РІВНЕНСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
П О С Т А Н О В А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

16 травня 2023 року

м. Рівне

Справа № 949/507/23

Провадження № 22-ц/4815/671/23

Рівненський апеляційний суд в складі колегії суддів судової палати з розгляду цивільних справ:

головуючого Ковальчук Н. М.,

суддів: Майданіка В. В., Хилевича С. В.

учасники справи:

позивач - ОСОБА_1 ,

відповідач - ОСОБА_2 ,

третя особа, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору на стороні позивача -

Служба у справах дітей Висоцької сільської ради Сарненського району

Рівненської області

розглянувши у порядку спрощеного позовного провадження апеляційну скаргу ОСОБА_1 на ухвалу Дубровицького районного суду Рівненської області від 05 квітня 2023 року у складі судді Отупор К. М., постановлену в м. Дубровиця Рівненської області,

в с т а н о в и в :

ОСОБА_1 звернулася до суду з позовом до ОСОБА_2 , третя особа, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору на стороні позивача - Служба у справах дітей Висоцької сільської ради Сарненського району Рівненської області, про позбавлення батьківських прав.

Ухвалою Дубровицького районного суду Рівненської області від 05 квітня 2023 року вказану позовну заяву визнано неподаною та повернуто позивачці.

Ухвала суду першої інстанції вмотивована положеннями ч. 3 ст. 185 ЦПК України, яка передбачає, що якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, заява вважається неподаною і повертається позивачеві, та обґрунтована тим, що ОСОБА_1 не було виконано вимог ухвали Дубровицького районного суду Рівненської області від 21 березня 2023 року про надання строку для усунення недоліків позовної заяви у визначений судом строк.

Вважаючи ухвалу суду першої інстанції незаконною, постановленою з порушенням норм процесуального права, за неповного з`ясування обставин справи, ОСОБА_1 оскаржила її в апеляційному порядку. В поданій апеляційній скарзі заперечує висновок суду про те, що подача нею клопотання про залучення до справи в якості третьої особи не тієї особи, яку суд вважав належною, є належною підставою для повернення позовної заяви. Посилається на ст. 56 ЦК України, яка визначає, що органами опіки та піклування є районні, районні в містах Києві та Севастополі державні адміністрації, виконавчі органи міських, районних у містах, сільських, селищних рад, та вказує, що при розгляді судом спорів щодо позбавлення батьківських прав обов`язковою є участь органу опіки та піклування, яким в даному випадку є Служба у справах дітей Висоцької сільської раді Сарненського району Рівненської області. Зауважує, що процесуальним законодавством визначено можливість залучення третіх осіб до участі в справі як за ініціативою учасника справи, так і з ініціативи суду, при чому на різних стадіях процесу. Вказує, що органи місцевого самоврядування можуть бути залучені судом до участі у справі або за власною ініціативою для подання висновків на виконання своїх повноважень. З наведених підстав просить скасувати оскаржувану ухвалу суду першої інстанції та направити справу для продовження розгляду.

Відзиву на апеляційну скаргу не подано.

Дослідивши матеріали та обставини справи на предмет повноти їх встановлення, надання їм судом першої інстанції належної юридичної оцінки, вивчивши доводи апеляційної скарги стосовно дотримання норм матеріального і процесуального права судом першої інстанції, апеляційний суд прийшов до висновку, що апеляційна скарга підлягає до задоволення.

Згідно ч. 1 ст. 367 ЦПК України, суд апеляційної інстанції переглядає справу за наявними в ній і додатково поданими доказами та перевіряє законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги.

Судом встановлено, що до суду з позовом до ОСОБА_2 , третя особа, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору на стороні позивача - Служба у справах дітей Висоцької сільської ради Сарненського району Рівненської області, про позбавлення батьківських прав звернулася ОСОБА_1 .

Ухвалою Дубровицького районного суду Рівненської області від 21 березня 2023 року заява залишена без руху з тих підстав, що позивачем не залучений орган опіки та піклування до участі у справі, а в якості третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору на стороні позивача, зазначено Службу у справах дітей Висоцької сільської ради Сарненського району Рівненської області. Водночас, до позовної заяви не додано клопотання про залучення до участі у справі органу опіки та піклування.

На виконання вимог цієї ухвали 04 квітня 2023 року позивачка ОСОБА_1 надіслала заяву та додані до неї матеріали, які судом першої інстанції розцінені як неусунення недоліків, що були зазначені в ухвалі суду від 21 березня 2023 року, а саме: у прохальній частині позовної заяви (в новій редакції), позивач просить суд витребувати від Служби у справах дітей Висоцької сільської ради Сарненського району Рівненської області висновок щодо доцільності позбавлення відповідача батьківських прав, а також долучила клопотання про залучення Служби у справах дітей Висоцької сільської ради Сарненського району Рівненської області, а не Органу опіки та піклування, який представлений відповідним виконавчим органом сільської ради, та визнав позовну заяву неподаною, повернувши її позивачці.

Відповідно до частин 4, 5 статті 19 Сімейного кодексу України, при розгляді судом спорів, зокрема, щодо позбавлення та поновлення батьківських прав, обов`язковою є участь органу опіки та піклування. Орган опіки та піклування подає суду письмовий висновок щодо розв`язання спору на підставі відомостей, одержаних у результаті обстеження умов проживання дитини, батьків, інших осіб, які бажають проживати з дитиною, брати участь у її вихованні, а також на підставі інших документів, які стосуються справи.

Згідно частини 1 статті 56 Цивільного кодексу України, органами опіки та піклування є районні, районні в містах Києві та Севастополі державні адміністрації, виконавчі органи міських, районних у містах, сільських, селищних рад.

Згідно п. 3 постанови Кабінету Міністрів України №866 від 24 вересня 2008 року «Питання діяльності органів опіки та піклування, пов`язаної із захистом прав дитини» передбачено, що органами опіки та піклування є районні, районні у містах Києві та Севастополі держадміністрації, виконавчі органи міських, районних у містах, сільських, селищних рад, у тому числі об`єднаних територіальних громад (далі - органи опіки та піклування), які провадять діяльність із соціального захисту дітей, які перебувають у складних життєвих обставинах, у тому числі забезпечення їх права на виховання у сім`ї, надання статусу дитини-сироти та дитини, позбавленої батьківського піклування, дитини, яка постраждала внаслідок воєнних дій і збройних конфліктів, влаштування дітей-сиріт і дітей, позбавлених батьківського піклування, встановлення опіки та піклування над дітьми-сиротами та дітьми, позбавленими батьківського піклування, із захисту особистих, майнових і житлових прав дітей.

Згідно частини 3 статті 53 Цивільного процесуального кодексу України, якщо суд при вирішенні питання про відкриття провадження у справі або при підготовці справи до розгляду встановить, що рішення суду може вплинути на права та обов`язки осіб, що не є стороною у справі, суд залучає таких осіб до участі у справі як третіх осіб, які не заявляють самостійних вимог щодо предмета спору.

Конструкція і зміст зазначеної норми вказує на те, що ініціатором залучення у якості третіх осіб в цьому випадку виступає суд, а не учасник справи.

Положенням про Службу у справах дітей Висоцької сільської ради Сарненського району Рівненської області передбачено, що Служба у справах дітей Висоцької сільської ради Сарненського району Рівненської області є виконавчим органом Висоцької сільської ради, утворюється рішенням сесії Висоцької сільської ради відповідно до ст. 26 Закону України «Про місцеве самоврядування в Україні», і в межах Висоцької сільської територіальної громади забезпечує виконання покладених на Службу завдань. Засновником Служби є Висоцька сільська рада Сарненського району Рівненської області (а.с. 21).

Згідно з п. 3.1.26. зазначеного Положення, Служба у справах дітей Висоцької сільської ради Сарненського району Рівненської області готує та подає суду, серед іншого письмові висновки щодо позбавлення батьків батьківських прав.

Відповідно до ст. 53 ЦПК України треті особи, які не заявляють самостійна вимог щодо предмета спору, можуть вступити у справу на стороні позивача або відповідача до закінчення підготовчого провадження у справі або до початку першого судового засідання, якщо справа розглядається в порядку спрощеного позовного провадження, у разі коли рішення у справі може вплинути на їхні права або обов`язки щодо однієї зі сторін. Їх може бути залучено до участі у справі також за заявою учасників справи. Якщо суд при вирішенні питання про відкриття провадження у справі або при підготовці справи до розгляду встановить, що рішення суду може вплинути на права та обов`язки осіб, що не є стороною у справі, суд залучає таких осіб до участі у справі як третіх осіб, які не заявляють самостійних вимог щодо предмета спору.

Отже, вищезазначені норми ЦПК України передбачають можливість залучення особи до участі у справі в якості третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору, як учасником справи при зверненні до суду, так і судом самостійно. Таке залучення допускається на різних процесуальних стадіях справи, а відтак, підстави залишення без руху та в подальшому повернення позовної заяви позивачці відсутні. На відміну від третьої особи, яка бере участь у справі на стороні позивача або відповідача, та має особисту заінтересованість у результатах справи, оскільки рішення суду може вплинути на права та обов`язки третіх осіб без самостійних вимог щодо предмету спору, орган опіки і піклування вступає процес не для захисту своїх суб`єктивних цивільно-правових інтересів, а для захисту суспільних інтересів. Вони не пов`язані з жодною із сторін цивільно-правовими відносинами, а їх заінтересованість у результатах справи випливає з тих обов`язків, що покладені на них законом.

Згідно з ч. 6 ст. 56 ЦПК України органи державної влади та органи місцеве самоврядування можуть бути залучені судом до участі у справі або брати участь у справ: своєю ініціативою для подання висновків на виконання своїх повноважень. Участь зазначена органів у судовому процесі для подання висновків у справі є обов`язковою у випадки встановлених законом, або якщо суд визнає це за необхідне.

Оцінюючи встановлені обставини в сукупності і процесуальними нормами, що їх регулюють, апеляційний суд приходить до переконання про те, що місцевим судом помилково повернуто позовну заяву позивачці з підстав недотримання вимог ст. ст. 95, 175, 177 ЦПК України та невиконання вимог ухвали про залишення позовної заяви без руху, та вважає, що у разі встановлення судом, що в якості третьої особи підлягає залученню інша особа, ніж так, щодо якої позивачкою заявлене відповідне клопотання, суд вправі вирішити це питання на будь-якій стадії процесу у відповідності до вимог закону.

При застосуванні процесуальних норм належить уникати як надмірного формалізму, так і надмірної гнучкості, які можуть призвести до скасування процесуальних вимог, встановлених законом. Надмірний формалізм у трактуванні процесуального законодавства визнається неправомірним обмеженням права на доступ до суду як елемента права на справедливий суд згідно зі статтею 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод.

Згідно з частиною першою статті 15 ЦК України кожна особа має право на захист свого цивільного права у разі його порушення, невизнання або оспорювання.

Відповідно до ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, яка є частиною національного законодавства, кожна людина при визначенні її громадянських прав і обов`язків має право на справедливий судовий розгляд.

Отже, матеріали справи свідчать про те, що суд першої інстанції формально підійшов до розгляду даної справи, постановив оскаржувану ухвалу у порушення вимог ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, позбавивши позивача права на справедливий судовий розгляд.

За наведених обставин, апеляційний суду приходить до переконання про те, що оскаржувана ухвала постановлена місцевим судом з порушенням норм процесуального права, а тому апеляційна скарга підлягає до задоволення, а оскаржувана ухвала - до скасування із направленням справи до суду першої інстанції для продовження розгляду.

Відповідно до п. 4 ч. 1. ст. 379 ЦПК України, підставами для скасування ухвали суду, що перешкоджає подальшому провадженню у справі, і направлення справи для продовження розгляду до суду першої інстанції є порушення норм процесуального права чи неправильне застосування норм матеріального права, які призвели до постановлення помилкової ухвали.

Керуючись ст. ст. 367, 379, 381-384, 389-391 ЦПК України, апеляційний суд у складі колегії суддів

п о с т а н о в и в :

Апеляційну скаргу ОСОБА_1 задовольнити.

Ухвалу Дубровицького районного суду Рівненської області від 05 квітня 2023 року скасувати.

Справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , третя особа, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору на стороні позивача - Служба у справах дітей Висоцької сільської ради Сарненського району Рівненської області, про позбавлення батьківських прав - повернути до Дубровицького районного суду Рівненської області для розгляду.

Постанова набирає законної сили з дня її прийняття і може бути оскаржена в касаційному порядку безпосередньо до Верховного Суду протягом тридцяти днів з дня її проголошення.

Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення, або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Учасник справи, якому повне судове рішення не було вручено у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на касаційне оскарження, якщо касаційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому такого судового рішення.

Повний текст постанови складено 22 травня 2023 року.

Головуючий Ковальчук Н. М.

Судді: Хилевич С. В.

Майданік В. В.