Провадження № 2/756/535/23
У Х В А Л А

10 квітня 2023 року м. Київ

Оболонський районний суд м. Києва у складі:

головуючого судді - Тихої О.О.,

за участі секретаря судового засідання - Кренджеляк А.М.,

представника відповідача - ОСОБА_3

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Києві цивільну справу за позовом Публічного акціонерного товариства «Акціонерний комерційний промислово-інвестиційний банк» до ОСОБА_1 про відшкодуванння комунальних витрат, послуг з утримання будинку та споруд, прибудинкової території,

УСТАНОВИВ:

У провадженні Оболонського районного суду м. Києва перебуває цивільна справа за позовом Публічного акціонерного товариства «Акціонерний комерційний промислово-інвестиційний банк» (далі - ПАТ «Промінвестбанк») до ОСОБА_1 про відшкодуванння комунальних витрат, послуг з утримання будинку та споруд, прибудинкової території.

Ухвалою суду від 12.10.2021 року відкрито спрощене позовне провадження, справу призначено до судового розгляду.

Ухвалою суду від 24.01.2022 постановлено здійснити перехід з розгляду в порядку спрощеного позовного провадження з викликом (повідомленням) сторін на розгляд справи в порядку загального позовного провадження та розпочато розгляд справи в підготовчому судовому засіданні.

Ухвалою суду від 15.09.2022, занесеною до протоколу судового засідання, закрито підготовче провадження, справу призначено до розгляду по суті.

Розпорядженням керівника Оболонського районного суду м. Києва №116 від 21.11.2022 цивільну справу № 756/14882/21, відповідно до пункту 2.3.50 Положення про автоматизовану систему документообігу суду, призначено до повторного автоматизованого розподілу.

Відповідно до протоколу повторного автоматизованого розподілу судової справи між суддями 21.11.2022 вищезазначена цивільна справа передана судді Тихій О.О.

У судове засідання представник позивача повторно не з`явився, про дату, час та місце розгляду справи повідомлений у встановленому законом порядку, про причини неявки суду належним чином не повідомили, заяву про розгляд справи за відсутності представника банку не подали.

Представник відповідача у судовому засіданні просив залишити позовну заяву без розгляду на підставі п. 3 ч. 1 ст. 257 ЦПК України, у зв`язку з повторною неявкою у судове засідання представника позивача, який належним чином повідомлений про дату, час та місце судового засідання.

Суд, заслухавши думку представника відповідача, дослідивши матеріали справи, дійшов наступного висновку.

Судом встановлено, що 28.09.2021 ПАТ «Промінвестбанк», в особі свого представника - адвоката Солохіна В.В., звернулося до Оболонського районного суду м. Києва з позовною заявою до ОСОБА_1 про відшкодуванння комунальних витрат, послуг з утримання будинку та споруд, прибудинкової території.

Ухвалою суду від 12.10.2021 року відкрито спрощене позовне провадження, справу призначено до судового розгляду.

Ухвалою суду від 24.01.2022 постановлено здійснити перехід з розгляду в порядку спрощеного позовного провадження з викликом (повідомленням) сторін на розгляд справи в порядку загального позовного провадження та розпочато розгляд справи в підготовчому судовому засіданні.

Ухвалою суду від 15.09.2022, занесеною до протоколу судового засідання, закрито підготовче провадження, справу призначено до розгляду по суті.

Розпорядженням керівника Оболонського районного суду м. Києва №116 від 21.11.2022 цивільну справу № 756/14882/21, відповідно до пункту 2.3.50 Положення про автоматизовану систему документообігу суду, призначено до повторного автоматизованого розподілу.

Відповідно до протоколу повторного автоматизованого розподілу судової справи між суддями 21.11.2022 вищезазначена цивільна справа передана судді Тихій О.О.

У судові засідання, які були призначені на 13.02.2023 та 10.04.2023, представник позивача не з`явилася, про день, час та місце судових засідань була повідомлена належним чином.

Так, судову повістку на 13.02.2023 було направлено на номер мобільного телефону представника позивача ОСОБА_2 ( НОМЕР_1 ). Вказана судова повістка, відповідно до довідки про доставку SMS, була отримана адресатом 12.12.2022 о 13:47:00 год.

Про дату судового засідання, призначеного на 10.04.2023, позивач був повідомлений шляхом направлення судової повістки за адресою місцезнаходження ПАТ «Промінвестбанк», зазначену у позовній заяві, а також в Єдиному державному реєстрі юридичних осіб, фізичних осіб - підприємців та громадських формувань, відповідно до вимог ч.7 ст. 128 ЦПК України (трекінг відправлення - 131), вказане поштове відправлення отримано уповноваженим представником позивача, крім того, на мобільний телефон представника ОСОБА_2 направлено повідомлення з датою та часом розгляду вказаної справи, яке згідно з довідкою про доставку SMS отримано 13.02.2023 о 12:25:31.

Крім того, кожна дата судового засідання відображалась завчасно на офіційному веб-порталі «Судова влада України» за веб-адресою: https://ob.ki.court.gov.ua/.

Відповідно до п.п. 2, 3 ч. 8 ст. 128 ЦПК України днем вручення судової повістки є: день отримання судом повідомлення про доставлення судової повістки на офіційну електронну адресу особи, а також день проставлення у поштовому повідомленні відмітки про відмову отримати судову повістку чи відмітки про відсутність особи за адресою місцезнаходження, місця проживання чи перебування особи, повідомленою цією особою суду.

При цьому, суд враховує правові позиції, викладені у постанові Великої палати Верховного Суду від 25.04.2018 у справі №800/547/17, постанові Верховного Суду у складі колегії суддів Касаційного господарського суду від 18.03.2021 у справі №911/3142/19, згідно з якими направлення листа рекомендованою кореспонденцією на дійсну адресу є достатнім для того, щоб вважити повідомлення належним, оскільки отримання зазначеного листа адресатом перебуває поза межами контролю відправника, а отже, здійснення судом всіх можливих спроб для повідомлення позивача про наявність відповідного позову до нього.

Відповідно до правових позицій, викладених у постановах Верховного Суду від 30.11.2022 у справі №759/14068/19 та 17.11.2022 у справі №560/541/20, застосування судами альтернативних засобів комунікації не суперечать діючому законодавству та дозволяють досягти правової мети - інформування учасника справи.

Викладене свідчить про те, що суд виконав покладений на нього обов`язок повідомити учасників про дату, час та місце розгляду справи, проте представник позивача, будучи належним чином повідомленим про дату, час і місце розгляду справи, не скористався своїм правом взяти участь у судовому засіданні, про причини неявки у встановленому законом порядку суду не повідомив, заява про розгляд справи за відсутності представника від банку до суду не надходила.

При цьому, суд не приймає до уваги лист, який 06.04.2023 року надійшов на електронну адресу Оболонського районного суду м. Києва з електронної пошти про відкладення судового засідання, призначеного на 10.04.2023, з огляду на наступне.

Згідно ч. 1 ст. 5 Закону України «Про електронні документи та електронний документообіг», електронний документ - це документ, інформація в якому зафіксована у вигляді електронних даних, включаючи обов`язкові реквізити документа. Для ідентифікації автора електронного документа може використовуватися електронний підпис. Накладанням електронного підпису завершується створення електронного документа (ч. ч. 1 - 2 ст. 6 зазначеного Закону).

Оригіналом електронного документа вважається електронний примірник документа з обов`язковими реквізитами, у тому числі, з електронним підписом автора або підписом, прирівняним до власноручного підпису відповідно до Закону України «Про електронні довірчі послуги» (ч. 1 ст. 7 Закону України «Про електронні документи та електронний документообіг»).

Накладання електронного цифрового підпису (підписування) - це операція, яка здійснюється відправником (підписувачем) документу із використанням його таємного ключа. При виконанні цієї операції на вхід відповідної програми подаються дані, які треба підписати, та таємний ключ підписувача. Програма створює із даних за допомогою таємного ключа унікальний блок даних фіксованого розміру (власне ЕЦП), який може бути справжнім тільки для цього таємного ключа та саме для цих вхідних даних. Тобто, ЕЦП - це своєрідний «цифровий відбиток таємного ключа і документа».

Як зазначено у постанові Верховного Суду від 30 березня 2021 року у справі №530/544/16, чинне процесуальне законодавство не забороняє учаснику справи звернутися з процесуальними документами до суду шляхом направлення їх на офіційну електронну адресу суду з обов`язковим скріпленням їх власним електронним цифровим підписом учасника справи.

З урахуванням наведеного, можна дійти висновку, що альтернативою звернення учасників справи до суду із скаргами та іншими визначеними законом процесуальними документами, оформленими в паперовій формі та підписаними безпосередньо учасником справи або його представником, є звернення з процесуальними документами в електронній формі з обов`язковим їх скріпленням власним електронним підписом учасника справи та подання такого документу шляхом направлення на офіційну електронну адресу відповідного суду.

Крім того, у постанові від 03 травня 2022 року у справі № 205/5252/19 Верховний Суд в складі колегії суддів Першої судової палати Касаційного цивільного суду дійшов висновку, що подані в електронній формі процесуальні заяви вважаються належним чином підписані, у разі їх скріплення електронним цифровим підписом.

При цьому, відповідно до ч.8 ст. 43 ЦПК України якщо документи подаються учасниками справи до суду або надсилаються іншим учасникам справи в електронній формі, такі документи скріплюються електронним підписом учасника справи (його представника).

Разом з тим, клопотання про відкладення судового засідання подано в електронній формі шляхом направлення електронного листа на електронну адресу Оболонського районного суду м. Києва з електронної пошти без накладення електронного цифрового підпису на документ, який би дозволяв ідентифікувати відправника.

Згідно з ч.ч. 2,4 ст. 183 ЦПК України письмові заява, клопотання чи заперечення підписуються заявником чи його представником. Суд, встановивши, що письмову заяву (клопотання, заперечення) подано без додержання вимог частини першої або другої цієї статті, повертає її заявнику без розгляду.

Оскільки клопотання про відкладення судового засідання не скріплене електронним цифровим підписом, воно не може вважатися підписаним.

Крім того, жодних документів, які б підтверджували наявність хвороби, представником позивача не надано.

Відповідно до ч. 5 ст. 223 ЦПК України, у разі повторної неявки позивача в судове засідання без поважних причин або неповідомлення ним про причини неявки суд залишає позовну заяву без розгляду, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності, і його нез`явлення не перешкоджає вирішенню спору.

Згідно з п.3 ч. 1 ст. 257 ЦПК України суд постановляє ухвалу про залишення позову без розгляду, якщо належним чином повідомлений позивач повторно не з`явився в судове засідання або не повідомив про причини неявки, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності і його нез`явлення не перешкоджає розгляду справи.

Аналіз зазначених норм вказує на те, що процесуальний закон не вказує на необхідність врахування судом поважності причин повторної неявки позивача до суду. Такі положення процесуального закону пов`язані із принципом диспозитивності цивільного судочинства, у відповідності до змісту якого особа, яка бере участь у справі, самостійно розпоряджається наданими їй законом процесуальними правами. Зазначені наслідки настають незалежно від причин повторної неявки, які можуть бути поважними. Таким чином, навіть маючи докази поважності причин неявки позивача, суд повинен залишати позовну заяву без розгляду. Зазначена норма дисциплінує позивача, як ініціатора судового розгляду, стимулює його належно користуватися своїми правами та не затягувати розгляд справи. Якщо позивач не може взяти участь в судовому засіданні, він може подати заяву про розгляд справи за його відсутності. Така заява може бути подана на будь-якій стадії розгляду справи. Правове значення в даному випадку має лише належне повідомлення позивача про день та час розгляду справи, повторність неявки в судове засідання та неподання заяви про розгляд справи за відсутності позивача (ВС/КЦС № 310/12817/13 від 22.05.2019).

Згідно зі ст. ст. 43, 44 ЦПК України учасники судового процесу та їхні представники повинні добросовісно користуватися процесуальними правами; зловживання процесуальними правами не допускається.

На осіб, які беруть участь у справі, покладається загальний обов`язок - добросовісно здійснювати свої процесуальні права і виконувати процесуальні обов`язки. Під добросовісністю необхідно розуміти користування правами за призначенням, здійснення обов`язків у межах визначених законом, недопустимість посягання на права інших учасників цивільного процесу, заборона зловживання процесуальними правами.

Системний аналіз зазначених норм процесуального права дає підстави для висновку, що законодавець диференціює необхідність урахування судом поважності/неповажності причин неявки позивача до суду залежно від того, якою є неявка: першою чи повторною. Така диференціація обумовлена як необхідністю забезпечити дотримання прав позивача на участь у судовому засіданні у разі першої неявки за належного його повідомлення про час та місце судового засідання та поважності причин неявки, так і необхідністю введення певних обмежень з метою дотримання процесуальних строків розгляду справи, прав та інтересів іншої сторони - відповідача, який притягнутий до участі у справі позивачем, а тому саме останній має продемонструвати свій інтерес у як найскорішому розгляді справи, а отже зобов`язаний у розумні інтервали цікавитися провадженням у справі. Саме тому повторна неявка позивача в судове засідання, незалежно від поважності її причин, дає суду підстави залишити позовну заяву без розгляду, крім випадку, якщо від позивача надійшла заява про розгляд справи за його відсутності, і його неявка не перешкоджає вирішенню спору по суті.

Таким чином, зазначена норма дисциплінує позивача, як ініціатора судового розгляду, стимулює його належно користуватися своїми правами щоб не допустити затягування розгляду справи.

Подібні висновки викладені у постановах Верховного Суду від 11 березня 2021 року у справі № 558/9/18; від 28 жовтня 2021 року у справі № 465/6555/16-ц, від 06 квітня 2023 року у справі №9901/345/21.

Відповідно до практики Європейського суду з прав людини право на справедливий судовий розгляд, гарантоване пунктом 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, має тлумачитися з урахуванням верховенства права, яке вимагає, щоб сторони у справі мали ефективний судовий засіб, що давав би їм можливість заявляти про свої громадянські права. Таким чином, це положення втілює «право на суд», право на доступ до якого, тобто право на звернення до суду у цивільних справах, є лише одним аспектом; однак, це аспект, який фактично дає можливість скористатися додатковими гарантіями, викладеними в пункті 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод.

Конвенція про захист прав людини і основоположних свобод покликана гарантувати не права, які є теоретичними або ілюзорними, а права, які є практичними та ефективними. Це особливо стосується гарантій, закріплених у статті 6 Конвенції, з огляду на важливе місце, яке в демократичному суспільстві займає право на справедливий суд з усіма гарантіями відповідно до цієї статті. Правила, що регулюють офіційні кроки та строки, які мають бути дотримані при подачі апеляційної скарги або заяв на судовий перегляд, спрямовані на забезпечення належного здійснення правосуддя та дотримання, зокрема, принципу правової визначеності.

Європейський суд з прав людини вказав, що сторона, яка задіяна в ході судового розгляду, зобов`язана з розумним інтервалом часу сама цікавитися провадженням у її справі, добросовісно користуватися належними їй процесуальними правами та неухильно виконувати процесуальні обов`язки (рішення Європейського суду з прав людини у справі «Каракуця проти України», заява № 18986/06, від 16 лютого 2017 року).

Перебіг строків судового розгляду у цивільних справах починається з часу надходження позовної заяви до суду, а закінчується ухваленням остаточного рішення у справі, якщо воно не на користь особи, або виконанням рішення, ухваленого на користь особи. Недотримання строків розгляду цивільних справ порушує конституційне право на судовий захист, гарантований статтею 55 Конституції України, і негативно впливає на ефективність правосуддя та на авторитет судової влади.

Відтак, суд зобов`язаний присікати недобросовісні дії позивача та залишати позов без розгляду у разі повторної неявки належно повідомленого позивача, від якого не надійшло заяви про розгляд справи без його участі. Зазначене забезпечує дотримання судом строків розгляду справи та балансу інтересів сторін спору.

Подібні висновки викладені у постанові Верховного Суду від 24 квітня 2019 року у справі № 757/23967/13-ц.

З урахуванням наведеного, зважаючи на те, що належним чином повідомлена про дату, час та місце судового засідання представник позивача повторно не з`явилася у судове засідання, заяви про розгляд справи за її відсутності не надіслала, враховуючи клопотання представника відповідача, який наполягав на залишенні позову без розгляду, суд дійшов висновку про наявність підстав для залишення позову без розгляду.

Разом з тим, особа, позов якої залишено без розгляду, після усунення умов, що були підставою для залишення його без розгляду, має право звернутися до суду повторно (частина друга статті 257 ЦПК України), тому порушення вимог статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод не вбачається.

Керуючись ст.ст. 12, 13, 43, 44, 223, 257, 260-261, 353-355 ЦПК України, суд

ПОСТАНОВИВ:

Позовну заяву Публічного акціонерного товариства «Акціонерний комерційний промислово-інвестиційний банк» до ОСОБА_1 про відшкодуванння комунальних витрат, послуг з утримання будинку та споруд, прибудинкової території - залишити без розгляду.

Ухвала набирає законної сили з моменту її проголошення.

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Київського апеляційного суду протягом п`ятнадцяти днів з моменту її проголошення.

Учасник справи, якому ухвалу суду не було вручено у день її складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Дата виготовлення повного тексту ухвали - 17.04.2023.

Суддя О.О. Тиха