Справа № 638/4683/23
Провадження № 2/638/3204/23
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

25 травня 2023 року суддя Дзержинського районного суду міста Харкова Семіряд І.В. розглянувши позовну заяву ОСОБА_1 до Товариства з обмеженою відповідальністю «Біолар» - директора Гулєвського Родіона Олександровича про стягнення заробітної плати, середнього заробітку за час затримки, моральної шкоди,-

встановив:

Позивач звернувся до суду з зазначеним позовом.

Згідно з частиною 1 статті 4 ЦПК України, кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів.

Відповідно до ч. 1 ст. 185 ЦПК України, позовна заява за формою та змістом повинна відповідати статті 175 ЦПК України, а також вимогам статті 177 цього Кодексу.

Ч.4 ст.177 ЦПК України передбачено, що до позовної заяви додається документ, що підтверджує сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документ, що підтверджує підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Відповідно до ч. 3 ст.23 ЦК України моральна шкода відшкодовується грошовими коштами, іншим майном або в інший спосіб. Аналіз цієї норми дає підстави зробити висновок про те, що позовна вимога про відшкодування моральної шкоди може полягати у відшкодуванні грошима, майном або в інший спосіб. Отже, характер такої вимоги (майновий чи немайновий) є похідним від обраного позивачем (потерпілою особою) способу відшкодування моральної шкоди. Якщо позивач просить відшкодувати моральну шкоду грошима або майном, то така позовна вимога набуває майнового характеру. Якщо ж позивач вибрав інший спосіб відшкодування моральної шкоди, який не має грошового вираження (спростування неправдивих відомостей, прилюдне вибачення тощо), то така вимога є немайновою, а тому позовна вимога про відшкодування моральної шкоди грошима або майном є майновою, а вимога про відшкодування моральної шкоди в інший (немайновий) спосіб є немайновою вимогою.

Тобто, вимога про відшкодування моральної шкоди, що визначена у грошовому вимірі та що складає ціну матеріальних вимог, є майновою вимогою, а тому, судовий збір підлягає стягненню як за вимогу майнового характеру.

Наведене узгоджується з правовою позицією Верховного Суду, викладеною в ухвалі від 08 листопада 2019 року у справі № 400/100/19 (К/9901/29662/19) та постанові від 28 листопада 2018 року у справі № 761/11472/15-ц (61-2367св18).

Окрім того, середній заробіток за час затримки розрахунку при звільненні за своєю правовою природою не є основною чи додатковою заробітною платою, а також не є заохочувальною чи компенсаційною виплатою (зокрема, компенсацією працівникам втрати частини заробітної плати у зв`язку з порушенням термінів її виплати) у розумінні статті 2 Закону України «Про оплату праці», тобто середній заробіток за час затримки розрахунку при звільненні не входить до структури заробітної плати.

З огляду на викладене пільга щодо сплати судового збору, передбачена пунктом 1 частини першої статті 5 Закону України «Про судовий збір», згідно з якою від сплати судового збору під час розгляду справи в усіх судових інстанціях звільняються позивачіу справах про стягнення заробітної плати та поновлення на роботі, не поширюється на вимоги позивачів про стягнення середнього заробітку за час затримки розрахунку при звільненні під час розгляду таких справ в усіх судових інстанціях.

Отже, за вимогу про стягнення середнього заробітку за час затримки розрахунку при звільненні необхідно сплачувати судовий збір, що підтверджується правовим висновком, який викладений Великою Палатою Верховного Суду у постанові від 30 січня2019 року у справі № 910/4518/16 (провадження № 12-301гс18).

Нормами статті 7 ЗУ «Про державний бюджет на 2023рік» передбачено, що прожитковий мінімум для працездатних осіб станом на 01 січня 2023 року встановлений у розмірі 2684,0 грн.

Відповідно до підпункту 2 пункту 1 частини другої статті 4 ЗУ «Про судовий збір» за подання до суду позовної заяви майнового характеру, яка подана фізичною особою, сплачується судовий збір у розмірі одного відсотка ціни позову, але не менше 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб та не більше 5 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

З заявлених вимог майнового характеру вбачається, що позивач просить стягнути моральну шкоду у розмірі 3650 грн та стягнути середній заробіток за час затримки у сумі 54314 грн, у загальному розмірі 57964 грн. 1% від зазначеної загальної суми становить 579,64 грн. Проте, нормами ЗУ «Про судовий збір» визначено, що за позовні вимоги майнового характеру мінімальний судовий збір повинен складати не менше 0,4 розміру прожиткового мінімуму, тобто не менше 1073,60 грн.

З огляду на викладене, оскільки позивачем заявлено, окрім стягнення заробітної плати, інші вимогу, які підлягає оплаті судовим збором, позивачу потрібно сплатити судовий збір у розмірі, який визначено законом, саме 1073,60 грн.

Відповідно до ч. 1 ст. 185 ЦПК України, суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175 і 177 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

Способом усунення недоліків є сплата судового збору на наступні реквізити: Отримувач коштів ГУК Харків обл/мХар Шевченк/22030101, Код отримувача (код за ЄДРПОУ) 37874947 , Банк отримувача Казначейство України(ел. адм. подат.) , Код банку отримувача (МФО) 899998 , Рахунок отримувача UA0020653 , Код класифікації доходів бюджету 22030101, Призначення платежу *;101;(код клієнта за ЄДРПОУ для юридичних осіб (доповнюється зліва нулями до восьми цифр, якщо значущих цифр менше 8), реєстраційний номер облікової картки платника податків фізичної особи (завжди має 10 цифр) або серія та номер паспорта громадянина України, в разі якщо платник через свої релігійні переконання відмовився від прийняття реєстраційного номера облікової картки платника податків і має відповідну відмітку у паспорті);Судовий збір, за позовом (ПІБ чи назва установи, організації .

При заповненні платіжного документа у графі «Код платника» платником судового збору юридичною особою зазначається код ЄДРПОУ, а платником фізичною особою ідентифікаційний код, а при його відсутності, у зв`язку з релігійними переконаннями, зазначаються його паспортні дані.

Приклад заповнення графи "Призначення платежу":*;101; НОМЕР_1 ;Судовий збір, за позовом ОСОБА_2 , Дзержинський районний суд м. Харкова

Керуючись ст. ст.175, 185 ЦПК України,-

УХВАЛИВ:

Позовну заяву ОСОБА_1 до Товариства з обмеженою відповідальністю «Біолар» - директора Гулєвського Родіона Олександровича про стягнення заробітної плати, середнього заробітку за час затримки, моральної шкоди- залишити без руху.

Надати позивачу строк для усунення недоліків п`ять днів з дня отримання ухвали, інакше заява буде вважатися неподаною і повернута позивачу.

Ухвала оскарженню не підлягає.

СУДДЯ: І.В. СЕМІРЯД