Справа № 953/3730/23
Провадження № 2/635/1165/2023
УХВАЛА

про залишення позову без руху

12 червня 2023 року сел. Покотилівка Харківського району Харківської області

Суддя Харківського районного суду Лук`яненко С.А., розглянувши позовну заяву ОСОБА_1 до Харківської районної державної адміністрації про скасування рішення державного реєстратора та визнання права власності на земельну ділянку,-

ВСТАНОВИВ:

Позивач ОСОБА_1 звернувся до Київського районного суду м.Харкова з позовом до Харківської районної державної адміністрації, в якому просить суд визнати дії державного реєстратора неправомірними та скасувати запис в реєстрі прав власності на нерухоме майно щодо реєстрації права власності за ОСОБА_2 на земельну ділянку, зареєстровану за адресою: АДРЕСА_1 , орієнтованою площею 0,1000 га; визнати право власності на зазначену земельну ділянку за ОСОБА_1 .

Ухвалою Київського районного суду м.Харкова від 23.05.2023 року вказану позовну заяву передано до Харківського районного суду Харківської області за підсудністю

Ознайомившись із позовною заявою та доданими до неї документами, вважаю за необхідне залишити її без руху в зв`язку з порушеннями вимог ЦПК України.

Статтею 4 ЦПК України визначено, що кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутись до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів.

Згідно зі ст. 15 ЦК України кожна особа має право на захист свого цивільного права у разі його порушення, невизнання або оспорювання.

Кожна особа має право на захист свого інтересу, який не суперечить загальним засадам цивільного законодавства.

Розглянувши зазначену позовну заяву, суд дійшов висновку, що позовна заява підлягає залишенню без руху, оскільки ЦПК України, визначено вимоги щодо змісту позовної заяви та документів, які додаються до позовної заяви, які не повністю дотримано позивачем.

Відповідно до п. 2 ч. 3 ст. 175 ГПК України - позовна заява повинна містити повне найменування (для юридичних осіб) або ім`я (прізвище, ім`я та по батькові - для фізичних осіб) сторін та інших учасників справи, їх місцезнаходження (для юридичних осіб) або місце проживання чи перебування (для фізичних осіб), поштовий індекс, ідентифікаційний код юридичної особи в Єдиному державному реєстрі підприємств і організацій України (для юридичних осіб, зареєстрованих за законодавством України), а також реєстраційний номер облікової картки платника податків (для фізичних осіб) за його наявності або номер і серію паспорта для фізичних осіб - громадян України (якщо такі відомості позивачу відомі), відомі номери засобів зв`язку, офіційної електронної адреси та адреси електронної пошти.

ОСОБА_1 зазначає, що в його позові спір про право відсутній, а має виключно виконавчий характер і дослідженню підлягають виключно дії державного реєстратора, який діє як суб`єкт владних повноважень.

В той час позивач зазначив відповідачем Харківську районну державну адміністрацію, не обґрунтувавши як своєю діяльністю (діями або бездіяльністю) цей відповідач порушив його права та до якого позивач направляє свої позовні вимоги (свій позов) звернувшись до суду.

При цьому позивач не зазначив ідентифікаційний код юридичної особи в Єдиному державному реєстрі підприємств, відомі номери засобів зв`язку, офіційної електронної адреси та адреси електронної пошти.

Пунктом 4 частини 3 статті 175 ЦПК України передбачено, що позовна заява повинна містити зміст позовних вимог: спосіб (способи) захисту прав або інтересів, передбачений законом чи договором, або інший спосіб (способи) захисту прав та інтересів, який не суперечить закону і який позивач просить суд визначити у рішенні; якщо позов подано до кількох відповідачів - зміст позовних вимог щодо кожного з них.

В порушення вказаних вимог позовні вимоги викладені не чітко, позивачем не зазначено, які саме дії і якого державного реєстратора він просить визнати неправомірними, номер запису в реєстрі прав власності і дату його внесення, ким внесений запис, який він просить скасувати, а державний реєстратор взагалі не зазначений учасником справи.

В позовній заяві позивач зазначив, що належним способом захисту його порушених прав та інтересів є скасування державної реєстрації права власності ОСОБА_2 на земельну ділянку за адресою: АДРЕСА_1 .

Поряд з цим, позовна заява не містить доказів (документів), на підставі яких були проведені реєстраційні дії щодо внесення записів про державну реєстрацію права власності на земельну ділянку за ОСОБА_2 і витягу з Реєстру прав власності на нерухоме майно, запис в якому просить скасувати позивач.

Крім того, як вбачається із позовної заяви, позивач також просить визнати за ним право власності на земельну ділянку, право власності на яку зареєстроване за іншою особою, а саме ОСОБА_2 . Отже між ним та ОСОБА_2 існує спір про право, і належним відповідачем у даній має бути зазначена особа, право чи обтяження якої зареєстровано - ОСОБА_2 .

Відповідно до ч. 5 ст. 177 ЦПК України позивач зобов`язаний додати до позовної заяви усі наявні в нього докази, що підтверджують обставини на яких ґрунтуються позовні вимоги (якщо подаються письмові чи електронні докази позивач може додати до позовної заяви копії відповідних доказів).

Згідно з ч. 1, 2, 4 і 5 ст. 95 ЦПК України письмовими доказами є документи (крім електронних документів), які містять дані про обставини, що мають значення для правильного вирішення спору.

Письмові докази подаються в оригіналі або в належним чином засвідченій копії, якщо інше не передбачено цим Кодексом.

Копії документів вважаються засвідченими належним чином, якщо їх засвідчено в порядку, встановленому чинним законодавством.

Учасник справи підтверджує відповідність копії письмового доказу оригіналу, який знаходиться у нього, своїм підписом із зазначенням дати такого засвідчення.

В той час надані письмові докази не завірені належним чином, а також всупереч вимогам ч.1 ст.177 ЦПК України не додано копії позовної заяви та копії всіх документів, що додаються до неї, відповідно до кількості відповідачів та третіх осіб.

Згідно з ч.4 ст.177 ЦПК України, до позовної заяви додаються документи, що підтверджують сплату судового збору у встановленому порядку і розмірі, або документи, що підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Позивачем надано квитанцію від 16.05.2023 року на підтвердження сплати судового збору у розмірі 1073,60 грн. лише за одну вимогу немайнового характеру.

Однак позивачем в позовній заяві заявлено вимогу немайнового характеру та майнову вимогу про визнання права власності на земельну ділянку.

Тобто позивачу необхідно доплатити судовий збір за вимогу майнового характеру відповідно до визначеної ціни позову, яка позивачем не зазначена всупереч вимогам п.3 ч.3 ст.175 ЦПК України.

Відповідно до вимог ст. 176 ЦПК України, ціна позову у позовах про визнання права власності на майно або його витребування визначається вартістю майна, яка має бути актуальною на день звернення до суду з позовом.

У відповідності до п.12 Постанови Пленуму Верховного Суду України № 20 від 22 грудня 1995 "Про судову практику в справах за позовами про захист права приватної власності" вартість спірного майна визначається за погодженням сторін, а за його відсутності - за дійсною вартістю майна на час розгляду спору. Під дійсною вартістю майна розуміється грошова сума, за яку майно може бути продано в даному населеному пункті чи місцевості.

В якості доказу вартості майна суду можуть бути подані звіти про оцінку майна, витяг з реєстру прав власності на нерухоме майно, а також дійсна вартість майна може підтверджуватись висновками суб`єкта оціночної діяльності.

Відповідно до ст. 4 Закону України «Про судовий збір» за подання до суду позовної заяви з вимогами немайнового характеру, яка подана фізичною особою справляється судовий збір у розмірі 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Відповідно до частини 2 статті 4 Закону України «Про судовий збір», судовий збір за подання до суду позовної заяви майнового характеру, яка подана фізичною особою становить 1 відсоток ціни позову, але не менше 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб та не більше 5 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Крім того, згідно з вимогами п.п. 6, 10 ч. 2 ст. 175 ЦПК України, до матеріалів справи не додано відомості про вжиття заходів досудового врегулювання спору, якщо такі проводилися, в тому числі, якщо законом визначений обов`язковий досудовий порядок урегулювання спору та підтвердження позивача про те, що ним не подано іншого позову (позовів) до цього ж відповідача (відповідачів) з тим самим предметом та з тих самих підстав.

В порушення вимог п.9 ч.3 ст.175 ЦПК України позивачем не зазначено попередній (орієнтований) розрахунок суми судових витрат, які позивач поніс і які очікує понести у зв`язку із розглядом справи.

Відповідно до ч. 1, 2 ст. 185 ЦПК України, суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175 і 177 цього Кодексу, постановляє ухвалу, в якій зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху. У разі не усунення недоліків позовної заяви у строк, встановлений судом, заява вважається неподаною і повертається позивачу.

Враховуючи викладене, позовну заяву на підставі ст.185 ЦПК України слід залишити без руху, як таку, що подана без додержання вимог ст. ст. 175, 177 ЦПК України, та надати позивачу строк для усунення недоліків.

Відповідно до прецедентної практики Європейського суду з прав людини, реалізуючи п. 1ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод щодо доступності правосуддя та справедливого судового розгляду кожна держава-учасниця Конвенції вправі встановлювати правила судової процедури, в тому числі й процесуальні заборони й обмеження, зміст яких - не допустити судовий процес у безладний рух.

Керуючись ст.ст.175, 177, 185, 260, 261 ЦПК України, суддя

у х в а л и в:

Позовну заяву ОСОБА_1 до Харківської районної державної адміністрації про скасування рішення державного реєстратора та визнання права власності на земельну ділянку - залишити без руху, надати позивачу строк для усунення недоліків позовної заяви протягом 5 (п`яти) днів з дня отримання ухвали.

У разі невиконання ухвали суду в зазначений строк позовну заяву вважати неподаною та повернути позивачу зі всіма доданими до неї документами.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя С.А.Лук`яненко