Номер провадження: 22-ц/813/4884/23
Головуючий у першій інстанції Луняченко В. О.
Доповідач Карташов О. Ю.
ОДЕСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
УХВАЛА

про залишення апеляційної скарги без руху

19.05.2023 року м. Одеса

Одеський апеляційний суд у складі судді судової палати з розгляду цивільних справ Карташова О.Ю.,

вирішуючипитання про відкриття апеляційного провадження у цивільній справі

за апеляційною скаргою ОСОБА_1

на рішення Київського районного суду міста Одеси від 20 грудня 2022 року

за позовом ОСОБА_1 до приватного виконавця виконавчого округу Одеської області Колечка Дмитра Миколайовича, Одеської регіональної філії Державного підприємства «Сетам», приватного нотаріуса Одеського міського нотаріального округу Бежана Андрія В`ячеславовича, ОСОБА_2 , треті особи - Товариство з обмеженою відповідальністю «Інвестмент Корпорейшн», ОСОБА_3 , про застосування наслідків недійсності нікчемних правочинів, визнання електронних торгів недійсними, визнання дій нотаріуса протиправними, скасування державної реєстрації права власності з одночасним визнанням права власності,

в с т а н о в и в:

Рішенням Київського районного суду міста Одеси від 20 грудня 2022 року у задоволенні позовних вимог відмовлено та скасовано заходи забезпечення позову.

Не погоджуючись із рішенням суду ОСОБА_1 звернулась безпосередньо до Одеського апеляційного суду з апеляційною скаргою в якій просить скасувати рішення суду та ухвалити нове рішення, яким задовольнити її позовні вимоги.

Ухвалою Одеського апеляційного суду від 05 квітня 2023 року апеляційну скаргу ОСОБА_1 залишено без руху, скаржнику надано строк для усунення недоліків, а саме для сплати судового збору за подання апеляційної скарги та надання Одеському апеляційному суду документів, що підтверджують його сплату, а також надання доказів надсилання листом з описом вкладення іншим учасникам справи копій апеляційної скарги з додатками, щодо яких відсутні відомості про їх реєстрацію у системі «Електронний суд».

На виконання ухвали суду до Одеського апеляційного суду надійшла заява про усунення недоліків апеляційної скарги до якої додано докази надсилання учасникам справи копій апеляційної скарги з додатками, щодо яких відсутні відомості про їх реєстрацію у системі «Електронний суд», а також додано клопотання про зменшення розміру судового збору.

В клопотанні скаржник просить зменшити розмір судового збору до загальної суми 5448 гривень, посилаючись на свій майновий стан, який не дозволяє сплатити судовий збір у повному обсязі (13132,29 гривень). В обґрунтування клопотання вказує, що її роботодавець припинив свою діяльність в Україні, тому вона залишилась без роботи, а її чоловік перебуває в лавах Збройних сил України. На підтвердження майнового стану додає знімки екрану з банківського рахунку.

Згідно ч.ч. 1, 3 ст. 136 ЦПК України суд, враховуючи майновий стан сторони, може своєю ухвалою відстрочити або розстрочити сплату судового збору на визначений строк у порядку, передбаченому законом, але не більше як до ухвалення судового рішення у справі. З підстав, зазначених у частині першій цієї статті, суд у порядку, передбаченому законом, може зменшити розмір належних до сплати судових витрат, пов`язаних з розглядом справи, або звільнити від їх сплати.

Відповідно до ст. 8 Закону України «Про судовий збір» враховуючи майновий стан сторони, суд може своєю ухвалою за її клопотанням відстрочити або розстрочити сплату судового збору на певний строк, але не довше ніж до ухвалення судового рішення у справі за таких умов: 1) розмір судового збору перевищує 5 відсотків розміру річного доходу позивача - фізичної особи за попередній календарний рік; або 2) позивачами є: а) військовослужбовці; б) батьки, які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину з інвалідністю, якщо інший з батьків ухиляється від сплати аліментів; в) одинокі матері (батьки), які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину з інвалідністю; г) члени малозабезпеченої чи багатодітної сім`ї; ґ) особа, яка діє в інтересах малолітніх чи неповнолітніх осіб та осіб, які визнані судом недієздатними чи дієздатність яких обмежена; або 3) предметом позову є захист соціальних, трудових, сімейних, житлових прав, відшкодування шкоди здоров`ю. Суд може зменшити розмір судового збору або звільнити від його сплати на підставі, зазначеній у частині першій цієї статті.

Із системного аналізу ст. 136 ЦПК України та ст. 8 Закону України «Про судовий збір» вбачається, що підставою для зменшення розміру судового збору або звільнення від його сплати є врахування судом майнового стану сторони, і особа, яка заявляє відповідне клопотання, згідно зі ст. 12 ЦПК України повинна навести доводи і подати докази на підтвердження того, що її майновий стан перешкоджає сплаті нею судового збору у встановленому законодавством порядку і розмірі.

Разом з цим, у ст. 129 Конституції України однією із засад судочинства визначено рівність усіх учасників судового процесу перед законом і судом.

ЄСПЛ також вказав, що інтереси справедливого здійснення правосуддя можуть виправдовувати накладення фінансових обмежень на доступ особи до суду. Положення пункту 1 статті 6 Конвенції про виконання зобов`язання забезпечити ефективне право доступу до суду не означає просто відсутність втручання, але й може вимагати вчинення позитивних дій у різноманітних формах з боку держави; не означає воно й беззастережного права на отримання безкоштовної правової допомоги з боку держави у цивільних спорах і так само це положення не означає надання права на безкоштовні провадження у цивільних справах (Рішення ЄСПЛ у справі «Креуз проти Польщі» («Kreuz v. Poland») від 19 червня 2001 року, пункт 59). Вимога про сплату державного мита є стримуючою мірою для потенційних позивачів від пред`явлення безрозсудних і необґрунтованих позовів. Для того, щоб гарантувати справедливий баланс між підтримкою нормального функціонування судової системи і захистом інтересів заявника при поданні позову до суду, внутрішньодержавні суди звільняють від сплати державного мита заявників, які можуть підтвердити свій поганий фінансовий стан (Рішення ЄСПЛ у справі «Шишков проти Росії» («Shishkov v. Russia») від 20 лютого 2014 року, пункт 111).

Оцінюючи фінансове становище особи, яка звертається до суду з вимогою про звільнення її від сплати судового збору, зменшення його розміру, надання відстрочки чи розстрочки в його сплаті, національні суди повинні встановлювати наявність у такої особи реального доходу (розмір заробітної плати, стипендії, пенсії, прибутку тощо), рухомого чи нерухомого майна, цінних паперів, можливості розпорядження ними без значного погіршення фінансового становища (Рішення ЄСПЛ «Kniat v. Poland» від 26 липня 2005року, пункт 44; Рішення ЄСПЛ «Jedamski and Jedamska v. Poland» від 26 липня 2005 року, пункти 63-64).

В клопотанні скаржник посилається на майновий стан, як на підставу для звільнення від сплати судового збору.

Разом з тим, додані до клопотання докази на підтвердження неспроможності сплати в повному обсязі судового збору, зокрема знімки екрану банківського рахунку та роздруківка операцій за період з 01.02.2023 по 11.05.2023 є недостатніми для вирішення апеляційним судом питання про зменшення розміру судового збору, оскільки містять лише дані про баланс на рахунку за період з 01.02.2023 по 11.05.2023 та не можуть слугувати підтвердженням відсутності інших доходів за попередній календарний рік. Інших доказів щодо тяжкого матеріального стану, скаржником до заяви не надано.

За таких обставин, доводи наведені в обґрунтування заявленого клопотання, не можуть слугувати достатньою підставою для задоволення клопотання, оскільки позивачем не надано належних, достатніх та допустимих доказів на підтвердження свого майнового стану за попередній календарний рік, тому скаржнику потрібно надати додаткові докази на підтвердження наведених обставин. Такими доказами, наприклад, можуть бути довідки про доходи, відомості з Державного реєстру фізичних осіб-платників податків про суми виплачених доходів та утриманих податків за 2022 рік тощо.

За таких обставин, враховуючи, що наведені скаржником доводи не дають достатніх підстав для зменшення розміру судового збору, суд вважає за необхідне продовжити строк для усунення недоліків апеляційної скарги, зазначених в ухвалі Одеського апеляційного суду від 05 квітня 2023 року, щодо сплати судового збору або звернення із клопотанням про звільнення, відстрочення або розстрочення сплати судового збору, з наданням належних, достатніх та допустимих доказів на підтвердження свого майнового стану за попередній календарний рік.

На підставі викладеного, керуючись ст. 136, ст. 185, ст. 356, ст. 357 ЦПК України,

у х в а л и в:

Продовжити ОСОБА_1 строк на усунення недоліків апеляційної скарги на рішення Київського районного суду міста Одеси від 20 грудня 2022 року, який не може перевищувати семи днів з дня отримання копії цієї ухвали суду.

Роз`яснити скаржнику, що у разі неусунення недоліків апеляційної скарги протягом вказаного терміну апеляційна скарга буде вважатися неподаною та повернута йому.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя О.Ю. Карташов