КИЇВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
П О С Т А Н О В А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

Справа № 761/9774/19
№ апеляційного провадження: 22-ц/824/4229/2023
Головуючий у суді першої інстанції: Ларіонова Н.М.
Доповідач у суді апеляційної інстанції: Семенюк Т.А.

23 травня 2023 року Київський апеляційний суд в складі колегії суддів судової палати з розгляду цивільних справ:

Головуючого судді: Семенюк Т.А.

Суддів: Кирилюк Г.М., Рейнарт І.М.,

при секретарі - Малашевському О.В.,

розглянувши в судовому засіданні в м. Києві, справу за апеляційною скаргою ОСОБА_1 в інтересах ОСОБА_2 на ухвалу Подільського районного суду міста Києва від 16 серпня 2022 року в справі за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_3 про відшкодування шкоди, завданої внаслідок дорожньо-транспортної пригоди,-

В С ТА Н О В И В:

В жовтні 2018 року ОСОБА_2 звернувся до Шевченківського районного суду м. Києва з позовом, в якому просив стягнути з ПрАТ «Київський страховий дім» та ОСОБА_3 матеріальну шкоду, завдану внаслідок пошкодження внаслідок ДТП, що мала місце 04.08.2018 року, автомобіля марки «Volkswagen Passat», державний номерний знак НОМЕР_1 , в сумі 24 4982, 61 грн.

Ухвалою Шевченківського районного суду м. Києва від 04.03.2019 року було роз`єднано позови і виділено позов ОСОБА_2 до ОСОБА_3 про відшкодування збитків, завданих в результаті ДТП, в самостійне провадження.

Ухвалою Шевченківського районного суду м. Києва 11.03.2019 року справу за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_3 про відшкодування шкоди, завданої внаслідок ДТП, передано для розгляду за підсудністю до Подільського районного суду м. Києва.

Ухвалою Подільського районного суду м. Києва від 08.05.2019 року відкрито провадження з призначенням розгляду справи в порядку спрощеного позовного провадження.

Ухвалою від 02.12.2021 рокуза клопотанням представника відповідача по справі була призначена судово-автотоварознавча експертиза, проведення якої доручено експертам Київського науково-дослідного експертно-криміналістичного центру МВС України, із зупиненням провадження у справі.

Ухвалою від 12.05.2022 року, у зв`язку із заявленим клопотанням експерта та поверненням справи експертною установою для його виконання провадження у справі поновлено з призначенням судового засідання.

Позивач та його представник, будучи належним чином повідомленим про час та місце розгляду справи, в судові засідання, призначені на 23.06.2022 року та 16.08.2022 року, не з`явились, про причини неявки судуне повідомили, явку свого представника позивач не забезпечив, заяв про відкладення розгляду справи або про участь в судовому засіданні позивача та/або його представника в режимі відеоконференції не подавалось. Заяви про розгляд справи за відсутності сторони позивача не подано, при цьому в самій позовній заяві також не міститься клопотання позивача про розгляд справи без його участі.

Ухвалою Подільського районного суду міста Києва від 16 серпня 2022 року позов ОСОБА_2 залишено без розгляду.

Не погоджуючись з ухвалою суду, ОСОБА_1 в інтересах ОСОБА_2 подала апеляційну скаргу, в якій просить ухвалу скасувати, справу направити до суду першої інстанції для продовження розгляду, вважаючи, що при ухваленні оскаржуваного рішення судом порушено норми процесуального права та не враховано обставини, які мають суттєве значення для справи.

В обґрунтування апеляційної скарги зазначила, що сторона позивача не отримувала копію ухвали про поновлення провадження у справі від 12.05.2022 року та взагалі невідомо було про призначення розгляду справи на 23.06.2022 року о 14.00 год., оскільки ніяких SMS -повідомлень, судових повісток на пошту та/або в електронному суді на адресу ані позивача, ані його представник не надходили.

Також сторона позивача не отримувала судову повістку по пошті, SMS- повідомленням або в Електронному суді і на 16.08.2022 року, проте адвокат позивача на сайті «судова влада» дізналась про зазначену дату та готувалась бути присутньою на судовому засіданні, хоча не була належним чином повідомлена.

Однак, 16.08.2022 року о 12 год. 59 хв. в Києві та Київській області було оголошено повітряну тривогу під час якої були по Україні прильоти ракет, через що представник позивача не змогла прибути на судове засідання через перебування в укритті.

Зазначила, що 16.08.2022 року в 14:31 год. було оголошено про відбій тривоги, однак у представника позивача не було можливості менше ніж за пів години після відбою тривоги приїхати уприміщення Подільського районного суду м. Києва.

Вважає, що перебування в укритті під час масштабної повітряної тривоги є достатньою поважною підставою неприбуття до суду, однак суд заслухав справу за відсутності представника позивача та залишив позов без розгляду.

Відзив на апеляційну скаргу до суду апеляційної інстанції не надходив, що за положеннями ч. 3 ст. 360 ЦПК України не перешкоджає перегляду рішення суду першої інстанції.

Колегія суддів, заслухавши доповідь судді-доповідача, доводи апеляційної скарги, перевіривши законність та обґрунтованість рішення суду та матеріали справи в межах апеляційного оскарження, вважає, що апеляційна скарга підлягає задоволенню.

Залишаючи без розгляду позов, суд першої інстанції виходив з того, що позивач повторно не з`явився в судове засідання, не подав заяву про розгляд справи за його відсутності та його нез`явлення перешкоджає розгляду справи.

Проте, з таким висновком суду погодитись не можна.

Вимогами ч. 5 ст.223 ЦПК України визначено, що у разі повторної неявки позивача в судове засідання без поважних причин або неповідомлення ним про причини неявки суд залишає позовну заяву без розгляду, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності, і його нез`явлення не перешкоджає вирішенню спору.

Аналогічні положення містяться в п. 3 ч.1 ст.257 ЦПК України, якими передбачено, що суд постановляє ухвалу про залишення позову без розгляду, якщо належним чином повідомлений позивач повторно не з`явився в судове засідання або не повідомив про причини неявки, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності і його нез`явлення не перешкоджає розгляду справи.

У частинах першій, другій та четвертій статті 12 ЦПК України передбачено, що цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін.

Учасники справи мають рівні права щодо здійснення всіх процесуальних прав та обов`язків, передбачених законом.

Кожна сторона несе ризик настання наслідків, пов`язаних із вчиненням чи невчиненням нею процесуальних дій.

Відповідно до пункту 2 частини другої статті 223 ЦПК України суд відкладає розгляд справи в судовому засіданні в межах встановленого цим Кодексом строку з таких підстав: перша неявка в судове засідання учасника справи, якого повідомлено про дату, час і місце судового засідання, якщо він повідомив про причини неявки, які судом визнано поважними.

Згідно з частиною п`ятою статті 223 ЦПК України у разі повторної неявки позивача в судове засідання без поважних причин або неповідомлення ним про причини неявки суд залишає позовну заяву без розгляду, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності, і його нез`явлення не перешкоджає вирішенню спору.

Аналіз норм ст.ст. 223, 257 ЦПК України свідчить про те, що процесуальний закон не вказує на необхідність врахування судом поважності причин повторної неявки позивача до суду. Такі положення процесуального закону пов`язані із принципом диспозитивності цивільного судочинства, у відповідності до змісту якого особа, яка бере участь у справі, самостійно розпоряджається наданими їй законом процесуальними правами. Зазначені наслідки настають незалежно від причин повторної неявки, які можуть бути поважними.

Таким чином, навіть маючи докази поважності причин неявки позивача, суд повинен залишати позовну заяву без розгляду. Зазначена норма дисциплінує позивача, як ініціатора судового розгляду, стимулює його належно користуватися своїми правами та не затягувати розгляд справи. Якщо позивач не може взяти участь в судовому засіданні, він може подати заяву про розгляд справи за його відсутності. Така заява може бути подана на будь-якій стадії розгляду справи.

Водночас, правове значення в даному випадку має лише належне повідомлення позивача про день та час розгляду справи, повторність неявки в судове засідання та неподання заяви про розгляд справи за відсутності позивача.

Вказана правова позиція викладена в постанові Верховного Суду від 22.05.2019 року у справі № 310/12817/13.

Постановляючи оскаржувану ухвалу, суд першої інстанції виходив з того, що позивач, будучи належним чином повідомленим, повторно не з`явився в судові засідання, призначені на 23 червня 2022 року та на 16 серпня 2022 року на 15-00, причини неявки суду не повідомив, заяви про розгляд справи за його відсутності суду не подавав.

Доказами належного повідомлення позивача про судові засідання є довідки про доставку електронного листа на електронну адресу, зазначену позивачем (а.с. 114-в, 126).

Висновки суду про належне повідомлення позивача про час та місце судових засідань на 23 червня 2022 та16 серпня 2022 року відповідають обставинам справи та підтверджуються її матеріалами, однак висновки суду в частині повторності неявки позивача є передчасними, виходячи з наступного.

Відповідно до Указу Президента України «Про введення воєнного стану в Україні» від 24 лютого 2022 року № 64/2022, затвердженого Законом України від 24 лютого 2022 року № 2102-IX, на підставі пропозиції Ради національної безпеки і оборони України, відповідно до пункту 20 частини першої статті 106 Конституції України, Закону України «Про правовий режим воєнного стану» в Україні введено воєнний стан із 05 години 30 хвилин 24 лютого 2022 року у зв`язку з військовою агресією Російської Федерації проти України.

З початку повномасштабної військової агресії населені пункти України систематично зазнають ракетних ударів, а в прифронтових містах і селах бомбардувань, артилерійських та мінометних обстрілів.

Оповіщення про загрозу або виникнення таких надзвичайних ситуацій здійснюється через системи оповіщення різних рівнів, електронні комунікаційні мережі загального користування тощо, відповідно до статті 30 Кодексу цивільного захисту України, Положення про організацію оповіщення про загрозу виникнення або виникнення надзвичайних ситуацій та організації зв`язку у сфері цивільного захисту, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 27 вересня 2017 року № 733, зокрема шляхом уривчастого звукового попереджувального сигналу «Увага всім» та трансляції відповідного повідомлення про загрозу виникнення або виникнення надзвичайної ситуації (далі сигнал «повітряна тривога»).

Чинним законодавством України у сфері цивільного захисту передбачений чіткий алгоритм поведінки громадян та відповідні повноваження органів державної влади, місцевого самоврядування, керівників підприємств і організацій усіх форм власності у випадку виникнення надзвичайної ситуації. Шляхом відповідних оповіщень (сигналів і повідомлень) органи управління цивільного захисту доводять до мешканців населених пунктів інформацію про загрозу та виникнення надзвичайних ситуацій, повітряної тривоги, аварій, катастроф, епідемій, пожеж тощо. Після отримання таких оповіщень громадяни мають діяти відповідно до наданих інструкцій та правил цивільного захисту. Зокрема, припинити роботу та вжити необхідних заходів безпеки (рішення Ради суддів України від 05 серпня 2022 року № 23).

Відповідно до наведених приписів судами запроваджено локальні заходи (план, порядок дій, розпорядження) щодо інформування про сигнал «повітряна тривога» та реагування задля збереження життя і здоров`я суддів, працівників апарату та відвідувачів суду, зокрема для їх негайного переходу до укриття.

Як вбачається звисновку, викладеному у постанові Верховного Суду від 22 грудня 2022 року у справі № 910/2116/21, враховуючи наведене, при вирішенні питання про наявність підстав для відкладення розгляду справи, у якій на початок судового засідання оголошено сигнал «повітряна тривога» суд має керуватися пріоритетом збереження життя і здоров`я людини, а обов`язком суду є сприяти учасникам судового процесу в реалізації ними процесуальних прав, зокрема на участь у судовому розгляді, та виходити з того, що судове засідання не відбувається з об`єктивних і поважних причин, а не через неявку учасника справи за відсутності клопотання про розгляд справи за його відсутності.

При цьому обставини оголошення сигналу «повітряна тривога» у певному регіоні слід вважати загальновідомими, тобто такими, що не потребують доказування, а неприбуття до суду учасників справи (їх недопущення до приміщення суду чи зали судових засідань охороною) не можна вважати неявкою в судове засідання.

Як вбачається з наданих позивачем доказів та матеріалів справи, 16 серпня 2022 року тривала «повітряна тривога», сигнал про яку оголошено двічі - о 12:57 год. до 13:58 та 14:02 до 14:30, що підтверджується даними з вебсайту "м. Київ - історія тривог" (https://map.zaval.me/regions/м_Київ).

Отже, обґрунтованими є доводи апеляційної скарги про те, що в судове засідання, призначене на 16.08.2022 року на 15:00 год., представник позивача не зміг з`явитися до 15:00 години через оголошення вм. Києві сигналу «повітряна тривога» та віддаленістю місця укриття, де перебував представник позивача до Подільського районного суду м. Києва, що виключає повторність неявки належним чином повідомленого позивача.

Відповідно до п. 6 ч. 1 ст. 374 ЦПК України суд апеляційної інстанції за результатами розгляду апеляційної скарги має право скасувати ухвалу, що перешкоджає подальшому провадженню у справі, і направити справу для продовження розгляду до суду першої інстанції.

Згідно ст.379 ЦПК України підставами для скасування ухвали суду, що перешкоджає подальшому провадженню у справі, і направлення справи для продовження розгляду до суду першої інстанції є неповне з`ясування судом обставин, що мають значення для справи, невідповідність висновків суду обставинам справи, порушення норм процесуального права чи неправильне застосування норм матеріального права, які призвели до постановлення помилкової ухвали.

Оскільки Подільським районним судом міста Києва ухвалу від 16 серпня 2022 року постановлено з порушенням норм процесуального права, ухвала підлягає скасуванню в порядку, визначеному ст. 379 ЦПК України, з направленням справи для продовження розгляду до суду першої інстанції.

Керуючись ст.ст. 367, 374, 379, 381-384 ЦПК України, суд, -

П О С Т А Н О В И В:

Апеляційну скаргу ОСОБА_1 в інтересах ОСОБА_2 - задовольнити.

Ухвалу Подільського районного суду міста Києва від 16 серпня 2022 року - скасувати, справу направити для продовження розгляду до суду першої інстанції.

Постанова набирає чинності з моменту її прийняття, може бути оскаржена в касаційному порядку до Верховного Суду протягом тридцяти днів.

Повний текст постанови виготовлено 24 травня 2023 року.

Головуючий

Судді