У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

22 червня 2023 року м. Ужгород

Ужгородський міськрайонний суд Закарпатської області в складі:

головуючої - судді Шумило Н.Б.

за участю секретаря судового засідання Луцак В.Я.

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м.Ужгород, в порядку спрощеного позовного провадження цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , про визнання особи такою, що втратила право користування житловим приміщенням, -

ВСТАНОВИВ:

ОСОБА_1 , в інтересах якого діє представник адвокат Турецька Євгенія Андріївна, звернувся до суду з позовом до ОСОБА_2 , в якому просить визнати відповідача таким, що втратив право користування житловим приміщенням, будинком АДРЕСА_1 .

Ухвалою судді Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області від 10.01.2023 року дану позовну заяву прийнято до розгляду та відкрито провадження, вирішено розгляд справи проводити в порядку спрощеного позовного провадження, про що повідомлено сторін.

Розгляд справи неодноразово відкладався за заявою сторони позивача та неявки відповідача.

20.03.2023 до суду через систему «Електронний суд» від представника позивача адвоката Турецької Є.А. поступило клопотання про заміну позивача на ОСОБА_3 у справі №308/16810/22. В обгрунтування клопотання зазначено, що позивачу ОСОБА_1 на праві власності належав житловий будинок та земельна ділянка за адресою АДРЕСА_1 , однак 31.01.2023 позивач продав вказане домоволодіння ОСОБА_3 . Вказане підтверджується доданими копією витягу з реєстру речових прав на нерухоме майно та договору купівлі-продажу.

Крім того, 22.05.2023 до суду через систему «Електронний суд» від представника позивача адвоката Турецької Є.А. поступило клопотання про зупинення провадження у справі №308/16810/22. Клопотання мотивоване тим, що позивач проходить військову службу з 28.04.2022р. у відповідності до Указу Президента України від 24 лютого 2022 року №69/2022 «Про загальну мобілізацію». У відповідності до положень п.2 ч.1 ст. 251 ЦПК України суд зобов`язаний зупинити провадження у справі у разі перебування сторони або третьої особи, яка заявляє самостійні вимоги щодо предмета спору, у складі Збройних Сил України або інших утворених відповідно до закону військових формувань, що переведені на воєнний стан або залучені до проведення антитерористичної операції. Враховуючи той факт, що позивач перебуває на військовій службі в лавах Збройних Сил України та забезпечує стримування збройної агресії проти України у період воєнного стану, існують обставини відповідно до п.2 ч. 1 ст. 251 ЦПК України, що унеможливлюють продовження розгляду цивільної справи та наявність яких є підставою для зупинення провадження у справі.

В судове засідання 22.06.2023 позивач та його представник повторно не з`явилися, хоча належним чином повідомлялися про дату, час та місце даного засідання, шляхом направлення судових повісток на поштові адреси та на електронну адресу представника позивача, що підтверджується довідкою про достаку електронного листа 09.06.2023. При цьому, про причини неявки представник позивача суд не повідомила, заяв про відклдення розгляду справи до суду не надходило.

Відповідач у судове засідання 22.06.2023 повторно не з`явився, хоча про дату, час і місце судового засідання повідомлявся належним чином, шляхом направлення судової повістки та розміщення оголошення про його виклик на офіційному веб-порталі судової влади України, про причини неявки суд не повідомив. При цьому, заяв про відкладення, розгляд справи за його відсутності, відзиву та заперечень не подавав.

Враховуючи наведене та подані клопотання сторони позивача, суд вважає за можливе провести їх розгляд за відсутності учасників справи.

У відповідності до вимог ч.2 ст. 247 Цивільного процесуального кодексу України фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.

Розглянувши подані клопотання представника позивача про заміну позивача та зупинення провадження у справі, дослідивши матеріали справи в межах вирішення вказаних клопотань, суд приходить до наступного висновку.

Частиною 1 статті 4 ЦПК України передбачено, що кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів.

У відповідності до ч.1 ст. 13 ЦПК України суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках.

За приписами п. 3 ч. 1 ст. 43 ЦПК України учасники справи мають право, зокрема, подавати заяви та клопотання, надавати пояснення суду, наводити свої доводи, міркування щодо питань, які виникають під час судового розгляду, і заперечення проти заяв, клопотань, доводів і міркувань інших осіб.

Щодо клопотання про заміну позивача слід зазначити:

У відповідності до ч. 1 ст. 48 ЦПК України сторонами в цивільному процесі є позивач і відповідач

Згідно статті 55 ЦПК України у разі смерті фізичної особи, припинення юридичної особи, заміни кредитора чи боржника у зобов`язанні, а також в інших випадках заміни особи у відносинах, щодо яких виник спір, суд залучає до участі у справі правонаступника відповідної сторони або третьої особи на будь-якій стадії судового процесу. Усі дії, вчинені в цивільному процесі до вступу правонаступника, обов`язкові для нього так само, як вони були обов`язкові для особи, яку він замінив.

Правонаступництво - це перехід суб`єктивного права (а у широкому розумінні - також і юридичного обов`язку) від однієї особи до іншої (правонаступника).

Внаслідок певної дії чи події сторону у зобов`язанні можна замінити на іншу особу, яка є її правонаступником або стосовно лише цивільних прав (обов`язків), або одночасно щодо цивільних прав і обов`язків. Іншими словами, заміна сторони у зобов`язанні може бути наслідком або сингулярного правонаступництва (зокрема, на підставах договорів купівлі-продажу (частина третя статті 656 ЦК України), дарування (частина друга статті 718 ЦК України), факторингу (глава 73 ЦК України)), або універсального правонаступництва (у випадку реорганізації юридичної особи (частина перша статті 104 ЦК України) чи спадкування (стаття 1216 ЦК України)).

Суд будь-якої інстанції зобов`язаний залучити до участі у справі правонаступника сторони або третьої особи, якщо спірні правовідносини допускають правонаступництво прав та обов`язків відповідної особи, а правонаступник існує. Питання процесуальної правосуб`єктності сторони, третьої особи, їхніх правонаступників належать до тих, які суд має вирішити під час розгляду справи незалежно від стадії судового процесу. Не є перешкодами для з`ясування підстав процесуального правонаступництва межі розгляду справи у суді відповідної інстанції, а також предмет доказування за відповідними позовними вимогами.

Як вбачається з матеріалів справи ОСОБА_1 звернувся до суду з позовом про визнання особи такою, що втратила право користування житловим приміщенням.

Копією договору купівлі-продажу від 31.01.2023 та копією витягу з Державного реєстру речових прав від 31.01.2023 підтверджується, що ОСОБА_1 продав, ОСОБА_3 житловий будинок та земельну ділянку на якій він розташований за адресою: АДРЕСА_1 .

Правовідносини щодо визнання особи такою, що втратила право користування житловим приміщенням не допускають правонаступництва, оскільки нерозривно пов`язані з особою позивача.

Такий правовий висновок викладений у постановах Верховного Суду від 10 січня 2019 року у справі № 709/3035/15-ц, провадження № 61-32541св18, а також від 17 лютого 2020 року у справі № 2/2218/2378/11-ц, провадження № 61-10618св18.

Враховуючи наведене, оскільки правовідносини, що склалися між сторонами щодо визнання особи такою, що втратила право користування житловим приміщенням не допускають правонаступництва, так як нерозривно пов`язані з особою позивача ОСОБА_1 , тому суд приходить до висновку, що у задоволенні клопотання представника позивача про заміну позивача у справі слід відмовити.

Щодо клопотання про зупинення провадження у справі:

Як на підставу зупинення провадження у даній справі представник позивача посилається на факт проходження позивачем військової служби з 28.04.2022.

На підтвердження вказаного представником позивача до клопотання додана копія довідки Управління СБУ в Закарпатській області №58/11-105 від 19.05.2023, про те, що ОСОБА_1 , дійсно проходить військову службу в Управлінні СБ України в Закарпатській області.

Відповідно до п. 2 ч. 1 ст. 251 ЦПК України суд зобов`язаний зупинити провадження у справі, зокрема, у разі перебування сторони або третьої особи, яка заявляє самостійні вимоги щодо предмета спору, у складі Збройних Сил України або інших утворених відповідно до закону військових формувань, що переведені на воєнний стан або залучені до проведення антитерористичної операції.

Кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, установленим законом, який вирішить спір щодо його прав та обов`язків цивільного характеру (пункт 1статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод).

Європейський суд з прав людини зауважує, що процесуальні норми призначені забезпечити належне відправлення правосуддя та дотримання принципу правової визначеності, а також про те, що сторони повинні мати право очікувати, що ці норми застосовуються. Принцип правової визначеності застосовується не лише щодо сторін, але й щодо національних судів (DIYA 97 v. UKRAINE, №19164/04, § 47, ЄСПЛ, від 21 жовтня 2010 року).

Європейський суд з прав людини зауважив, що розумність тривалості провадження повинна оцінюватись з урахуванням обставин справи та таких критеріїв як складність справи, поведінка заявника та відповідних органів влади, а також важливості спору для заявника (FRYDLENDER v. FRANCE, № 30979/96, § 43, ЄСПЛ, від 20 червня 2000 року).

У постанові Верховного Суду України 07 жовтня 2015 року у справі № 6-1367цс15 зазначено, що «зупинення провадження у справі - це тимчасове припинення судом вчинення процесуальних дій під час судового розгляду із визначених у законі об`єктивних підстав, які перешкоджають подальшому розгляду справи і щодо яких неможливо передбачити їх усунення. Межі зупинення провадження у справі не повинні призводити до зменшення розумного строку розгляду справи».

В ухвалі Верховного Суду у складі колегії суддів Першої судової палати Касаційного цивільного суду від 29 серпня 2022 року в справі № 461/5209/19 (провадження № 61-5782св22) зазначено, що оскільки, позивачем надані докази його перебування у складі Збройних Сил України у військовій частині, яка переведена на воєнний стан та виконує бойові завдання у зоні бойових дій, колегія суддів вважає, що заява про зупинення провадження у справі № 461/5209/19 є обґрунтованою та підлягає задоволенню, тому необхідно зупинити провадження у справі, що переглядається, до припинення перебування позивача у складі Збройних Сил України у військовій частині, яка переведена на воєнний стан».

При цьому, у даній справі відповідно до довідки №58/11-105 від 19.05.2023 зазначено, що ОСОБА_1 дійсно проходить військову службу в Управлінні СБ України в Закарпатській області, однак з її змісту не вбачається, що вказана установа переведена на воєнний стан, або що саме ОСОБА_1 залучений до виконання завдань у зоні бойових дій. Відтак, надана представником позивача довідка не підтверджує наявності підстав для зупинення провадження у справі, які передбачені п.2 ч.1 ст. 251 ЦПК України.

Схожі висновки зроблені і в постанові Верховного Суду від 09 листопада 2022 року у справі № 753/19628/17 (провадження № 61-9218св22), ухвалі Верховного Суду від 17 січня 2023 року у справі № 501/1699/17 (провадження № 61-17764св21), які, згідно з ч. 4 ст. 263 ЦПК України, враховуються судом при застосуванні відповідних норм права.

Крім того, зупинення провадження у справі - це врегульована законом й оформлена ухвалою суду тимчасова перерва в провадженні у справі, викликана наявністю однієї з передбачених у законі обставин, які заважають здійснювати її розгляд (ухвала Великої Палати Верховного Суду від 20.05.2021 року у справі № 11- 398сап20). Тобто ідея інституту зупинення судового провадження пов`язана не із самими обставинами, наявність яких обумовлює прийняття рішення про зупинення, а із тим, що вони створюють об`єктивні перешкоди в здійсненні судового розгляду.

Зважаючи на викладене, предмет спору (визнання особи такою, що втратила право користування житловим приміщенням), а також факт наявності у позивача представника, яка має всі можливості для захисту інтересів позивача у передбачений законом спосіб, суд приходить до висновку, що зупинення провадження у даній справі не буде відповідати загальним завданням цивільного судочинства, зокрема справедливому, неупередженому та своєчасному розгляду і вирішенню цивільних справ з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів сторін.

За наведеного, у задоволенні клопотання про зупинення провадження у справі слід відмовити.

Керуючись ст.ст. 13, 43, 48, 55, 251, 258, 260 ЦПК України, суд

ПОСТАНОВИВ:

В задоволенні клопотання представника позивача - адвоката Турецької Євгенії Андріївни про заміну позивача у справі №308/16810/22, - відмовити.

В задоволенні клопотання представника позивача - адвоката Турецької Євгенії Андріївни про зупинення провадження у справі №308/16810/22, - відмовити.

Копію ухвали надіслати учасникам.

Ухвала оскарженню не підлягає та набирає законної сили негайно після її проголошення. Заперечення на ухвалу може бути включено до апеляційної скарги на рішення суду.

Повний текст ухвали складено 22 червня 2023 року.

Суддя Ужгородського міськрайонного

суду Закарпатської області Шумило Н.Б.