Суддя Шевченко С. В.
Справа № 644/819/22
Провадження № 2/644/26/23
29.06.2023
РІШЕННЯ

іменем України

29 червня 2023 року Орджонікідзевський районний суд м. Харкова у складі судді Шевченка С.В. розглянув в порядку спрощеного позовного провадження з повідомленням сторін цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ДП «Центр державного земельного кадастру» про стягнення заборгованості,

в с т а н о в и в:

ОСОБА_1 подав у суд позов, відповідно до кінцевої редакції якого, просив стягнути з відповідача заборгованість по заробітній платі у сумі 22487 грн. 37 коп. та середній заробіток за час затримки розрахунку при звільненні за період з 22.06.2021 по 22.02.2022 у сумі 81024 грн. 04 коп.

В обґрунтування вимог позивач посилався на те, що в період з 03.01.2012 по 21.06.2021 перебував у трудових правовідносинах з Харківською регіональною філією ДП «Центр державного земельного кадастру». 22.06.2021 він був звільнений у зв`язку з ліквідацією підприємства. Однак, в порушення ст. 116 КЗпП України, при звільненні йому не були виплачені всі належні суми, відтак, станом на час подачі позову відповідач має перед ним заборгованість по заробітній платі в сумі 22487 грн. 37 коп., а також зобов`язаний сплатити середній заробіток за час затримки розрахунку при звільненні.

Позивач в судове засідання не прибув, подав заяву з проханням справу слухати за його відсутності.

Відповідача подав до суду відзив на позов, в якому зазначав, що відповідно до пп. 11 п. 6.6. розділу ІV «Управління Філією Центру ДЗК» Положення про філію Центру ДЗК нарахування та виплата заробітної плати працівникам філії належало до повноважень директора філії. Наразі, щодо директора Харківської регіональної філії ДП «Центр державного земельного кадастру» Стасевського Л.С. здійснюється розслідування у кримінальному провадженні за фактом безпідставної невиплати заробітної плати працівникам філії. Між тим, відповідач визнавав наявність заборгованості перед позивачем по заробітній платі в сумі 22487 грн. 37 коп. Щодо позовних вимог про стягнення середнього заробітку за час затримки розрахунку при звільненні, відповідач заперечував, в обґрунтування чого посилався на те, що позивач пропустив тримісячний строк на звернення до суду про вирішення трудового спору.

На підставі наданих доказів, судом встановлено, що позивач з 03.01.2012 перебував у трудових відносинах з Харківською регіональною філією ДП «Центр ДЗК».

Згідно з п. 1.2 Положення про Харківську регіональну філію Державного підприємства «Центр державного земельного кадастру» (надалі Центр ДЗК, підприємство) Харківська регіональна філія Центру ДЗК є відокремленим підрозділом Центру ДЗК і діє на території Харківської області. Пунктом 1.3 Положення передбачено, що у своїй діяльності філія Центру ДЗК підпорядковується підприємству в особі генерального директора Центру ДЗК. Відповідно до пунктів 3.1., 3.2, 3.4 вказаного Положення філія Центру ДЗК не має статусу юридичної особи, є відокремленим підрозділом підприємства, діє від імені та в його інтересах. Повноваження філії Центру ДЗК визначаються чинним законодавством України, Статутом підприємства та цим Положенням. Філія є платником податків, зборів та інших обов`язкових платежів за місцем реєстрації (взяття на облік платником податку), крім тих податків, зборів а інших обов`язкових платежів, що сплачуються за місцем реєстрації підприємства.

На підставі наказу директора Харківської регіональної філії № 23-кс від 22.06.2021 року ОСОБА_1 було звільнено з роботи у зв`язку з ліквідацією підприємства на підставі п. 1 ст. 40 КЗпП України.

В день звільнення з позивачем не був проведений повний розрахунок та виплата належних їй сум, у зв`язку з чим у відповідача після ліквідації філії перед позивачем виникла заборгованість з нарахованої, але не виплаченої заробітної плати, що становить 22487 грн. 37 коп.

Дана обставина визнається відповідачем, а також підтверджується копією довідки, яка надана відповідачем.

Положеннями ст.47 КЗпП України передбачено, що роботодавець зобов`язаний у день звільнення видати працівникові копію наказу (розпорядження) про звільнення, письмове повідомлення про нараховані та виплачені йому суми при звільненні (стаття 116) та провести з ним розрахунок у строки, визначені статтею 116 цього Кодексу, а також на вимогу працівника внести належні записи про звільнення до трудової книжки, що зберігається у працівника.

Відповідно до статті 116 КЗпП України при звільненні працівника виплата всіх сум, що належать йому від підприємства, установи, організації, провадиться в день звільнення. Якщо працівник у день звільнення не працював, то зазначені суми мають бути виплачені не пізніше наступного дня після пред`явлення звільненим працівником вимоги про розрахунок. Про нараховані суми, належні працівникові при звільненні, власник або уповноважений ним орган повинен письмово повідомити працівника перед виплатою зазначених сум. У разі спору про розмір сум, належних працівникові при звільненні, власник або уповноважений ним орган в усякому випадку повинен у зазначений у цій статті строк виплатити не оспорювану ним суму.

Враховуючи зазначене, суд доходить висновку, що позов в частині стягнення нарахованої, але невиплаченої заробітної плати у сумі 22487 грн. 37 коп. підлягає задоволенню.

Щодо вимоги позивач про стягнення середнього заробітку за час затримки розрахунку при звільненні за період з 22.06.2021 по 22.02.2022 у сумі 81024 грн. 04 коп., суд зазначає наступне.

Згідно з ч. 1 ст. 117 КЗпП України в разі невиплати з вини власника або уповноваженого ним органу належних звільненому працівникові сум у строки, визначені статтею116 цього Кодексу, при відсутності спору про їх розмір підприємство, установа, організація повинні виплатити працівникові його середній заробіток за весь час затримки по день фактичного розрахунку.

Згідно ст. 27 Закону України "Про оплату праці" порядок обчислення середньої заробітної плати працівника у випадках, передбачених законодавством, встановлюється Кабінетом Міністрів України.

Відповідно до абз. 3 п. 2 Порядку обчислення середньої заробітної плати, затвердженим постановою Кабінету Міністрів України від 8 лютого 1995 року N 100 (надалі Порядок), середня заробітна плата обчислюється виходячи з виплат за останні 2 календарні місяці роботи, що передують події, з якою пов`язана відповідна виплата. Абзацом 1 пункту 8 вказаного порядку передбачено, що нарахування виплат, що обчислюються із середньої заробітної плати за останні два місяці роботи, провадяться шляхом множення середньоденного (годинного) заробітку на число робочих днів/годин, а у випадках, передбачених чинним законодавством, календарних днів, які мають бути оплачені за середнім заробітком.

З розрахунку наведеного ОСОБА_1 у позові вбачається, що його середньоденна заробітна плата за останні два календарних місяця роботи, що передували звільненню, становить 471,07 грн. Відповідач розрахунок, здійснений позивачем, не оспрював.

Кількість робочих днів за період з 22.06.2021 по 22.02.2022 становить 172 робочих дня, відтак сума середнього заробітку, яка підлягає стягненню складає 81024 грн. 04 коп. (471,07 Х 172).

Відповідно до п. 20 постанови Пленуму Верховного Суду України «Про практику застосування судами законодавства про оплату праці» № 13 від 24 грудня 1999 року, установивши при розгляді справи про стягнення заробітної плати у зв`язку із затримкою розрахунку при звільненні, що працівникові не були виплачені належні йому від підприємства, установи, організації суми в день звільнення, коли ж він у цей день не був на роботі, - наступного дня після пред`явлення ним роботодавцеві вимог про розрахунок, суд на підставі статті 117 Кодексу законів про працю України стягує на користь працівника середній заробіток за весь період затримки розрахунку, а при не проведенні його до розгляду справи по день постановлення рішення, якщо роботодавець не доведе відсутності в цьому своєї вини.

Скрутне матеріальне становище, відсутність фінансово-господарської діяльності або коштів у роботодавця не звільняють роботодавця від відповідальності, передбаченої статтею 117 КЗпП України.

Аналогічний правовий висновок зазначений в Постанові Верховного Суду від 10 травня 2018 року у справі №337/6455/15-ц, провадження № 61-3683св18.

З огляду на викладене, суд доходить висновку про наявність підстав для задоволенні позову і в цій частині.

Посилання відповідача на пропущення позивачем строків звернення до суду є безпідставним і суперечить висновкам, які містяться у рішенні Конституційного Суду України від 15.10.2013 року № 1-рп/2012 у справі щодо офіційного тлумачення положень ч. 2 статті 233 Кодексу законів про працю України.

Відповідно до п. 1 ч. 1 статті 5 Закону України «Про судовий збір» позивачі при поданні позову про стягнення заробітної плати звільняються від сплати судового збору.

Крім того, позивачем було сплачено судовий збір у розмірі 992 грн 40 коп за звернення до суду з позовними вимогами про стягнення середнього заробітку.

З урахуванням вимог ст. 141, ч.2 ст.176 ЦПК України, суд вважає за необхідне стягнути з відповідача на користь держави судовий збір у розмірі 992 грн 40 коп, за позовні вимоги про стягнення заборгованості по заробітній платі, від оплати яких позивач був звільнений, та на користь позивача судовий збір у розмірі 992 грн. 40 коп, понесених на оплату позовних вимог про стягнення середнього заробітку за час затримки розрахунку.

На підставі викладеного та керуючись Конституцією України, Законом України «Про оплату праці», Законом України «Про судовий збір», ст.ст.4,47,94,115-117,232,233,238 КЗпП України, ст.ст.13,76-80,133,141,263-265ЦПК України суд

у х в а л и в :

Позов задовольнити у повному обсязі.

Стягнути з Державного підприємства «Центр державного земельного кадастру» на користь ОСОБА_1 заборгованість по заробітній платі в розмірі 22487 грн. 37 коп. без утримання податку й інших обов`язкових платежів.

Стягнути з Державного підприємства «Центр державного земельного кадастру» на користь ОСОБА_1 середній заробіток за затримку розрахунку в період з 22.06.2021 року по 22.02.2022 у розмірі 81024 грн. 04 коп.

Допустити негайне виконання рішення суду щодо стягнення заборгованості по заробітній платі за один місяць.

Стягнути з Державного підприємства «Центр державного земельного кадастру» на користь держави судовий збір у розмірі 992 грн. 40 коп.

Стягнути з Державного підприємства «Центр державного земельного кадастру» на користь ОСОБА_1 судовий збір у розмірі 992 грн. 40 коп.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Рішення суду може бути оскаржене шляхом подання апеляційної скарги протягом 30-ти днів з дня складання повного тексту рішення.

Учасник справи, якому повне рішення або ухвала суду не були вручені у день його (її) проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження на рішення суду - якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду

Апеляційна скарга подається учасниками справи безпосередньо до Харківського апеляційного суду.

Позивач: ОСОБА_1 , РНОКПП НОМЕР_1 , адреса: АДРЕСА_1 ;

Відповідач: Державне підприємство «Центр державного земельного кадастру», , адреса: м. Київ, вул. Народного ополчення, буд. 3.

Суддя С.В. Шевченко