Коростишівський районний суд Житомирської області
Справа № 935/1698/22
Провадження № 2/935/98/23
РІШЕННЯ

Іменем України

01 травня 2023 року м.Коростишів

Коростишівський районний суд Житомирської області в складі головуючого - судді Василенка Р.О., із секретарем Сьомак Л.І., за участю представника позивача - адвоката Ленського І.О., представника відповідача адвоката Сірої А.В., розглянувши в відкритому судовому засіданні цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про виключення запису про нього як батька з актового запису про народження дитини, -

ВСТАНОВИВ:

ОСОБА_1 звернувся до Коростишівського районного суду Житомирської області з позовними вимогами про виключення відомостей про нього як батька із актового запису про народження дитини в обґрунтування якого вказав, що 03.12.1988 року між ним та ОСОБА_2 було укладено шлюб. В період перебування у шлюбі народилась донька ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 . Вказує, що має обгрунтовані сумніви щодо його батьківства, оскільки дружина, в ході сімейних чвар, часто говорила йому, що позивач не є біологічним батьком дитини. Крім того, зазначає, що донька не схожа на нього та останнім часом поведінка останньої та її відношення до позивача, як до батька різко змінилося, тому має сумніви, що є біологіним батьком дитини, тому просить виключити з актового запису про народження дитини відомості про нього як батька.

Представник позивача в судовому засіданні позовні вимоги підтримав та просив задовольнити. Вказав, що відповідач та донька проігнорували виклики до експертної установи на 17.11.2022 та 22.12.2022. В результаті чого ухвала про призначення судової молекулярно-генетичної експертизи була повернута без виконання, вказане свідчить про свідоме ухилення відповідача та доньки від здачі зразків та виконання експертизи, що є підставою для застосування вимог ст. 109 ЦПК України. Вказує, що повторне призначення експертизи буде недоцільним оскільки відповідач вказала, що не бажає здавати зразки для генетичного дослідження та дочка також.

Представник відповідача адвокат Сіра А.В., в судовому засіданні заперечила щодо задоволення позовних вимог. Вказала, що ОСОБА_2 отримала виклики від експертної установи на 17.11.2022 року та 22.12.2022 року, однак не прибула для здачі зразків в зазначені дати у зв`язку з наявними повітряними тривогами та мала реальні побоювання за власне життя та здоров`я, тому причини неявки до експертної установи є поважними. Вказує, що донька ОСОБА_3 , станом на момент розгляду справи є вже повнолітня, а в силу положень ст. 136 СК України, оспорювання батьківства можливе лише після народження дитини і до досягнення нею повноліття, тому позовні вимоги не підлягають задоволенню.

Відповідачка ОСОБА_2 в підготовчому судовому засіданні пояснила, що не може змусити вже повнолітню доньку їздити до експертної установи. В подальшому заперечує щодо повторної здачі зразків для експертного дослідження. Крім того, вказала, що дочка ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , також не бажає здавати зразки для експертного дослідження, оскільки побоювалась за своє життя та здоров`я, так як м. Київ постійно обстрілювали.

Суд, заслухавши учасників, дослідивши надані докази на засадах змагальності, в межах позовних вимог, дійшов наступного висновку.

Судом встановлено, що відповідно до копії свідоцтва про народження серії НОМЕР_1 , актовий запис 291, виданого Коростишівським відділом державної реєстрації актів цивільного стану у Житомирському районі, Житомирської області Центрально-Західного міжрегіонального управління Міністерства юстицій (м. Хмельницький), батьками ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , вказано ОСОБА_1 та ОСОБА_2 .

З копії витягу з Державного реєстру актів цивільного стану громадян від 26.07.2022 №6, слідує, що шлюб зареєстрований 03.12.1988 року, актовий запис 208, між ОСОБА_1 та ОСОБА_4 на підставі рішення Коростишівського районного суду Житомирської області від 08.11.2021 року у справі №935/2553/21, розірвано.

Згідно електронного повідомлення Київського міського клінічного бюро судово-медичної експертизи від 06.10.2022 року, яке судом було направлено сторонам, слідує, що відбір зразків для експертного дослідження відбудеться 17 листопада 2022 року о 12 год. 30 хв., за адресою експертної установи, явка ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , разом з дитиною ОСОБА_3 має бути обов`язково одночасною.

Згідно електронного повідомлення Київського міського клінічного бюро судово-медичної експертизи від 22.11.2022 року,яке було направлено сторонам слідує, що відбір зразків для експертного дослідження відбудеться 22 грудня 2022 року о 10 год. 30 хв., за адресою експертної установи, явка ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , разом з дитиною ОСОБА_3 має бути обов`язково одночасною. Вказано, що 17.11.2022 року для відбору зразків крові з`явився лише ОСОБА_1 ..

Згідно повідомлення зав. відділенням Київського міського клінічного бюро судово-медичної експертизи Марини Юрченко від 22.12.2022 №100-306/1333, слідує, що проведення судово-медичної експертизи генетичної ідентифікації згідно ухвали Коростишівського районного суду від 15.09.2022 року, неможливо, у зв`язку з тим, що незважаючи на неодноразові призначення дати відбору, ОСОБА_2 на відбір зразків крові не з`явилася, тому ухвалу залишено без виконання.

Відповідно до ч. 1 ст. 122 СК України, дитина, яка зачата і (або) народжена у шлюбі, походить від подружжя. Походження дитини від подружжя визначається на підставі Свідоцтва про шлюб та документа закладу охорони здоров`я про народження дружиною дитини.

Відповідно до ч. 1 ст. 136 СК України особа, яка записана батьком дитини відповідно до статей 122, 124, 126 і 127 цього Кодексу, має право оспорити своє батьківство, пред`явивши позов про виключення запису про нього як батька з актового запису про народження дитини.

Згідно п. 11 Постанови Пленуму Верховного Суду України № 3 від 15 травня 2006 року судам слід ураховувати, що відповідно до ст. 136 СК України оспорювання батьківства можливе тільки після реєстрації народження дитини і до досягнення нею повноліття, а в разі її смерті не допускається. Оспорити батьківство мають право особа, яка записана батьком дитини в Книзі реєстрації народжень (ст. 136 СК, шляхом пред`явлення позову про виключення відомостей про неї як батька з актового запису про народження дитини, а також жінка, котра народила дитину в шлюбі (ст. 138 СК), - звернувшись із позовом про виключення із цього запису відомостей про її чоловіка як батька дитини. Предметом доказування в таких справах є відсутність кровного споріднення між собою, записаною батьком, і дитиною. У разі доведеності цієї обставини суд постановляє рішення про виключення оспорених відомостей з актового запису про народження дитини. При цьому відповідні вимоги жінки суд може задовольнити лише за умови подання іншою особою заяви про своє батьківство.

Передумовою звернення до суду в таких справах є відсутність кровного споріднення між особою, записаною батьком, і дитиною.

Для з`ясування факту батьківства необхідним є застосування спеціальних знань, зокрема призначення судово-біологічної (судово-генетичної) експертизи.

Європейський суд з прав людини, рішення якого є джерелом права згідно із статтею 17 Закону України «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини», зауважив, що «на сьогодні ДНК-тест є єдиним науковим методом точного встановлення батьківства стосовно конкретної дитини; його доказова цінність суттєво переважає будь-який інший доказ, наданий сторонами, з метою підтвердити або спростувати факт оспорюваного батьківства» (Калачова проти російської федерації № 3451/05, § 34, від 07 травня 2009 року).

Таким чином, висновок судово-біологічної (судово-генетичної) експертизи має важливе значення в процесі дослідження факту батьківства. Проте його необхідно оцінювати з урахуванням положень частин другої, третьої статті 89 ЦПК України, згідно з якими жодні докази не мають для суду заздалегідь встановленої сили. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності. Суд надає оцінку як зібраним у справі доказам в цілому, так і кожному доказу (групі однотипних доказів), який міститься у справі, мотивує відхилення або врахування кожного доказу (групи доказів). Відповідно до статті 110 ЦПК України висновок експерта для суду не має заздалегідь встановленої сили і оцінюється судом разом із іншими доказами за правилами, встановленими статтею 89 цього Кодексу. Відхилення судом висновку експерта повинно бути мотивоване в судовому рішенні.

Згідно вимог ч. 1 ст. 81 ЦПК України, кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом.

З матеріалів даної справи слідує, що експертна установа двічі надсилала повідомлення для учасників справи ОСОБА_1 та ОСОБА_2 від 06.10.2022 та від 22.11.2022, факт отримання вказаних повідомлень не заперечується сторонами. Неприбуття до експертної установи відповідач пояснила наявними повітряними тривогами, як в м. Києві, так і в м. Житомирі та постійними обстрілами м. Києва.

Статтею 109 ЦПК України визначено, що у разі ухилення учасника справи від подання експертам необхідних матеріалів, документів або від іншої участі в експертизі, якщо без цього провести експертизу неможливо, суд залежно від того, хто із цих осіб ухиляється, а також яке для них ця експертиза має значення, може визнати факт, для з`ясування якого експертиза була призначена, або відмовити у його визнанні.

При цьому, досліджуючи питання ухилення учасника справи, необхідно встановити поважність причин неявки (ухилення) учасника до експертної установи та систематичність такого ухилення. Сторони викликались до експертної установи для здачі зразків на 17.11.2022 о 12. год 30 хв., а 22.12.2022 о 10 год. 30 хв.

Згідно публічно доступної інформації щодо тривалості та кількості повітряних тривог на території України, слідує, що 17 листопада 2022 року в Київській та в Житомирській області була оголошена повітряна тривога тривалістю з 09 год. 02 хв. до 11 год. 57 хв. А 22 грудня 2022 року, в Київській області була оголошена повітряна тривога тривалістю з 12 год. 20 хв. до 12 год. 43 хв., в Житомирській області у вказаний день повітряна тривога не оголошувалась.

В подальшому ухвала Коростишівського районного суду була повернута без виконання у зв`язку з неявкою відповідачки ОСОБА_2 , тому представник позивача вказує на можливість застосування ст. 109 ЦПК України, просить визнати факт, для з`ясування якого експертиза була призначена та виключити запис про ОСОБА_1 як батька, з актового запису про народження дитини.

Однак досліджуючи дані обставини у справі суд вважає, що застосування ст. 109 ЦПК України можливе за наявності систематичності та неповажності причин неявки. Причини неприбуття до експертної установи зокрема 17.11.2022 року у визначений час суд вважає поважними, адже повітряна тривога тривала 2 год. 55 хв., а враховуючи об`єктивні обставини та віддаленість м. Житомира та м. Києва, відповідач не могла прибути вчасно для відбору зразків. Крім того, у грудні 2022 року повітряна тривога на території Київської області оголошувалась 28 разів, з огляду на зазначене, суд вважає, що у відповідачки були реальні підстави для побоювання за власне життя, тому причина неявки до експертної установи є поважною, а неприбуття її до експертної установи лише 22.12.2022 року не є свідченням систематичності та неодноразовості ухилення від участі в експертному дослідженні.

Відповідач ОСОБА_2 вказує, що змусити свою вже повнолітню доньку прибути до експертної установи не має змоги, остання не бажає здавати зразки для експертного дослідження. Однак сторонами та зокрема позивачем та його представником клопотання про повторне призначення експертизи заявлено не було, тому застосування ст. 109 ЦПК України, в даному випадку є неможливим. Небажання відповідчки ОСОБА_2 та її доньки ОСОБА_3 з`являтись до експертної установи у разі наявної повторної ухвали про призначення експертизи не з`ясовано, оскільки таке клопотання сторонами не заявлялось, і експретиза не призначалась та встановити дійсність ухилення відповідачки, зважаючи лише на свідчення останньої без призначення експертизи, суд не має змоги.

Враховуючи вказане вище та з огляду на те, що будь-яких інших доказів, листів, заяв, анкет, фотографій, інших документів, пояснень свідків, висновку експерта, тощо суду надано не було, тобто достатніх належних та допустимих доказів щодо відсутності кровного споріднення між особою, записаною батьком дитини та дитиною матеріали справи не містять, тому в задоволенні позовних вимог слід відмовити.

На підставі викладеного та керуючись ст.ст. 12, 13, 81, 141, 245, 263-265, 268 ЦПК України, суд -

УХВАЛИВ:

В задоволенні позовних вимог ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про виключення запису про нього як батька, з актового запису про народження дитини, відмовити повністю.

Рішення може бути оскаржене до Житомирського апеляційного суду шляхом подання апеляційної скарги протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Позивач: ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , РНОКПП: НОМЕР_2 , місце проживання: АДРЕСА_1 .

Відповідач: ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_4 , РНОКПП: НОМЕР_3 , місце проживання: АДРЕСА_1 .

Повний текст судового рішення складено 11.05.2023 року.

Суддя Роман ВАСИЛЕНКО