Провадження №2-во/369/115/23
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

26.05.2023 року м. Київ

Суддя Києво-Святошинського районного суду Київської області Янченко А.В., розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Києві питання про виправлення описки в рішенні суду від 09.12.2021 року у цивільній справі № 369/11864/21 за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу, -

В С Т АН О В И В:

09.12.2021 року рішенням Києво-Святошинського районного суду Київської області у цивільній справі № 369/11864/21 ухвалено позов задовольнити.

Шлюб між ОСОБА_1 та ОСОБА_2 , що зареєстрований 15 квітня 2005 року виконавчим комітетом Боярської міської ради Києво-Святошинського району Київської області, про що складено відповідний актовий запис № 166 розірвати.

Після розірвання шлюбу прізвища сторін залишити без змін.

Суд встановив, що при підготовці друкованого тексту рішення Києво-Святошинського районного суду Київської області від 09.12.2021 року у цивільній справі № 369/11864/21, допущено описку, а саме не вірно зазначено дату реєстрацію шлюбу між сторонами «15 квітня 2005 року», замість вірної дати реєстрації шлюбу між сторонами «04 червня 2005 року».

Відповідно до ст. 269 ЦПК України, суд може з власної ініціативи або за заявою учасників справи виправити допущені в рішенні чи ухвалі описки чи арифметичні помилки.

Відповідно до ч. 2 ст. 269 ЦПК України, питання про внесення виправлень вирішується без повідомлення учасників справи, про що постановляється ухвала. За ініціативою суду питання про внесення виправлень вирішується в судовому засіданні за участю учасників справи, проте їхня неявка не перешкоджає розгляду питання про внесення виправлень.

Виходячи із аналізу зазначеної норми, незмінність є елементом законної сили судового рішення, але не правовим наслідком набрання ним цієї сили; вона є властивістю рішення суду як процесуального документу, як акта правосуддя, що набувається ним незалежно від набрання законної сили. Моменти набрання судовим рішенням законної сили та виникнення у нього властивості незмінності різні. Незмінним судове рішення стає ще до набрання ним законної сили; статичний елемент законності судового рішення не вичерпується виключністю та неспростовністю, а включає в себе також властивість незмінності.

Описка це зроблена судом механічна (мимовільна, випадкова, тощо) граматична помилка в рішенні, яка допущена під час його письмово-вербального викладу, і в жодному випадку, не може свідчити про необізнаність суду у нормах процесуального права.

Суд, користуючись таким правом, вважає за можливе виправити технічні описки.

Керуючись ст. ст. 269, 353, 354 ЦПК України, суддя, -

П О С Т А Н О В И В:

Виправити описку, допущену в рішенні Києво-Святошинського районного суду Київської області від 09.12.2021 року у цивільній справі № 369/11864/21 за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу, а саме зазначити вірно дату реєстрації шлюбу між сторонами - «04 червня 2005 року», замість не вірно зазначеної дати реєстрації шлюбу між сторонами - «15 квітня 2005 року».

Ухвала суду може бути оскаржена шляхом подання апеляційної скарги протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення.

Учасник справи, якому ухвала суду не була вручена у день її проголошення має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження на ухвалу суду - якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Ухвала набирає законної сили в порядку встановленому ч. 2 ст. 261 ЦПК України.

Суддя А.В. Янченко