КИЇВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
апеляційне провадження № 22-з/824/559/2023
У Х В А Л А

29 травня 2023 року Київський апеляційний суд в складі колегії суддів судової палати з розгляду цивільних справ:

судді - доповідача Білич І.М.,

суддів: Коцюрби О.П., Слюсар Т.А.

розглянувши заяву представника правонаступника позивача ОСОБА_1 , ОСОБА_2 - ОСОБА_3 про виправлення описки у постанові Київського апеляційного суду від 19 травня 2022 року, повний текст якої складено 27 травня 2022 року

у цивільній справі № 760/10908/13-ц позовом ОСОБА_1 , правонаступниками якої є: ОСОБА_2 , ОСОБА_4 до ОСОБА_5 , приватного нотаріусу Київського міського нотаріального округу Краковецької Алли Миколаївни, Київського міського бюро технічної інвентаризації та реєстрації права власності на об`єкти нерухомого майна, ОСОБА_6 , Державної податкової інспекції Солом`янського району м. Києва Міністерства доходів і зборів України, третя особа: Відділ громадянства, імміграції та реєстрації фізичних осіб Солом`янського районного управління Головного управління МВС України у м. Києві (правонаступник Солом`янська районна в місті Києві державна адміністрація), про визнання договору дарування недійсним, скасування державної реєстрації, відновлення прав власника,

за апеляційною скаргою ОСОБА_2 правонаступника позивача ОСОБА_1 на ухвалу Солом`янського районного суду м. Києва від 13 серпня 2021 року, -

в с т а н о в и л а:

Постановою Київського апеляційного суду від 19 травня 2022 року апеляційну скаргу ОСОБА_2 правонаступника позивача ОСОБА_1 задоволено частково. Ухвалу Солом`янського районного суду м. Києва від 13 серпня 2021 року - змінено, викладено мотивувальну частину ухвали в редакції цієї постанови.

12 квітня 2023 року ОСОБА_3 як представник правонаступника позивача ОСОБА_1 - ОСОБА_2 подала до апеляційного суду заяву вх.№44331 про виправлення описки у постанові Київського апеляційного суду від 19 травня 2022 року, у прохальній частині якої, просила виправити описку у наступному реченні в описовій частині ухвали: «…Заслухавши доповідь судді-доповідача, пояснення осіб, які з`явилися в судове засідання, перевіривши матеріали справи та обговоривши доводи апеляційної скарги, колегія суддів вважає, що подана апеляційна скарга підлягає частковому задоволенню, виходячи з наступного…», вказуючи, що процесуальна дія «пояснення осіб, які з`явилися в судове засідання» не могла відбутися, оскільки пояснення надавала тільки одна особа - ОСОБА_3 .

Відповідно до ч. ч. 1, 2 ст. 269 ЦПК України суд може з власної ініціативи або за заявою учасників справи виправити допущені в рішенні чи ухвалі описки чи арифметичні помилки. Питання про внесення виправлень вирішується без повідомлення учасників справи, про що постановляється ухвала. За ініціативою суду питання про внесення виправлень вирішується в судовому засіданні за участю учасників справи, проте їхня неявка не перешкоджає розгляду питання про внесення виправлень.

Враховуючи характер допущеної описки, про яку вказує заявник, колегія суддів вважає за можливе розглянути дане питання без виклику учасників справи.

Перевіривши матеріали справи, вивчивши заяву про виправлення описки, колегія суддів вважає, що заява не підлягає задоволенню, виходячи з наступного.

Описки - це помилки, зумовлені неправильним написанням слів. Виправленню підлягають лише ті описки, які мають істотний характер. До таких належать написання прізвищ та імен, адрес, найменувань спірного майна, зазначення дат та строків. Особливо це стосується резолютивної частини судового рішення, оскільки в цьому випадку будь-яка описка має істотне значення, тому що може утруднити його виконання. Не є описками помилки, які не спотворюють текст судового рішення та не призводять до його неправильного сприйняття.

Згідно п. 19 Постанови Пленуму Верховного суду України № 14 від 18 грудня 2009 року «Про судове рішення у цивільній справі» судам роз`яснено, що вирішуючи питання про виправлення описок чи арифметичних помилок, допущених у судовому рішенні (рішенні або ухвалі), суд не має права змінювати зміст судового рішення, він лише усуває такі неточності, які впливають на можливість реалізації судового рішення чи його правосудності.

Таким чином, під опискою слід розуміти зроблену судом механічну (мимовільну, випадкову) граматичну помилку в рішенні, яка допущена під час його письмово- вербального викладу (помилка у правописі, у розділових знаках тощо). Виправленню підлягають лише ті описки, які мають істотний характер. До таких належать написання прізвищ та імен, адреси, зазначення дат та строків.

Перевіривши доводи заяви про виправлення описки, суд апеляційної інстанції дійшов висновку про відсутність підстав для її задоволення, оскільки зазначення у постанові Київського апеляційного суду від 19 травня 2022 року: «…Заслухавши доповідь судді-доповідача, пояснення осіб, які з`явилися в судове засідання,…», в той час, як у судовому засіданні, що відбулося 19 травня 2022 року надавала пояснення одна особа - ОСОБА_3 , не спотворює текст судового рішення, не призводить до його неправильного сприйняття, а також не впливає на можливість реалізації судового рішення чи його правосудності. З урахуванням того, що як протокол судового засідання від 19 травня 2022 року так і вступна частина постанови суду містять відображення процесуальних дій, що здійснювалися під час розгляду справи.

Керуючись ст. 269 ЦПК України, колегія суддів, -

у х в а л и л а:

Заяву представника правонаступника позивача ОСОБА_1 , ОСОБА_2 - ОСОБА_3 про виправлення описки у описовій частині постанови Київського апеляційного суду від 19 травня 2022 року, повний текст якої складено 27 травня 2022 року, залишити без задоволення.

Ухвала суду набирає законної сили з моменту її постановлення, може бути оскаржена в касаційному порядку шляхом подачі касаційної скарги безпосередньо до Верховного Суду протягом тридцяти днів.

Суддя - доповідач:

Судді: