Провадження № 2/484/32/23
Справа №484/1973/21
У Х В А Л А

про відкладення розгляду справи

19 червня 2023 року суддя Первомайського міськрайонного суду Миколаївської області Закревський В.І. вивчивши матеріали цивільної справи за позовом ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , в інтересах яких діє представник адвокат Лешковят Тетяна Євгенівна, до ОСОБА_3 , в інтересах якої діє представник адвокат Порхун В.М. , третя особа Виконавчий комітет Первомайської міської ради Миколаївської області, як орган опіки та піклування, третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору, на стороні позивачів ОСОБА_4 , про усунення перешкод у спілкуванні з онуками та визначення способу участі у їх вихованні,

встановив :

до Первомайського міськрайонного суду Миколаївської області звернулися ОСОБА_5 і ОСОБА_2 в інтересах яких діє ого діє представник - адвокат Лешковят Т.Є. з позовом до ОСОБА_3 , в інтересах якої діє представник адвокат Порхун В.М. , третя особа Виконавчий комітет Первомайської міської ради Миколаївської області, як орган опіки та піклування, третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору, на стороні позивачів ОСОБА_4 , про усунення перешкод у спілкуванні з онуками та визначення способу участі у їх вихованні,на вирішення суду поставлено питання про усунення перешкод у спілкуванні з онуками та визначення способу участі у їх вихованні. Рішенням суду від 29.12.2020 визначено спосіб його участі, як батька дітей, у спілкуванні з синами та встановлено відповідний графік. Вважає, що рішення у даній справі може вплинути на його права та інтереси.

29.11.2021 року у справі було призначенняо судово-психологічну експертизу, проведення якоїдоручено експертам Одеського науково-дослідного інституту судових експертиз Міністерства юстиції України. На вирішення експертизи поставлені наступні питання

1. Чи може спілкування дідуся ОСОБА_2 з онуками ОСОБА_6 та ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_1 мати негативний вплив на їх психологічний стан та психологічний розвиток, у разі такого спілкування без присутності матері ОСОБА_3 ?

2. Чи може спілкування бабусі ОСОБА_8 з онуками ОСОБА_6 та ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_1 мати негативний вплив на їх психологічний стан та психологічний розвиток, у разі такого спілкування без присутності матері ОСОБА_3 ?

3. Чи є з психологічної точки зору у ОСОБА_2 та ОСОБА_8 обставини, що можуть перешкоджати їх спілкуванню із малолітніми дітьми ОСОБА_6 та ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_1 ?

4. Чи вчиняється з боку матері ОСОБА_3 чи психолога ОСОБА_9 стосовно малолітніх дітей ОСОБА_10 та ОСОБА_11 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , психологічне травмування, під час згадуванні про їхнього батька ( ОСОБА_4 ) та його родичів ( ОСОБА_2 та ОСОБА_8 ), якщо при цьому не надавати дітям фактично бачитись з рідним батьком та родичами по лінії рідного батька?

5. Чи висловлюються малолітні діти ОСОБА_4 та ОСОБА_12 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , про небажання спілкуватися з дідусем ОСОБА_2 та бабусею ОСОБА_8 ? Якщо «Так», то чи є таке висловлювання результатом психологічного чи будь-якого іншого впливу на дітей з боку матері та інших людей, з якими діти часто контактують в даний час?

6. Який ступінь стабільності психологічного стану дітей у ставленні до членів сім`ї матері ( ОСОБА_3 ), батька ( ОСОБА_4 ), бабусі ( ОСОБА_8 ), дідуся ( ОСОБА_2 )?

7. Яким чином сімейна ситуація, умови виховання дітей в сім`ї матері ( ОСОБА_3 ) впливає на емоційний стан, розвиток та відчуття дітей?

8. Які характеристики психоемоційного стану дітей в сім`ї, де вони проживають та поза її межами?

9. Яким є почуття прихильності дітей до кожного з членів сім`ї, у якій вони проживають, а також до батька ( ОСОБА_4 ), бабусі ( ОСОБА_8 ), дідуся ( ОСОБА_2 )?

10. Як діти розуміють взаємовідносини з бабусею ( ОСОБА_8 ), дідусем ( ОСОБА_2 ), як вони впливають на їх емоційний стан, психічний розвиток та подальше благополуччя дітей?

11. Якою є активність чи пасивність в процесі спілкування дитини з бабусею ( ОСОБА_8 ), дідусем ( ОСОБА_2 ), а також мотиви та бажання дитини взаємодії з останніми?

12. Чи можуть особливості психологічного стану або інші індивідуально-психологічні особливості бабусі ( ОСОБА_8 ), дідуся ( ОСОБА_2 мати негативний вплив на психологічний стан та психологічний розвиток дітей у разі їх спілкування без присутності батька і матері? Які саме особливості та яким чином?

13. Чи існують з психологічної точки зору обставини, у бабусі ( ОСОБА_8 ), дідуся ( ОСОБА_2 ), що можуть перешкоджати їх спілкуванню з дітьми?

14. Яке ставлення малолітніх дітей: ОСОБА_12 та ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , до баби та діда: ОСОБА_8 , ОСОБА_2 ? Чи є у них прихильність до одного з них?

15. Яким чином сімейна ситуація, індивідуально-психологічні особливості баби та діда малолітніх дітей ОСОБА_12 та ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 : ОСОБА_8 , ОСОБА_2 , особливості їх виховної поведінки впливають на емоційний стан, психічний розвиток та відчуття благополуччя дітей?

16. Як зустрічі баби та діда з дітьми ОСОБА_12 та ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , без присутності матері ОСОБА_3 можуть вплинути на психологічний стан дітей, з урахуванням того, що з серпня 2019 року діти не бачились з ними?

17. Який психологічно доцільний порядок участі баби та діда ОСОБА_8 , ОСОБА_2 у вихованні дітей?

18. Який проміжок часу найбільш сприятливий для зустрічей баби та діда з малолітніми дітьми: ОСОБА_12 та ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , з урахуванням їх вікових особливостей, емоційного стану, індивідуально-психологічних властивостей, життєвої активності?

19. Чи є доцільним в інтересах малолітніх дітей ОСОБА_12 та ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , встановлення такого графіку зустрічей з бабою та дідом: щовівторка та щосереди з 16:00 до 20:00, кожну першу та третю неділю місяця з 10:00 до 20:00, з|01 по 05 числа кожного літнього місяця (червень, липень, серпень), у день народження дітей та інші святкові дні з 14:00 до 17:00, щороку 19 та 24 грудня з 10:00 до 14:00 без присутності матері за місцем проживання баби та діда?

Ухвалою від 04.11.2022 року провадження у справі було відновлено.

08.06.2023 року в процесі судового розгляду представники сторін не дійшли згоди щодо встановлення доцільного графіку зустрічей позивачів з онаками, а тому постало питання про виклик сторін особисто в судове засідання, для узгодження даного питання.

Вирішуючи питання про наявність підстав для відкладення судового засідання, суд приходить до наступного висновку.

Згідно з пунктом 3 частини 2 статті 43 ЦПК України, учасники справи зобов`язані з`являтися в судове засідання за викликом суду, якщо їх явка визнана судом обов`язковою.

Відповідно ч.1 ст. 128 ЦПК України суд викликає учасників справи у судове засідання або для участі у вчиненні процесуальної дії, якщо визнає їх явку обов`язковою.

Як вбачається з матеріалів справи - існують різні позиції сторін щодо позовних вимог, а тому судовий розгляд справі без участі сторін є неможливим. Таким чином, з метою забезпечення принципів цивільного судочинства, а саме диспозитивності та змагальності, необхідно визнати явку сторін обов`язковою.

В силу п.5 ч.2 ст. 223 ЦПК України суд відкладає розгляд справи, у разі, якщо суд визнає потрібним, щоб сторона, яка подала заяву про розгляд справи за її відсутності, дала особисті пояснення.

Керуючись ст.ст.13, 43, 84, 128, 223, 260, 261, суд, -

постановив:

Відкласти підготовчий судовий розгляд спарви на 06.07.2023 року на 14.00 годину.

Визнати обов`язковою явку в судове засідання 06.07.2023 року о 14.00 годині позивачів ОСОБА_8 , ІНФОРМАЦІЯ_2 і ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_3 та відповідачки ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_4 у справі за позовом ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , в інтересах яких діє представник адвокат Лешковят Тетяна Євгенівна, до ОСОБА_3 , в інтересах якої діє представник адвокат Порхун В.М., третя особа Виконавчий комітет Первомайської міської ради Миколаївської області, як орган опіки та піклування, третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору, на стороні позивачів ОСОБА_4 , про усунення перешкод у спілкуванні з онуками та визначення способу участі у їх вихованні, для надання особистих пояснень.

Ухвала не підлягає оскарженню окремо від рішення суду. Заперечення на ухвалу включаються до апеляційної скарги на рішення суду.

Ухвала набирає законної сили негайно .

Суддя: