Справа № 697/1060/23
Провадження № 2/697/374/2023
Р І Ш Е Н Н Я

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

26 червня 2023 року м. Канів

Канівський міськрайонний суд Черкаської області в складі:

головуючого судді Скирди Б.К.,

за участю секретаря судового засідання Васянович Ю.В.

розглянувши в порядку спрощеного позовного провадження у відкритому судовому засіданні у м. Канів, Черкаської області справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу, -

ВСТАНОВИВ:

І. КОРОТКИЙ ЗМІСТ ПОЗОВНИХ ВИМОГ

Позивач ОСОБА_1 (далі також ОСОБА_1 , позивач) звернувся до суду з позовом до відповідача ОСОБА_2 (далі також ОСОБА_2 , відповідач) про розірвання шлюбу.

Свій позов мотивує тим, що 25.04.2012 ОСОБА_1 та ОСОБА_2 зареєстрували шлюб у Лівобережному відділі державної реєстрації шлюбів міста Києва з Державним центром розвитку сім`ї, актовий запис №327. Від шлюбу мають дочку ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 .. З 01.04.2023 ОСОБА_1 та ОСОБА_2 припинили сімейно-шлюбні стосунки та проживають окремо. Причиною розірвання шлюбу стало те, що з відповідачем різні погляди на життя, внаслідок чого між ними постійно виникають сварки та непорозуміння, конфліктні ситуації. Така негативна обстановка призвела до того, що вони поступово припинили сімейно-шлюбні стосунки. На даний час шлюб існує лише формально. Примирення між сторонами неможливе. Вважає, що збережнення шлюбу суперечить їх інтересам. Просить шлюб розірвати.

ІІ. ПРОЦЕСУАЛЬНІ ДІЇ ТА ЗАЯВИ (КЛОПОТАННЯ) УЧАСНИКІВ СПРАВИ

Позивач ОСОБА_1 у судове засідання не з`явився, подав до суду заяву про розгляд справи без його участі, позовні вимоги підтримує та просить суд їх задовольнити.

Відповідач ОСОБА_2 у судове засідання не з`явилася, подала до суду заяву про розгляд справи без її участі, позовні вимоги визнає та не заперучує щодо розірвання шлюбу.

Згідно з частиною 2 статті 247 ЦПК України, у разі неявки у судове засідання всіх учасників справи чи в разі якщо відповідно до положень цього Кодексу розгляд справи здійснюється судом за відсутності учасників справи, фіксування судового засідання за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.

ІІІ. ФАКТИЧНИ ОБСТАВИНИ СПРАВИ

Згідно свідоцтва про шлюб серії НОМЕР_1 вбачається, що ОСОБА_1 та ОСОБА_2 зареєстрували шлюб 25.04.2012 у Лівобережному відділі державної реєстрації шлюбів міста Києва з державним Центром розвитку сім`ї, актовий запис №327. Прізвище дружини після державної реєстрації шлюбу « ОСОБА_4 » (а.с.13).

Приймаючи до уваги відсутність згоди сторін на примирення, суд вважає, що причини, які спонукають позивача наполягати на розірванні шлюбу є обґрунтованими і подальше спільне життя подружжя та збереження шлюбу суперечило б інтересам сторін, що має істотне значення, внаслідок чого позов підлягає задоволенню.

ІV. ОЦІНКА СУДУ

Статтею 51 Конституції України закріплено, що шлюб ґрунтується на вільній згоді жінки і чоловіка.

Відповідно до ст. 110 Сімейного кодексу України (далі СК України), позов про розірвання шлюбу може бути пред`явлений одним із подружжя.

Згідно з приписами ст. 112 СК України, суд постановляє рішення про розірвання шлюбу, якщо буде встановлено, що подальше спільне життя подружжя і збереження шлюбу суперечило б інтересам одного з них, інтересам їхніх дітей, що мають істотне значення.

Частиною 3, 4 статті 56 СК України передбачено право кожного з подружжя припинити шлюбні відносини. Примушування до припинення шлюбних відносин, примушування до їх збереження є порушенням права дружини, чоловіка на свободу та особисту недоторканість і може мати наслідки, встановлені законом.

Під час розгляду справи судом з`ясовано, що сторони не ведуть спільне господарство, не підтримують шлюбно-сімейні стосунки, проживають окремо та втратили один до одного почуття поваги і любові.

З часу припинення шлюбних відносин та часу знаходження позову в суді, примирення між сторонами не відбулось.

При таких обставинах, суд приходить до висновку, що подальше спільне життя подружжя та збереження їх сім`ї неможливе, оскільки буде суперечити інтересам кожної із сторін.

Відповідно до ст. 113 СК України, особа, яка змінила своє прізвище у зв`язку з реєстрацією шлюбу, має право після розірвання шлюбу надалі іменуватися цим прізвищем або відновити своє дошлюбне прізвище.

Згідно з ч. 2 ст. 114 СК України, у разі розірвання шлюбу судом, шлюб припиняється у день набрання чинності рішення суду про розірвання шлюбу.

Зміст статті 89 ЦПК України визначає, що суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів. Жодні докази не мають для суду заздалегідь встановленої сили. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності. Суд надає оцінку як зібраним у справі доказам в цілому, так і кожному доказу (групі однотипних доказів), який міститься у справі, мотивує відхилення або врахування кожного доказу (групи доказів).

Оцінюючи всі зібрані по справі докази, а також те, що збереження шлюбу можливе на паритетних засадах, на почуттях взаємної любові та поваги, взаємодопомоги та підтримки, тобто на тому, що є моральною основою шлюбу, а позивач категорично не має наміру зберігати шлюб, він носить формальний характер і відновити подружні стосунки неможливо, суд приходить до висновку, що позов підлягає до задоволення в повному обсязі.

Керуючись ст.ст. 12, 13, 81, 259, 265, 268, 273, 354 ЦПК України, ст.ст. 104, 110 Сімейного Кодексу України, суд, -

ВИРІШИВ:

Позов ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу задовольнити.

Шлюб між ОСОБА_1 та ОСОБА_2 , зареєстрований 25.04.2012 у Лівобережному відділі державної реєстрації шлюбів міста Києва з державним Центром розвитку сім`ї, актовий запис №327 розірвати.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку для подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Учасник справи, якому повне рішення суду не було вручене у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження на рішення суду, якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому відповідного рішення суду.

Головуючий Б . К . Скирда