиною другою статті 331 ЦК України передбачено, що право власності на новостворене нерухоме майно (житлові будинки, будівлі, споруди тощо) виникає з моменту завершення будівництва (створення майна). Якщо договором або законом передбачено прийняття нерухомого майна до експлуатації, право власності виникає з моменту його прийняття до експлуатації. Якщо право власності на нерухоме майно відповідно до закону підлягає державній реєстрації, право власності виникає з моменту державної реєстрації.

Відповідно до вимог статті 376 ЦК України право на звернення до суду з позовом про знесення або перебудову самочинно збудованого об`єкта нерухомості мають компетентні органи державної влади, місцевого самоврядування, а у випадках порушення прав інших осіб право на звернення до суду належить і таким особам за умови, що вони доведуть наявність порушеного права (стаття 391 ЦК України).

Відповідно до частини першої статті 376 ЦК України об`єкт нерухомості відноситься до самочинного будівництва за наявності однієї із наведених умов: земельна ділянка не відведена для цієї мети; відсутній належний дозвіл на будівництво; відсутній належним чином затверджений проєкт; під час будівництва допущені істотні порушення будівельних норм і правил.

За змістом частин четвертої та сьомої статті 376 ЦК України залежно від ознак самочинного будівництва особи, зазначені у цих пунктах, можуть вимагати від особи, яка здійснила або здійснює самочинне будівництво: знесення самочинно збудованого об`єкта або проведення перебудови власними силами або за її рахунок; приведення об`єкту в попередній стан або відшкодування витрат.

При вирішенні питання про те, чи є відхилення від проекту істотним і таким, що суперечить суспільним інтересам або порушує права інших осіб, суди повинні в кожному випадку з`ясовувати, зокрема, наскільки збудований об`єкт відповідає умовам, передбаченим проектом; як впливає допущене порушення з урахуванням місцевих правил забудови, громадських і приватних інтересів на планування, забудову, благоустрій вулиці, на зручність утримання суміжних ділянок, обмеження прав інших осіб тощо.

Цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін (частина перша статті 12 ЦПК України).

Статтею 76 ЦПК України визначено, що доказами, є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи.

Відповідно до статті 81 ЦПК України кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Докази подаються сторонами та іншими учасниками справи. Доказування не може ґрунтуватися на припущеннях.

Позивачем не надано в розпорядження суду належних та допустимих доказів на підтвердження обставин, зокрема, про те, що під час реконструкції тераси у квартирі АДРЕСА_1 допущені істотні порушення будівельних норм і правил, а так само наявність збитків, які завдані позивачу діями відповідача. Не містять таких доказів і матеріали справи.

Сам по собі факт відсутності розробленої проектної документації під час реконструкції тераси у квартирі АДРЕСА_1 , на думку суду, не може бути єдиною і безумовною підставою для задоволення позовних вимог за позовом ОСОБА_1 . За вказаних обставин суд надходить до висновку про недоведеність в ході розгляду справи обставин, на які позивач посилається у поданому позові, у зв?язку із чим у задоволенні позову слід відмовити.

Керуючись статтями 3, 4, 10, 11, 57-60, 88, 169, 209, 212-215, 218, 223-226 ЦПК України, суд, -

в и р і ш и в:

позов ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про зобов?язання привести у первинний стан несучі конструкції житлового будинку, - залишити без задоволення.

Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Учасник справи, якому повне не були вручені у день його (її) проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження рішення суду - якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.

Повний текст рішення виготовлено 19 червня 2023 року.

Суддя