Справа № 692/315/21
Провадження № 2/692/4/23
У Х В А Л А
22 травня 2023 року смт Драбів
Драбівський районний суд Черкаської області в складі:
головуючого судді Левченко Л.О.,
з участю секретаря с/з Савенко О.В.,
представника позивача ОСОБА_1
представника відповідача ОСОБА_2
розглянувши у відкритому судовому засіданні клопотання представника позивача адвоката Бичка В.І. про призначення додаткової судової земельно-технічної експертизи по цивільній справі за позовом ОСОБА_3 до ОСОБА_4 , ОСОБА_5 , Драбівської селищної ради Золотоніського району Черкаської області, третя особа: Головне управління Держгеокадастру в Черкаській області про усунення перешкод у користуванні земельною ділянкою,
У провадженні Драбівського районного суду перебуває цивільна справа за позовом ОСОБА_3 до ОСОБА_4 , ОСОБА_5 , Драбівської селищної ради Золотоніського району Черкаської області, третя особа: Головне управління Держгеокадастру в Черкаській області про усунення перешкод у користуванні земельною ділянкою.
22.05.2023р. в судовому засіданні під час розгляду справи по суті представника позивача адвокат Бичок В.І. звернувся до суду з клопотанням про призначення додаткової судової земельно-технічної експертизи. Клопотання обґрунтував тим, що по справі було проведено судову земельно-технічну експертизу та допитано експерта щодо її роз`яснення. З пояснень експерта вбачається, що є можливість встановити межу між земельними ділянками сторін станом на 2007 рік та встановити, яка частина земельної ділянки позивача захоплена відповідачами. Крім того, експертом під час дослідження не був врахований акт, яким було встановлено межі земельної ділянки, тому висновок експерта є неповним. Сторона позивача не згідна з висновком експерта, під час додаткової експертизи необхідно визначити розмір частини земельної ділянки, права користування якою позивач позбавлений відповідачами. Додаткову експертизу просив доручити тому самому експерту, що проводив первинну експертизу.
У судовому засіданні представника відповідачів ОСОБА_4 та ОСОБА_5 - адвокат Брус С.М. у задоволенні клопотання просив відмовити. Вказав, що клопотання про проведення додаткової експертизи необхідно підготувати у письмовій формі та обґрунтувати підстави її проведення. Звернув увагу, що додаткова експертиза призначається у разі, якщо висновок неясний або не всі питання, що ставились, досліджені. Експертом було надано відповіді на питання, які були вказані у клопотанні про призначення експертизи та зазначені в ухвалі суду, тому дане клопотання не підлягає до задоволення.
Суд, заслухавши думку учасників процесу, дослідивши матеріали справи, приходить до наступного.
Ухвалою Драбівського районного суду від 23 липня 2021 року у даній цивільній справі було призначено судову земельно-технічну експертизу. Перелік питань для дослідження надавався у відповідності до клопотання сторони позивача.
14.03.2023р. до суду надійшов Висновок експерта за результатами проведення судової земельно-технічної експертизиу цивільній справі № 692/315/21 від 08.02.2023р. за № 1132/21/350-353/23-23.
З даним висновком у відповідності до заяви вх. №1088/23-Вх від 21.01.2023р. представник позивача ознайомився у повному обсязі 21.03.2023р.
Також у судовому засіданні було допитано експерта, що проводив вказану судову земельно-технічну експертизу.
Відповідно до ч. 1, 2 ст. 103 ЦПК України суд призначає експертизу у справі за сукупності таких умов: 1) для з`ясування обставин, що мають значення для справи, необхідні спеціальні знання у сфері іншій, ніж право, без яких встановити відповідні обставини неможливо; 2) сторонами (стороною) не надані відповідні висновки експертів із цих самих питань або висновки експертів викликають сумніви щодо їх правильності. У разі необхідності суд може призначити декілька експертиз, додаткову чи повторну експертизу.
Згідно ч. 1 ст. 113 ЦПК України якщо висновок експерта буде визнано неповним або неясним, судом може бути призначена додаткова експертиза, яка доручається тому самому або іншому експерту (експертам).
Згідно з пунктом 1.2.13 "Інструкції про призначення та проведення судових експертиз та експертних досліджень та Науково-методичних рекомендацій з питань підготовки та призначення судових експертиз та експертних досліджень" від 08.10.1998 № 53/5, з подальшими змінами та доповненнями, експертами виконуються первинні, додаткові, повторні, комісійні та комплексні експертизи. Додатковою, зокрема, є експертиза, якщо для вирішення питань щодо об`єкта, який досліджувався під час проведення первинної експертизи, необхідно провести додаткові дослідження або дослідити додаткові матеріали (зразки для порівняльного дослідження, вихідні дані тощо), які не були надані експертові під час проведення первинної експертизи.
Системний аналіз наведених норм свідчить про те, що у справі може бути призначена додаткова експертиза - у випадку, якщо висновок експерта є неповним або неясним.
Таким чином, додаткова експертиза призначається судом після розгляду ним висновку первинної експертизи, якщо виявиться, що усунути неповноту або неясність висновку в судовому засіданні шляхом заслуховування експерта неможливо.
Висновок експерта визнається неповним, якщо досліджено не всі надані йому об`єкти або не дано вичерпних відповідей на всі поставлені перед експертом питання.
Висновок експерта визнається неясним, якщо він викладений нечітко або носить непевний, неконкретний характер.
У своїй Постанові від 25 серпня 2021 року по справі № 20/639/17 Верховний Суд вказав, що в ухвалі про призначення додаткової експертизи необхідно чітко зазначити, які саме висновки експерта суд вважає неповними чи неясними або які обставини зумовили необхідність розширення експертного дослідження. Така судова експертиза може призначатись як з ініціативи суду, так і за клопотанням учасників судового процесу, а її проведення може бути доручено тому ж або іншому експерту. Якщо необхідно здійснити дослідження нових об`єктів або з інших обставин справи, призначається нова, а не повторна експертиза.
Стороною позивача після ознайомлення з висновком експерта та його допиту у судовому засіданні заявлено клопотання про проведення додаткової експертизи, при цьому не вказано, які з висновків експерта є незрозумілими, неясними або неповними. Суть клопотання зводиться до незгоди з висновками експерта, та фактично до призначення нової експертизи, що не передбачено даною стадією провадження, оскільки сторона позивача бажає отримати висновок щодо можливості встановлення меж суміжних земельних ділянок станом на 2007 рік, хоча таке питання на розгляд експерта при ухваленні постанови від 23.07.2021р. не ставилось. Суд звертає увагу, що позовною вимогою 4 визначено усунення перешкод у користуванні земельною ділянкою, та відновлення межі земельної ділянки станом на 21.09.2007р., однак під час визначення кола питань на розгляд експерту сторона позивача питання щодо можливості відновлення меж земельної ділянки станом на 21.09.2007р. не виносила. Також сторона позивача не вносила і питання визначення розміру частини земельної ділянки, права користування якою позивач, на його думку, позбавлений відповідачами.
Клопотання сторони позивача про призначення експертизи на даній стадії розгляду справи суперечить завданням у принципам цивільного судочинства та не може бути задоволене судом.
Відповідно до статті 44 ЦПК України, учасники судового процесу та їх представники повинні добросовісно користуватися процесуальними правами; зловживання процесуальними правами не допускається, оскільки такі дії суперечать завданню цивільного судочинства.
Європейський суд з прав людини (далі - ЄСПЛ) неодноразово наголошував, що це роль національних судів організовувати судові провадження таким чином, щоб вони були без затримок та ефективними (рішення ЄСПЛ у справі «Шульга проти України»). Національним судам належить функція керування провадженнями таким чином, щоб вони були швидкими та ефективними (рішення ЄСПЛ у справі «Скордіно проти Італії»). Держави-учасниці мають організувати правові системи таким чином, щоб їх суди могли гарантувати право кожного на отримання остаточного рішення у справах, що стосуються цивільних прав і обов`язків упродовж відповідного терміну (рішення ЄСПЛ у справах «Скордіно проти Італії», «Сюрмелі проти Німеччини»).
У рішенні ЄСПЛ у справі «Дія 97» проти України» зазначено, що процесуальні норми призначені забезпечити належне відправлення правосуддя та дотримання принципу правової визначеності, а також про те, що сторони повинні мати право очікувати, що ці норми застосовуються. Принцип правової визначеності застосовується не лише щодо сторін, але й щодо національних судів.
Такими нормами, у даному разі, є норми чинного цивільного процесуального кодексу України, якими, зокрема, врегульовано порядок та підстави призначення додаткової експертизи, права та обов`язки учасників справи та порядок реалізації ними таких прав.
Необхідність призначення додаткової експертизи зводиться до незгоди сторони позивача з висновками первинної експертизи та не є наслідком неточностей або неповноти висновків експерта по заявлених для дослідження питаннях.
Таким чином, на даний час відсутні підстави для призначення додаткової судової земельно-технічної експертизи, тому суд вважає за необхідне дане клопотання залишити без задоволення.
Враховуючи викладене, керуючись ст.ст. 103, 113, 126, 197, 260 ЦПК України, суд,
Клопотання представника позивача ОСОБА_1 про призначення додаткової судової земельно-технічної експертизи - залишити без задоволення.
Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя Л.О. Левченко

Повний текст ухвали виготовлено 24 травня 2023 року.