У Х В А Л А

"07" липня 2023 р.

м. Київ

справа № 755/5362/23

провадження № 2/755/4890/23

суддя Дніпровського районного суду м. Києва Галаган В.І., вивчивши матеріали цивільної справи за позовом ОСОБА_1 до Акціонерного товариства «Універсал Банк» про стягнення безпідставно набутого майна (грошових коштів),

УСТАНОВИВ:

До Дніпровського районного суду міста Києва надійшла позовна заява ОСОБА_1 до Акціонерного товариства «Універсал Банк» про стягнення безпідставно набутого майна (грошових коштів).

За протоколом автоматизованого розподілу судової справи між суддями в порядку статті 33 ЦПК України 25 квітня 2023 року головуючим суддею по справі визначено суддю Галагана В.І.

Ухвалою Дніпровського районного суду міста Києва від 25 квітня 2023 року цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до Акціонерного товариства «Універсал Банк» про стягнення безпідставно набутого майна (грошових коштів) - передано до Оболонського районного суду м. Києва, за територіальною підсудністю.

Постановою Київського апеляційного суду від 30 червня 2023 року ухвалу Дніпровського районного суду міста Києва від 25 квітня 2023 року скасовано та справу направлено для продовження розгляду до суду першої інстанції.

За протоколом розподілу судової справи між суддями в порядку статті 33 ЦПК України 07 липня 2023 року головуючим суддею по справі визначено суддю Галагана В.І.

Згідно положень п. 5 ч. 1 статті 36 Цивільного процесуального кодексу України, суддя не може розглядати справу і підлягає відводу (самовідводу), якщо: було порушено порядок визначення судді є інші обставини, що викликають сумнів в неупередженості або об`єктивності судді.

Відповідно до ч. 1 ст. 39 Цивільного процесуального кодексу України, з підстав, зазначених у статтях 36, 37 і 38 цього Кодексу, суддя, секретар судового засідання, експерт, спеціаліст, перекладач зобов`язані заявити самовідвід.

Головною метою відводу є гарантування безсторонності суду, зокрема, щоб запобігти упередженості судді (суддів) під час розгляду справи, а мета самовідводу - запобігання будь-яким сумнівам щодо безсторонності судді. Європейський суд з прав людини (далі - ЄСПЛ) зазначає, що «у кожній окремій справі слід вирішувати, чи мають стосунки, що розглядаються, таку природу й такий ступінь, що свідчать про небезсторонність суду».

Стосовно відводу (як права сторони його ініціювати) вказано, що «особиста безсторонність суду презюмується, поки не надано доказів протилежного».

Безумовно, сторони можуть побоюватися, що суддя є небезстороннім, але «вирішальним є те, чи можна вважати такі побоювання об`єктивно обґрунтованими» (рішення ЄСПЛ від 09 листопада 2006 року у справі «Білуха проти України» (Belukha v. Ukraine), заява № 33949/02).

Підстави для самовідводу судді повинні мати об`єктивний характер.

Положеннями ст. 15 Кодексу суддівської етики визначено, що неупереджений розгляд справ є основним обов`язком судді. Вказане випливає з принципу об`єктивності, визначеному у Бангалорських принципах поведінки суддів, відповідно до яких об`єктивність судді є необхідною умовою для належного виконання ним своїх обов`язків.

Як зазначає Європейський суд з прав людини, найголовніше - це довіра, яку в демократичному суспільстві повинні мати суди у громадськості (Hauschildt Case, № 11/1987/134/188, § 48).

Наявність безсторонності для цілей пункту 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод визначається за допомогою суб`єктивного критерію, тобто оцінювання особистого переконання конкретного судді у конкретній справі, а також за допомогою об`єктивного критерію, тобто з`ясування того, чи надав цей суддя достатні гарантії для виключення будь-якого законного сумніву з цього приводу (Hauschildt Case, № 11/1987/134/188, § 46).

Згідно з п. 1 ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод ( яка підлягає застосуванню відповідно до ст. 9 Конституції та ст.17 Закону України «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини»), закріплено принцип, за яким кожен має право на справедливий публічний розгляд його справи безстороннім судом.

Відповідно до практики ЄСПЛ (рішення від 09.11.2006 року у справі «Білуга проти України», від 28.10.1999 року у справі «Ветштан проти Швейцарії») важливим питанням є довіра, яку суди повинні вселяти у громадськість у демократичному суспільстві.

Судді зобов`язані викликати довіру в учасників судового розгляду, а тому будь-який суддя, стосовно якого є підстави для підозри у недостатній неупередженості, повинен брати самовідвід або бути відведений.

Вимога безсторонності згідно з судовою практикою Європейського суду з прав людини (зокрема, рішення у справах «Булах проти України», «Салов проти України» та ін.) характеризується двома критеріями: перший полягає у намаганні визначити особисте переконання судді у конкретній справі, а другий - у з`ясуванні того чи забезпечив суддя достатні гарантії для виключення будь-якого розумного сумніву з цього приводу у сторін.

Судом встановлено, що в провадженні судді Дніпровського районного суду міста Києва Галагана В.І. перебувала цивільна справа № 755/14287/18 за позовом ОСОБА_1 до Публічного акціонерного товариства «Універсал Банк», третя особа: приватний нотаріус Київського міського нотаріального округу Семенюк Леся Олександрівна, про визнання кредитного договору припиненим та припинення обтяження.

19 листопада 2018 року у вказаній справі № 755/14287/18 Дніпровським районним судом міста Києва у складі головуючого судді Галагана В.І. ухвалено рішення, яким позов ОСОБА_1 до Публічного акціонерного товариства «Універсал Банк», третя особа: приватний нотаріус Київського міського нотаріального округу Семенюк Леся Олександрівна, про визнання кредитного договору припиненим та припинення обтяження - задоволено. Визнано припиненими зобов`язання за Кредитним договором № 010-2008-961 від 31.03.2008 року, укладеним між ВАТ «Універсал Банк», правонаступником якого є ПАТ «Універсал Банк» (, м. Київ, вул. Автозаводська, б. 54/19), та ОСОБА_1 (ідентифікаційний номер НОМЕР_1 ). Зобов`язано ПАТ «Універсал Банк» (, м. Київ, вул. Автозаводська, б. 54/19) припинено обтяження шляхом подання на протязі десяти днів з моменту набрання даним рішенням суду законної сили реєстратору Державного реєстру обтяжень нерухомого майна заяву про припинення обтяження з подальшим вилученням (скасуванням) записів з Єдиного реєстру заборон відчуження об`єктів нерухомого майна (реєстраційний номер обтяження 6908755) та з Державного реєстру іпотек (реєстраційний номер обтяження 6908888) щодо трикімнатної квартири загальною площею 72,00 кв.м. жилою площею 47,80 кв.м., яка знаходиться в АДРЕСА_1 , тобто предмета іпотеки за договором іпотеки/нерухомого майна-квартири/, який укладено 31.03.2008 року, між ВАТ «Універсал Банк», правонаступником якого є ПАТ «Універсал Банк», та ОСОБА_1 (ідентифікаційний номер НОМЕР_1 ), посвідчений приватним нотаріусом Київського міського нотаріального округу Семенюк Л.О. та зареєстрований в реєстрі за № 615, заборона за № 616.

Постановою Київського апеляційного суду від 18 листопада 2020 року, яку залишено без змін постановою Верховного Суду від 15 вересня 2021 року, рішення Дніпровського районного суду міста Києва скасовано, у задоволенні позову ОСОБА_1 до Публічного акціонерного товариства «Універсал Банк», третя особа: приватний нотаріус Київського міського нотаріального округу Семенюк Леся Олександрівна, про визнання кредитного договору припиненим та припинення обтяження - відмовлено.

Як убачається із змісту позовної заяви у справі № 755/5362/23, предметом останньої є стягнення з АТ «Універсал Банк» на користь позивача ОСОБА_1 грошових коштів у сумі 66 150,00 доларів США (еквівалент 2 418 444,00 грн. по курсу НБУ на день подання позову) та 58 000,00 грн., які відповідач безпідставно зберігає як надмірно сплачені позивачем кошти в межах погашення заборгованості за Кредитним договором № 010-2008-961 від 31.03.2008 року.

В той же час предметом спору у справі № 755/14287/18 судом досліджено спір щодо факту наявності/відсутності заборгованості з боку боржника ОСОБА_1 перед кредитором АТ «Універсал Банк» за Кредитним договором № 010-2008-961 від 31.03.2008 року.

Таким чином, під час розгляду цивільної справи № 755/14287/18 Дніпровським районним судом міста Києва у складі головуючого судді Галагана В.І. досліджувались обставини та підстави позову, надавалась оцінка письмовим доказам, наявним у вказаній справі, а також обраним позивачем ОСОБА_1 способам захисту порушеного права з боку відповідача АТ «Універсал Банк», про які позивачем заявлено у досліджуваному провадженні № 755/5362/23, з посиланням на докази, які було досліджено та яким надано оцінку суддею Галаганом В.І. під час розгляду цивільної справи № 755/14287/18.

Враховуючи викладене, з метою забезпечення права сторін на справедливий суд, уникнення сумніву щодо неупередженості і об`єктивності судді під час проведення судового розгляду та вирішення даної справи по суті, вбачаю наявність підстав для самовідводу.

За вказаних обставин цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до Акціонерного товариства «Універсал Банк» про стягнення безпідставно набутого майна (грошових коштів) слід передати для визначення судді в порядку, встановленому статтею 33 Цивільного процесуального кодексу України.

Керуючись статтями 36, 40, 258, 260, 353 Цивільного процесуального кодексу України, суддя -

УХВАЛИВ:

Заявити самовідвід щодо цивільної справи № 755/5362/23 (Провадження № 2/755/4890/23) за позовом ОСОБА_1 до Акціонерного товариства «Універсал Банк» про стягнення безпідставно набутого майна (грошових коштів).

Передати матеріали цивільної справи керівнику апарату Дніпровського районного суду м. Києва для організації автоматизованого розподілу з урахування обставин, що є підставами постановлення даної ухвали суду.

Ухвала суду набирає законної сили з моменту її підписання і оскарженню в апеляційному порядку не підлягає.

Суддя: В.І. Галаган