Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

13 квітня 2023 року Чорнобаївський районний суд Черкаської області в складі:

головуючого судді - Кваші І.М.,

секретаря судового засідання - Дем`яненко Н.М.,

розглянувши у відкритому підготовчому судовому засіданні в залі суду в смт Чорнобай цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про визнання права власності на будинок і надвірні споруди в порядку спадкування, та за зустрічним позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_1 про визнання права власності на нерухоме майно в порядку спадкування за законом, -

ВСТАНОВИВ:

ОСОБА_1 (далі - позивач) звернувся до Чорнобаївського районного суду Черкаської області з цивільним позовом до ОСОБА_2 (далі - відповідач) про визнання права власності на будинок і надвірні споруди в порядку спадкування.

В обґрунтування позовних вимог зазначив, що ІНФОРМАЦІЯ_1 помер його батько ОСОБА_3 . Після його смерті відкрилася спадщина на будинок з надвірними спорудами в АДРЕСА_1 та на особисте рухоме майно. Заповіту ОСОБА_3 не складав і його спадщину за законом прийняли три спадкоємці першої черги, а саме його дружина, мати позивача, ОСОБА_4 , відповідач ОСОБА_2 , який є братом позивача і позивач, бо постійно проживали зі спадкодавцем на час його смерті. ІНФОРМАЦІЯ_2 померла мати позивача ОСОБА_4 , яка теж проживала в АДРЕСА_1 . Після її смерті відкрилася спадщина за законом на її 1/3 частку у вищевказаному спадковому будинку її померлого чоловіка, батька позивача ОСОБА_3 , на яку вона не встигла оформити свої спадкові права, а також на належне їй особисте майно, яке складається з речей домашнього вжитку, господарських речей. Спадщину матері ОСОБА_4 прийняло два спадкоємці за законом першої черги, а саме позивач та відповідач, які є її синами, бо постійно проживали з нею на час її смерті. Позивач подав в Чорнобаївську державну нотаріальну контору відповідну заяву. В даний час між ним і відповідачем виникла необхідність розподілити майно померлих

батьків, зокрема будинок, який зареєстрований за батьком ОСОБА_3 та речі домашнього вжитку, але позивач не може це зробити через нотаріальну контору в бажаному варіанті, зокрема, шляхом укладення договору поділу майна , бо ОСОБА_4 , яка входила в коло спадкоємців ОСОБА_3 за законом, померла. Неможливість оформлення спадкових прав позивача на вказане спадкове майно підтверджується постановою про відмову у вчиненні нотаріальних дій. Вінпретендує на виділ всього будинку і надвірних споруд так як це житло до реального поділу не підлягає, а відповідач отримав у власність інше спадкове майно батьків, що компенсує вартість його частки в будинку. Земельна ділянка, на якій розміщений будинок, була передана його батькові у приватну власність згідно рішення Богодухівської сільської ради №8 від 29 вересня 1997 року, що підтверджується копією відповідного рішення сільської ради. Приватизація даної земельної ділянки ще не завершена, державний акт на неї не видавався.

21 березня 2023 року від позивача надійшла заява про зміну позовних вимог, в якій він просить визнати за ним право власності на 1/2 частину спірного будинку і надвірних споруд в порядку спадкування.

Відповідач подав до Чорнобаївського районного суду Черкаської області зустрічний позов до позивача про визнання права власності на нерухоме майно в порядку спадкування за законом.

В обґрунтування зустрічних позовних вимог зазначив обставини, аналогічні викладеним в первісній позовній заяві. Зокрема, вказав, що він є спадкоємцем першої черги за законом після смерті свого батька ОСОБА_3 та матері ОСОБА_4 . До складу спадкового майна входить будинок з надвірними спорудами в АДРЕСА_1 . Він разом з братом - ОСОБА_1 є таким, що прийняв спадщину батьків, оскільки фактично проживав разом із ними на момент їхньої смерті. За таких обставин останній просив визнати за ним право власності на 1/2 частину спірного будинку і надвірних споруд в порядку спадкування.

Ухвалою Чорнобаївського районного суду Черкаської області від 27 березня 2023 року зустрічний позов прийнято до розгляду та об`єднано в одне провадження з первісним позовом.

Позивач за первісним позовом в судове засідання не з`явився, в заяві про зміну позовних вимог просив розгляд справи проводити без його участі.

Відповідач за первісним позовом в судове засідання не з`явився. В зустрічній позовній заяві просив розглянути справу за його відсутності. Поданий ним зустрічний позов просив задовольнити.

Виходячи з приписів ст.ст. 43, 223, ч. 3 ст. 200 ЦПК України суд постановив слухати справу за відсутності сторін, та враховуючи відсутність заперечень проти задоволення позовних вимог сторонами, ухвалити рішення в підготовчому судовому засіданні.

Дослідивши матеріали справи, оцінивши докази в сукупності, суд дійшов таких висновків.

ІНФОРМАЦІЯ_1 помер ОСОБА_3 , що підтверджується копією свідоцтва про смерть від 02 січня 2010 року серії НОМЕР_1 (а.с. 6).

ІНФОРМАЦІЯ_2 померла ОСОБА_4 , що підтверджується копією свідоцтва про смерть від 11 жовтня 2010 року серії НОМЕР_2 (а.с. 7).

Позивач ОСОБА_1 є сином ОСОБА_3 та ОСОБА_4 , що підтверджується копією свідоцтва про народження від 6 серпня 1973 року серії НОМЕР_3 (а.с. 10).

За життя заповіту ОСОБА_3 не складав, та після його смерті відкрилася спадщина на будинок з надвірними спорудами по АДРЕСА_1 .

Відповідно до довідки №81 від 07 лютого 2023 року, виданої Богодухівським старостинським округом Чорнобаївської селищної ради, за ОСОБА_3 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_1 , числиться житловий будинок в АДРЕСА_1 . Підстава: погосподарська книга №11 за 2006-2010 роки, особовий рахунок № НОМЕР_4 (а.с. 12).

Крім того, рішенням Богодухівської сільської ради народних депутатів від 29 вересня 1997 року №8 ОСОБА_3 передано у приватну власність земельну ділянку площею 0,60 га. (а.с. 17).

На виконання ухвали Чорнобаївського районного суду Черкаської області від 01 березня 2023 року Чорнобаївська державна нотаріальна контора направила листа від 08 березня 2023 року вих. № 49/01-16, в якому зазначено, що після померлого ОСОБА_3 заяв про прийняття спадщини та відмови від прийняття спадщини в нотаріальну контору не поступало, свідоцтва про право на спадщину не видавалися. Також до листа додана копію спадкової справи заведеної після смерті ОСОБА_4 (а.с. 32-37).

Так, з матеріалів спадкової справи вбачається, що позивач за первісним позовом 21 січня 2011 року звернувся до нотаріальної контори із заявою про прийняття спадщини ОСОБА_4 . Цього ж дня відкрито спадкову справу №50622010, зареєстровану у спадковому реєстрі за № 33/2011 рік, що підтверджується копією інформаційної довідки зі Спадкового реєстру (спадкові справи та видані на їх підставі свідоцтва про право на спадщину) від 21 січня 2011 року №25913427.

Постановою державного нотаріуса Чорнобаївської державної нотаріальної контори Бабак Л.М. від 14 лютого 2023 року позивачу за первісним позовом відмовлено у видачі свідоцтва про право на спадщину за законом на спірний житловий будинок. Нотаріус зазначив, що ОСОБА_3 заповітів не робив, тому видати свідоцтво про право на спадщину на одного спадкоємця неможливо, договір про поділ спадщини укласти не можна, оскільки дружина - ОСОБА_4 , яка є однією зі спадкоємців, померла (а.с. 8).

Таким чином, позивач та відповідач за первісним позовом в позасудовому порядку не можуть оформити право власності в порядку спадкування за законом на будинок, оскільки після смерті ОСОБА_3 спадкоємцями являються його сини та дружина, яка на даний час померла, що перешкоджає укладенню договору про поділ спадкового майна.

Відповідно до ст. 1216 ЦК України спадкуванням є перехід прав та обов`язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця), до інших осіб (спадкоємців).

Статтею 1217 ЦК України передбачено, що спадкування здійснюється за заповітом або за законом.

Згідно з ч. 2. ст. 1220 ЦК України часом відкриття спадщини є день смерті особи або день, з якого вона оголошується померлою (ч. 3 ст. 46 цього Кодексу).

Таким чином часом відкриття спадщини після смерті ОСОБА_3 є день його смерті, тобто ІНФОРМАЦІЯ_1 .

Відповідно до ч. 1 ст. 1222 ЦК України спадкоємцями за заповітом і за законом можуть бути фізичні особи, які є живими на час відкриття спадщини, а також особи, які були зачаті за життя спадкодавця і народжені живими після відкриття спадщини.

Згідно з ч. 1 ст. 1268 ЦК України спадкоємець за заповітом чи за законом має право прийняти спадщину або не прийняти її. Частиною 3 цієї статті Кодексу встановлено, що спадкоємець, який постійно проживав разом із спадкодавцем на час відкриття спадщини, вважається таким, що прийняв спадщину, якщо протягом строку, встановленого ст. 1270 цього Кодексу, він не заявив про відмову від неї.

Відповідно до довідки Богодухівського старостинського округу Чорнобаївської селищної ради Черкаської області №80 від 07 лютого 2023 року, ОСОБА_3 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_1 , на момент смерті постійно проживав та був зареєстрований за адресою: АДРЕСА_1 , разом з дружиною ОСОБА_4 , сином ОСОБА_1 , сином ОСОБА_2 , невісткою ОСОБА_5 , внуком ОСОБА_4 , внукою ОСОБА_6 (а.с. 11).

Таким чином позивач, відповідач та дружина померлого - ОСОБА_4 є такими, що прийняли спадщину, оскільки на час відкриття спадщини постійно проживали зі спадкодавцем.

Часом відкриття спадщини після смерті ОСОБА_4 є ІНФОРМАЦІЯ_2 .

За довідкою Богодухівського старостинського округу Чорнобаївської селищної ради Черкаської області №79 від 07 лютого 2023 року, ОСОБА_4 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_2 , на момент смерті постійно проживала та була зареєстрована за адресою: АДРЕСА_1 , разом з сином ОСОБА_1 , сином ОСОБА_2 , невісткою ОСОБА_5 , внуком ОСОБА_4 , внукою ОСОБА_6 (а.с. 13).

Тобто такими, що прийняли спадщину ОСОБА_4 , є позивач та відповідач, оскільки на час відкриття спадщини постійно проживали зі спадкодавцем.

Частиною першою статті 1297 ЦК України передбачено, що спадкоємець, який прийняв спадщину, у складі якої є нерухоме майно, зобов`язаний звернутися до нотаріуса за видачею йому свідоцтва про право на спадщину на нерухоме майно. Проте відсутність свідоцтва про право на спадщину не позбавляє спадкоємця права на спадщину (частина третя статті 1296 ЦК України).

Системний аналіз зазначених норм права свідчить про те, що спадкоємець, який у встановленому законом порядку прийняв спадщину, є її власником з часу її відкриття, а документом для підтвердження права власності на спадкове майно є свідоцтво на спадщину, отримане в установленому законодавством порядку.

Відсутність реєстрації права власності відповідно до Закону України "Про реєстрацію речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень" не зумовлює позбавлення особи прав користування та володіння належним їй на праві власності майном.

У спадкоємця, який в установленому законом порядку прийняв спадщину, права володіння та користування спадковим майном виникають з часу відкриття спадщини, тому такий спадкоємець може захищати свої порушені права володіння та користування спадковим майном з використанням способів, визначених главою 29 ЦК України.

Зазначена правова позиція міститься в постанові Верховного Суду від 22 березня 2023 року, справа N 463/6829/21-ц.

Відповідно до ст. 328 ЦК України право власності набувається на підставах, що не заборонені законом, зокрема із правочинів. Право власності вважається набутим правомірно, якщо інше прямо не випливає із закону або незаконність набуття права власності не встановлені судом.

Виходячи зі змісту ст. 392 ЦК України право власності встановлюється в судовому порядку, якщо це право оспорюється або не визнається іншою особою, а також у разі втрати ним документа, який засвідчує його право власності.

Згідно з п. 1 ч. 2 ст. 16 ЦК України способом захисту цивільних прав може бути визнання права.

У п. 23 постанови Пленуму Верховного Суду України від 30 травня 2008 року № 7 «Про судову практику у справах про спадкування» зазначено, що за наявності умов для одержання в нотаріальній конторі свідоцтва про право на спадщину вимоги про визнання права на спадщину судовому розглядові не підлягають. У разі відмови нотаріуса в оформленні права на спадщину особа може звернутися до суду за правилами позовного провадження.

Згідно з п.п. 1, 3.5 листа Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ від 16 травня 2013 року № 24-753/0/4-13 «Про судову практику розгляду цивільних справ про спадкування» при розгляді справ про спадкування суди мають встановлювати місце відкриття спадщини; коло спадкоємців, які прийняли спадщину. Обставини, які входять до предмета доказування (ч. 1 ст. 179 ЦПК України) у зазначеній категорії справ, можна встановити лише при дослідженні документів, наявних у спадковій справі. Належними доказами щодо фактів, які необхідно встановити для вирішення спору про право спадкування, є копії документів відповідної спадкової справи, зокрема, поданих заяв про прийняття спадщини, виданих свідоцтв про право на спадщину, довідок житлово-експлуатаційних організацій, сільських, селищних рад за місцем проживання спадкодавця.

Враховуючи, що визнання права власності на спадкове майно є винятковим способом захисту, який має застосовуватися якщо існують перешкоди для оформлення спадкових прав у нотаріальному порядку, суд вважає, що вимоги позивача за первісним позовом та позивача за зустрічним позовом підлягають до задоволення, оскільки відсутність правовстановлюючих документів на спадкове майно унеможливлює оформлення спадкових прав у нотаріальному порядку. Крім того, враховуючи смерть одного зі спадкоємців власника будинку, укласти договір поділу спадкового майна неможливо.

Крім того, відповідно до ч. 4 ст. 206 ЦПК України у разі визнання відповідачем позову суд за наявності для того законних підстав ухвалює рішення про задоволення позову. Якщо визнання відповідачем позову суперечить закону або порушує права, свободи чи інтереси інших осіб, суд постановляє ухвалу про відмову у прийнятті визнання відповідачем позову і продовжує судовий розгляд.

Судом встановлено, що визнання відповідачами за первісним та зустрічним позовами, позовних вимог, не суперечить закону та не порушує права, свободи чи інтереси інших осіб.

Враховуючи викладені обставини, ґрунтуючись на вищезазначених нормах права, суд вважає, що позовні вимоги обох позовів підлягають задоволенню, оскільки останні прийняли спадщину у встановлений законом спосіб та строки, а наданими суду доказами підтверджено їх право на спадкування зазначеного майна за законом та його належність на час смерті спадкодавцю.

На підставі викладеного вище, керуючись ст.ст. 10, 11, 259, 263-265 ЦПК України, суд,-

ВИРІШИВ:

Позов ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про визнання права власності на будинок і надвірні споруди в порядку спадкування- задовольнити.

Визнати за ОСОБА_1 право власності в порядку спадкування за законом на 1/2 частину будинку з надвірними спорудами по

АДРЕСА_1 , що належав його батьку - ОСОБА_3 , померлому ІНФОРМАЦІЯ_1 .

Зустрічний позов ОСОБА_2 до ОСОБА_1 про визнання права власності на нерухоме майно в порядку спадкування за законом- задовольнити.

Визнати за ОСОБА_2 право власності в порядку спадкування за законом на 1/2 частину будинку з надвірними спорудами по АДРЕСА_1 , що належав його батьку - ОСОБА_3 , померлому ІНФОРМАЦІЯ_1 .

Рішення може бути оскаржене протягом тридцяти днів з дня його проголошення до Черкаського апеляційного суду шляхом подачі апеляційної скарги.

Учасник справи, якому повне рішення не були вручене у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження на рішення суду - якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Інформація про учасників справи:

Позивач: ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , реєстраційний номер облікової картки платника податків НОМЕР_5 , місце проживання: АДРЕСА_1 ;

Відповідач: ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_4 , реєстраційний номер облікової картки платника податків НОМЕР_6 , місце проживання: АДРЕСА_1 .

Суддя І.М. Кваша