КИЇВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
Справа № 3696493/22 Головуючий у І інстанції Волчко А.Я.
Провадження №22-ц/824/7857/2023 Головуючий у 2 інстанції Таргоній Д.О.
ПОСТАНОВА

Іменем України

22 травня 2023 року Київський апеляційний суд в складі колегії суддів судової палати з розгляду цивільних справ:

судді-доповідача Таргоній Д.О.,

суддів: Голуб С.А., Писаної Т.О.,

за участі секретаря Істоміної О.Г.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в місті Києві цивільну справу за апеляційною скаргою ОСОБА_1 , поданою в його інтересах представником - адвокатом Середою Анною Петрівною, на ухвалу Києво-Святошинського районного суду Київської області від 16 лютого 2023 року про забезпечення позову у справі за позовом Гатненської сільської ради Фастівського району Київської області до ОСОБА_2 , ОСОБА_1 про скасування права власності та повернення майна з чужого незаконного володіння,

УСТАНОВИВ:

У липні 2022 року Гатненська сільська рада Фастівського району Київської області звернулась до суду з позовом до ОСОБА_2 , ОСОБА_1 про скасування права власності та повернення майна з чужого незаконного володіння.

Разом з позовною заявою представником Гатненської сільської ради Фастівського району Київської області - адвокатом Паламарчуком І.І. було подано заяву про забезпечення позову, яка обґрунтована тим, що предметом судового спору є скасування права власності, повернення майна з чужого незаконного володіння, а саме земельних ділянок з кадастровими номерам: :04:003:5440 та :04:003:5441, власником яких була ОСОБА_2 .

Згідно інформації з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно 18 листопада 2022 року спірні земельні ділянки було відчужено та їх власником став ОСОБА_1 .

Оскільки, з метою подальшого ухилення від виконання рішення, відповідач може відчужити земельні ділянки третім особам ще до вирішення даної справи, що унеможливить виконання рішення по даній справі, тому є необхідність у забезпеченні позову шляхом накладення арешту на земельні ділянки.

Враховуючи вищевикладене, представник Гатненської сільської ради Фастівського району Київської області - адвокат Паламарчуком І.І. просив накласти арешт на земельні ділянки з кадастровими номерам: :04:003:5440 та :04:003:5441, власником яких є ОСОБА_1 .

Ухвалою Києво-Святошинського районного суду Київської області від 16 лютого 2023 року заяву про забезпечення позову задоволено.

Накладено арешт на земельну ділянку площею 0,6631 га, кадастровий номер :04:003:5441, яка розташована за адресою: Київська область, Фастівський р-н., с. Віто-Поштова, яка належить ОСОБА_1 .

Накладено арешт на земельну ділянку площею 0,5000 га кадастровий номер :04:003:5440, яка розташована за адресою Київська область Фастівській район с. Віта Поштова, яка належить ОСОБА_1 .

Не погоджуючись з даною ухвалою суду, представник ОСОБА_1 - адвокат Середа А.П., подала апеляційну скаргу, в якій просить ухвалу Києво-Святошинського районного суду Київської області від 16 лютого 2023 рокускасувати з підстав невідповідності висновків суду обставинам справи, неправильним застосуванням норм матеріального права і порушенням норм процесуального права, та постановити нову ухвалу, якою відмовити в задоволенні заяви про забезпечення позову.

В апеляційній скарзі вказано, що суд першої інстанції, в порушення вимог ч. 2 ст. 183, ч. 4 ст. 62 Цивільного процесуального кодексу України, прийняв заяву про забезпечення позову, яка подана адвокатом Паламарчуком І.І. без документів, підтверджуючих повноваження адвоката, як представника позивача.

Крім того, заява представника позивача не містить доказів на підтвердження існування реальної загрози утруднення чи унеможливлення виконання рішення суду, таких як, наприклад пропозиції з продажу земельних ділянок з інтернет-ресурсів, оголошень про продаж земельних ділянок в пресі тощо.

Представник ОСОБА_1 - адвокат Середа А.П. звертає увагу на те, що скаржник не має наміру відчужувати спірні земельні ділянки, не пропонує ці ділянки третім особам для купівлі, тому заява про забезпечення позову не підлягає задоволенню з огляду на ч. 2 ст. 149 Цивільного процесуального кодексу України.

Відзив на апеляційну скаргу у визначений судом апеляційної інстанції строк не надходив.

Відповідно до частини 3 статті 360 ЦПК України, відсутність відзиву на апеляційну скаргу не перешкоджає перегляду рішення суду першої інстанції.

У судовому засіданні представник ОСОБА_1 - адвокат Туголукова І.В. підтримала доводи апеляційної скарги з наведених в ній мотивів та просила задовольнити.

Представник Гатненської сільської ради Фастівського району Київської області - адвокат Паламарчук І.І. заперечував проти задоволення апеляційної скарги та просив залишити ухвалу Києво-Святошинського районного суду Київської області від 16 лютого 2023 року без змін.

Відповідач ОСОБА_2 в судове засідання не з`явилась, про час та місце розгляду справи повідомлена в установленому законом порядку.

Перевіривши законність та обґрунтованість ухвали суду першої інстанції в межах доводів апеляційної скарги та вимог, заявлених у суді першої інстанції, колегія суддів вважає, що апеляційна скарга не підлягає задоволенню з наступних підстав.

Задовольняючи заяву про забезпечення позову, суд першої інстанції, враховуючи роз`яснення Верховного Суду України, виходив з оцінки обґрунтованості доводів позивача щодо необхідності вжиття заходів забезпечення позову з урахуванням розумності, обґрунтованості і адекватності вимог заявника щодо забезпечення позову; забезпечення збалансованості інтересів сторін; наявності зв`язку між заходом щодо забезпечення позову і предметом позовної вимоги, в тому числі, спроможності заходів, який заявник просить вжити у порядку забезпечення позову, забезпечити фактичне виконання судового рішення в разі задоволення позову; імовірності утруднення виконання або невиконання рішення суду в разі невжиття таких заходів.

Колегія суддів апеляційного суду погоджується із висновками суду першої інстанції про необґрунтованість доводів заявника щодо існування реальної загрози невиконання чи утруднення виконання можливого судового рішення, оскільки вони відповідають обставинам справи та вимогам закону.

Відповідно до статті 13 ЦПК України суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках.

Відповідно до частин 1, 2 статті 149 ЦПК України суд за заявою учасника справи має право вжити передбачених статтею 150 цього Кодексу заходів забезпечення позову. Забезпечення позову допускається як до пред`явлення позову, так і на будь-якій стадії розгляду справи, якщо невжиття таких заходів може істотно ускладнити чи унеможливити виконання рішення суду або ефективний захист, або поновлення порушених чи оспорюваних прав або інтересів позивача, за захистом яких він звернувся або має намір звернутися до суду

Відповідно до статті 150 ЦПК України позов забезпечується зокрема накладенням арешту на майно та (або) грошові кошти, що належать або підлягають передачі або сплаті відповідачеві і знаходяться у нього чи в інших осіб. Заходи забезпечення позову, крім арешту морського судна, що здійснюється для забезпечення морської вимоги, мають бути співмірними із заявленими позивачем вимогами.

Розглядаючи заяву про забезпечення позову, суд (суддя) має з урахуванням доказів, наданих позивачем на підтвердження своїх вимог, пересвідчитися, зокрема, у тому, що між сторонами дійсно виник спір та існує реальна загроза невиконання чи утруднення виконання можливого рішення суду про задоволення позову; з`ясувати обсяг позовних вимог, дані про особу відповідача, а також відповідність виду забезпечення позову, який просить застосувати особа, котра звернулася з такою заявою, позовним вимогам.

Вирішуючи питання про забезпечення позову, суд має брати до уваги інтереси не тільки позивача, а й інших осіб, права яких можуть бути порушені у зв`язку із застосуванням відповідних заходів.

У постанові Великої Палати Верховного Суду від 12 лютого 2020 року у справі № 381/4019/18 (провадження № 14-729цс19) вказано, що співмірність передбачає співвідношення судом негативних наслідків від вжиття заходів забезпечення позову з тими негативними наслідками, які можуть настати внаслідок невжиття цих заходів, з урахуванням відповідності права чи законного інтересу, за захистом яких заявник звертається до суду, вартості майна, на яке він заявляє клопотання накласти арешт, чи майнових наслідків заборони відповідачу здійснювати певні дії. Заходи забезпечення позову застосовуються для того, щоб гарантувати виконання можливого рішення суду і повинні застосовуватися лише в разі необхідності, оскільки безпідставне звернення до таких дій може спричинити порушення прав та законних інтересів інших осіб чи учасників процесу. Розглядаючи заяву про забезпечення позову, суд має з урахуванням доказів, наданих позивачем на підтвердження своїх вимог, пересвідчитися, зокрема, в тому, що між сторонами дійсно виник спір та існує реальна загроза невиконання чи утруднення виконання можливого рішення суду.

У постанові Верховного Суду від 15 липня 2020 року у справі № 909/835/18 зазначено, що повинен бути наявним зв`язок між конкретним заходом забезпечення позову і предметом позовної вимоги. Обранням належного, відповідно до предмета спору, заходу до забезпечення позову дотримується принцип співвіднесення виду заходу до забезпечення позову із заявленими позивачем вимогами, чим врешті досягаються: збалансованість інтересів сторін та інших учасників судового процесу під час вирішення спору, наслідок ефективний захист або поновлення порушених чи оспорюваних прав або інтересів позивача без порушення або безпідставного обмеження при цьому прав та охоронюваних інтересів інших учасників провадження у справі або осіб, що не є учасниками цього судового процесу.

З позовної заяви вбачається, що предметом спору є скасування права власностіта повернення нерухомого майна з чужого незаконного володіння, а саме земельних ділянок з кадастровими номерам: :04:003:5440 та :04:003:5441.

Звертаючись до суду із заявою про забезпечення позову, Гатненська сільська рада Фастівського району Київської області, в особі представника адвоката Паламарчука І.І. просиланакласти арешт на спірні земельні ділянки, у зв`язку з тим, що після відкриття провадження у даній справі відповідачем ОСОБА_2 було відчужено спірні земельні ділянки на користь ОСОБА_1 . Зазначене може свідчити про наявність ризиків повторного відчуження нерухомого майна, що може значно утруднити чи унеможливити виконання рішення суду та поновлення порушених прав Гатненської територіальної громади в особі Гатненської сільської ради.

Як вбачається з матеріалів справи, зазначені заявником обставини знайшли своє підтвердження.

Так, провадження у справі № 369/6493/22 за позовом Гатненської сільської ради Фастівського району Київської області до ОСОБА_2 про скасування права власності та витребування майна з чужого незаконного володіння, відкрито ухвалою Києво-Святошиснького районного суду Київської області від 28 липня 2022 року.

05 грудня 2022 року ухвалою Києво-Святошиснького районного суду Київської області задоволено заяву позивача та накладено арешт на спірні земельні ділянки, власницею яких зазначена ОСОБА_2 .

Однак, як в подальшому стало відомо з інформації з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно 18 листопада 2022 року ОСОБА_2 відчужила спірні земельні ділянки на користь ОСОБА_1 .

Зазначені обставини стали підставою для подання позивачем клопотання про залучення по справі співвідповідача ОСОБА_1 та повторного подання заяви про забезпечення позову.

Таким чином, суд першої інстанції дійшов законного та обґрунтованого висновку про наявність підстав для часткового задоволення заяви представника позивача про забезпечення її позову.

Доводи апеляційної скарги про те, що заява про забезпечення позову подана неповноважним представником не заслуговують на увагу та не відповідають дійсності.

Відповідно до ч.1 ст.58 ЦПК України сторона, третя особа, а також особа, якій законом надано право звертатися до суду в інтересах іншої особи, може брати участь у судовому процесі особисто (самопредставництво) та (або) через представника.

Відповідно до частин 1 та 2 ст.60 ЦПК України представником у суді може бути адвокат або законний представник. Під час розгляду спорів, що виникають з трудових відносин, а також справ у малозначних спорах (малозначні справи) представником може бути особа, яка досягла вісімнадцяти років, має цивільну процесуальну дієздатність, за винятком осіб, визначених у статті 61 цього Кодексу.

Відповідно до ч.2 ст.15 ЦПК України представництво у суді як вид правничої допомоги здійснюється виключно адвокатом (професійна правнича допомога), крім випадків, встановлених законом.

Згідно з положеннями ст. 26 Закону України «Про адвокатуру та адвокатську діяльність», документами, що посвідчують повноваження адвоката на надання правової допомоги, можуть бути, зокрема, ордер. Ордер - письмовий документ, що у випадках, встановлених цим Законом та іншими законами України, посвідчує повноваження адвоката на надання правової допомоги. Ордер видається адвокатом, адвокатським бюро або адвокатським об`єднанням та повинен містити підпис адвоката. Рада адвокатів України затверджує типову форму ордера.

Відповідно до підпункту 12.4 положення «Про ордер на надання правничої (правової)», затвердженого рішенням Ради адвокатів України від 12 квітня 2019 року № 41 із змінами, внесеними рішенням Ради адвокатів України від 17 листопада 2020 року № 118, ордер повинен містити назву органу, у якому надається правова допомога адвокатом із зазначенням, у випадку необхідності, виду адвокатської діяльності відповідно до статті 19 Закону України «Про адвокатуру та адвокатську діяльність».

Під назвою органу розуміється як безпосередньо назва конкретного органу так і назва групи органів визначених пунктом 2 частини 1 статті 20 Закону України «Про адвокатуру та адвокатську діяльність» (наприклад, судові органи, органи державної влади, органи місцевого самоврядування, органи досудового слідства, правоохоронні органи тощо)

Відповідно до ч. 4 ст. 62 ЦПК України повноваження адвоката як представника підтверджуються довіреністю або ордером, виданим відповідно до Закону України«Про адвокатуру і адвокатську діяльність».

Судом апеляційної інстанції перевірено повноваження представника позивача - адвоката Паламарчука І.І. та встановлено, що останній представляє інтереси Гатненської сільської ради на підставі Договору про надання правової допомоги б/н від 21 червня 2021 року, що підтверджується ордером серії АІ №1141543 від 21.06.2021 року.

Таким чином, встановлено, що на момент подання заяви про забезпечення позову у даній справі адвокат Паламрачук І.І. був повноважним представником позивача.

Доказів того, що суд першої інстанції при прийняття заяви до розгляду не перевірив належним чином повноважень представника заявника, матеріали справи не містять. Додана до апеляційної скарги фотокопія Ордеру на надання правничої допомоги серії АІ №1141543 без дати та підпису адвоката не може бути взята до уваги, оскільки у виділених матеріалах, направлених на адресу Київського апеляційного суду для розгляду апеляційної скарги ОСОБА_1 відсутні дані про те, що саме такий ордер було подано із матеріалами заяви.

Інші доводи апеляційної скарги не спростовують правильні висновки суду першої інстанції, а зводяться до їх переоцінки судом апеляційної інстанції.

Відповідно до ст.375 ЦПК України суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а судове рішення без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права.

Колегія суддів вважає, що оскаржувана ухвала суду першої інстанції є законною і обґрунтованою, судом додержано вимоги матеріального та процесуального права, а тому цю ухвалу відповідно до ст.375 ЦПК України необхідно залишити без змін, а апеляційну скаргу - без задоволення, оскільки доводи апеляційної скарги висновків суду не спростовують.

На підставі викладеного та керуючись ст. ст. 367, 374, 375, 381-384 ЦПК України, апеляційний суд

ПОСТАНОВИВ:

Апеляційну скаргу ОСОБА_1 , подану в його інтересах представником - адвокатом Середою Анною Петрівною, залишити без задоволення.

Ухвалу Києво-Святошинського районного суду Київської області від 16 лютого 2023 року залишити без змін.

Постанова набирає законної сили з дня її прийняття, але може бути оскаржена до Верховного Суду протягом тридцяти днів з дня складання повного тексту судового рішення шляхом подання касаційної скарги безпосередньо до суду касаційної інстанції.

Повний текст постанови складений 25 травня 2023 року.

Суддя-доповідач Д.О. Таргоній

Судді: С.А. Голуб

Т.О. Писана