Справа № 214/3924/21
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

02 травня 2023 року Саксаганський районний суд м. Кривого Рогу Дніпропетровської області в складі:

головуючого - судді Прасолова В.М.

при секретарі Петренко К.І.

за участю позивачки ОСОБА_1

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Кривому Розі цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , треті особи: ОСОБА_3 , виконавчий комітет Саксаганської районної у місті ради, про визнання особи такою, що втратила право користування житловим приміщенням та зустрічним позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_1 , треті особи: ОСОБА_3 , виконавчий комітет Саксаганської районної у місті ради про усунення перешкод у користуванні житловим приміщенням та вселення, суд

ВСТАНОВИВ:

У судовому засіданні позивачка ОСОБА_1 просила залишити зустрічний позов ОСОБА_2 без розгляду у зв`язку з його повторною неявкою. Також подала до суду заяву про залишення свого позову без розгляду.

Відповідач ОСОБА_2 у судове засідання не з`явився, про час та місце розгляду справи повідомлений належним чином.

Позивачка за зустрічним позовом в судовому засіданні просила позов залишити позов без розгляду, одночасно подала заяву до суду в якій просить залишити зустрічний позов без розгляду у зв`язку з другою неявкою поспіль позивача за зустрічним позовом.

Згідно ст. 257 ч. 1 п. 5 ЦПК України, суд постановляє ухвалу про залишення заяви без розгляду, якщо позивач до початку розгляду справи по суті подав заяву про залишення позову без розгляду.

Як передбачено ст. 2 ч.3 п.5 ЦПК України однією з основних засад цивільного судочинства є диспозитивність. Згідно ст. 13 ч.3 ЦПК України, учасник справи розпоряджається своїми правами щодо предмета спору на власний розсуд.

Таким чином, подання заяви про залишення позову без розгляду після початку розгляду справи по суті, не суперечить такій засаді цивільного судочинства, як диспозитивність. Тому, враховуючи таку основну засаду цивільного судочинства, як диспозитивність, та ту обставину, що позивачка подала заяву про залишення позову без розгляду після початку розгляду справи по суті, маються підстави для залишення даного позову без розгляду.

Згідно ст. 223 ч.5 ЦПК України, у разі повторної неявки позивача в судове засідання без поважних причин або неповідомлення ним причини неявки, суд залишає позовну заяву без розгляду, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності, і його нез`явлення не перешкоджає вирішенню спору.

Згідно п. 3 ч. 1 ст. 257 ЦПК України, суд постановляє ухвалу про залишення позову без розгляду, якщо належним чином повідомлений позивач повторно не з`явився в судове засідання або не повідомив про причини неявки, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності і його нез`явлення не перешкоджає розгляду справи.

Позивач за зустрічним позовом ОСОБА_2 , про час та місце розгляду справи 09.03.2023 року у відповідності до вимог ст. 128 ч.8 п. 1 ЦПК України, був повідомлений належним чином, шляхом вручення судової повістки під розписку (а.с.149), але до суду не з`явився.

Позивач за зустрічним позовом ОСОБА_2 , про час та місце розгляду справи 02.05.2023 року у відповідності до вимог ст. 128 ч.13 ЦПК України, був повідомлений належним чином, шляхом направлення смс-повідомлення (а.с.153), але до суду не з`явився. Заяв про розгляд справи за його відсутності не надходило.

Таким чином, згідно ст. 257 ЦПК України, зустрічний позов ОСОБА_2 належить залишити без розгляду.

При прийнятті рішення про залишення позову без розгляду, суд приймає до уваги позицію Верховного Суду, викладену у своїй постанові у справі № 658/1141/18 від 21 вересня 2020 року, згідно якої наголосив, що у разі повторної неявки позивача в судове засідання без поважних причин або неповідомлення ним про причини неявки, суд залишає позовну заяву без розгляду, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності, і його нез`явлення не перешкоджає вирішенню спору. Процесуальний закон не вказує на необхідність врахування судом поважності причин повторної неявки позивача до суду. Такі положення процесуального закону пов`язані з принципом диспозитивності цивільного судочинства, за змістом якого особа, яка бере участь у справі, самостійно розпоряджається наданими їй законом процесуальними правами. Верховний Суд наголосив, що зазначені наслідки настають незалежно від причин повторної неявки, які можуть бути поважними. Таким чином, навіть маючи докази поважності причин неявки позивача, суд залишає позовну заяву без розгляду. Зазначена норма дисциплінує позивача як ініціатора судового розгляду, стимулює його незалежно користуватися своїми правами та не затягувати розгляд справи. Якщо позивач не може взяти участь у судовому засіданні, він може подати заяву про розгляд справи за його відсутності. Таким чином, згідно з вимогами ЦПК України суд не зобов`язаний з`ясовувати причини повторної неявки в судове засідання належним чином повідомленого позивача і у випадку повторної неявки позивача, якщо від нього не надійшла заява про розгляд справи за його відсутності, суд залишає позовну заяву без розгляду.

Крім того, при прийнятті рішення про залишення зустрічного позову ОСОБА_2 без розгляду, суд приходить до переконання, що таке рішення не буде визначати обмеження права позивача на звернення до суду, так як він не втрачає права знов звернутися до суду з таким саме позовом. Разом з тим, продовження розгляду справи, буде порушувати вимоги ст.ст. 223, 257 ЦПК України, та може призвести до порушення розумного строку її розгляду.

Керуючись ст. ст. 223, 257, 258-260 ЦПК України, суд

УХВАЛИВ:

Позов ОСОБА_4 до комунального підприємства «Швидкісний Завзятої Наталії Анатоліївни до ОСОБА_2 , треті особи: ОСОБА_3 , виконавчий комітет Саксаганської районної у місті ради, про визнання особи такою, що втратила право користування житловим приміщенням - залишити без розгляду.

Зустрічний позов ОСОБА_2 до ОСОБА_1 , треті особи: ОСОБА_3 , виконавчий комітет Саксаганської районної у місті ради про усунення перешкод у користуванні житловим приміщенням та вселення - залишити без розгляду.

Ухвала може бути оскаржена в апеляційному порядку до Дніпровського апеляційного суду протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення.

Головуючий суддя: В.М. Прасолов