Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

15.05.2023 року м. Бар

Барський районний суд Вінницької області

в складі: головуючого, судді Хитрука В.М.

за участі секретаря судового засідання Рашевської О.Г.

прокурора Півнюка С.М.

розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Бар Вінницької області в порядку спрощеного провадження цивільну справу за позовом керівника Жмеринської окружної прокуратури Вінницької області в інтересах держави в особі Державної екологічної інспекції у Вінницькій області до ОСОБА_1 , третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору, на стороні позивача Барської міської ради Вінницької області про відшкодування збитків, завданих незаконним виловом цінних видів водних біоресурсів

ВСТАНОВИВ:

Керівник Жмеринської окружної прокуратури в інтересах держави в особі Державної екологічної інспекції України у Вінницькій області звернувся до суду з позовом до ОСОБА_1 про відшкодування збитків, завданих незаконним виловом цінних видів водних біоресурсів.

Позовні вимоги обґрунтував тим, що державним інспектором з охорони навколишнього природного середовища у Вінницькій області - начальником відділу державного екологічного нагляду (контролю) тваринного світу та біоресурсів Костиком М.Є., 11.08.2021 складено протокол №013977 про адміністративне правопорушення згідно якого, 11.08.2021 о 06 годині 20 хвилин на річці Рів Антонівського водосховища, в районі с. Антонівка Жмеринського району Вінницької області, ОСОБА_1 здійснював незаконний вилов риби забороненими знаряддями. В результаті цього ОСОБА_1 здійснив вилов водних живих ресурсів, а саме, риби: судак - 3 екземпляри, короп - 1 екземпляр., сом - 8 екземплярів., щука-1 екземпляр 1 ., карась - 53 екземпляри., чим заподіяв шкоду державі. Постановою Барського районного суду Вінницької області від 11.10.2021 у справі № 125/1444/21 ОСОБА_1 визнано винними у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 85 КУпАП. З огляду на вказане розмір шкоди, заподіяної державі внаслідок незаконного добування цінних видів водних біоресурсів, становить 6477,00 грн. Однак, на даний час ОСОБА_1 , шкоду в добровільному порядку не відшкодував.

На підставі викладеного прокурор просив стягнути з ОСОБА_1 на користь держави шкоду, заподіяну внаслідок незаконного вилову цінних видів водних біоресурсів в розмірі 6477,00 гривень. Просив також стягнути з відповідача на користь Вінницької обласної прокуратури судові витрати в сумі 2684,00 гривень.

Прокурор Жмеринської окружної прокуратури Півнюк С.М. у судовому засіданні позовну заяву підтримав з викладених у ній підстав та просив позов задовольнити.

Представник Державної екологічної інспекції у Вінницькій області в судове засідання не з`явився.

Представник третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору, Барської міської ради Вінницької області в судове засідання не з`явився, належним чином повідомлений про час та місце розгляду справи.

Відповідач ОСОБА_1 в судове засідання не з`явився, позов визнав у повному обсязі, просив справу розглядати без його участі, про що зазначив в письмовій заяві до суду.

Суд, заслухавши пояснення прокурора, дослідивши матеріали справи та оцінивши докази, оскільки це не буде суперечити закону і не порушуватиме прав сторін та свобод чи інтересів інших осіб, вважає, що позов доведений та обґрунтований і його необхідно задовольнити в повному обсязі. До такого висновку суд дійшов з наступного.

Частиною 3, 4 статті 23 Закону України «Про прокуратуру» передбачено, що прокурор здійснює представництво в суді законних інтересів держави у разі порушення або загрози порушення інтересів держави, якщо захист цих інтересів не здійснює або неналежним чином здійснює орган державної влади, орган місцевого самоврядування чи інший суб`єкт владних повноважень, до компетенції якого віднесені відповідні повноваження, а також у разі відсутності такого органу. Прокурор зобов`язаний попередньо, до звернення до суду, повідомити про це відповідного суб`єкта владних повноважень.

Судом встановлено, що державним інспектором з охорони навколишнього природного середовища у Вінницькій області - начальником відділу державного екологічного нагляду(контролю) тваринного світу та біоресурсів Костиком М.Є., 11.08.2021 складено протокол № 013977 про адміністративне правопорушення про те, що 11.08.2021 о 06 годині 20 хвилин на річці Рів Антонівського водосховища, в районі с. Антонівка Жмеринського району Вінницької області, ОСОБА_1 здійснював незаконний вилов риби забороненими знаряддями, а саме 3 ( трьома ) сітками: розміри першої: довжина становить 80 м, висота - 2,5 м, вічка 45:45 мм; другої: довжина - 80 м, висота - 2,5 м, вічка - 50:50 мм; третьої: довжина - 80 м, висота - 2,5 м, вічко - 60:60 мм. У результаті цього ОСОБА_1 , здійснив у такий спосіб вилов незаконно добутих водних живих ресурсів, а саме, риби: судак - 3 екземпляри, короп - 1 екземпляр, сом - 8 екземплярів, щука - 1 екземпляр, карась - 53 екземпляри, чим заподіяв шкоду державі.

Постановою Барського районного суду Вінницької області від 11.10.2021 у справі № 125/1444/21, яка набрала законної сили 22.10.2021, ОСОБА_1 , визнано винним у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 85 КУпАП.

З огляду на вказане розмір шкоди, заподіяної державі внаслідок незаконного добування цінних видів водних біоресурсів, становить 6477,00 грн.

Однак, на даний час ОСОБА_1 , шкоду в добровільному порядку не відшкодував.

Відповідно до ч.3 ст.23 Закону України «Про прокуратуру», прокурор здійснює представництво в суді інтересів держави у разі порушення або загрози порушення інтересів держави, якщо захист цих інтересів не здійснює або неналежним чином здійснює орган державної влади, орган місцевого самоврядування чи інший суб`єкт владних повноважень, до компетенції якого віднесені відповідні повноваження, а також у разі відсутності такого органу.

Відповідно до ч. 1 ст. 68 Закону України «Про охорону навколишнього природнього середовища» порушення законодавства України про охорону навколишнього природного середовища тягне за собою встановлену цим Законом та іншим законодавством України дисциплінарну, адміністративну, цивільну і кримінальну відповідальність.

Відповідно до ст. ст. 3-5 Закону України «Про тваринний світ» та ст. 39 Закону України «Про охорону навколишнього природного середовища» об`єкти тваринного світу (в тому числі риби, ссавці, членистоногі, молюски тощо) знаходяться під охороною держави та належить до природних ресурсів загальнодержавного значення.

Згідно зі ст. 27 Закону України «Про тваринний світ» у порядку загального використання об`єктів тваринного світу громадянам, у випадках, передбачених законодавством, дозволяється безоплатне любительське і спортивне рибальство для особистого споживання (без права реалізації) у визначених відповідно до законодавства водних об`єктах загального користування у межах встановлених законодавством обсягів безоплатного вилову і за умови додержання встановлених правил рибальства і водокористування. В інших випадках любительське і спортивне рибальство здійснюються на праві спеціального використання об`єктів тваринного світу в порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України відповідно до цього та інших законів.

Відповідно до ч.1 ст. 52-1 Закону України «Про тваринний світ» для добування об`єктів тваринного світу забороняються виготовлення, збут, застосування, зберігання отруйних принад, колючих, давлячих та капканоподібних знарядь лову, електроловильних систем (електровудок), електрогону, петель, самоловів, самострілів, вибухових речовин, пташиного клею та монониткових (волосінних) сіток (крім тих, що призначені для промислового лову), а також інших засобів, заборонених законом.

Частиною 1 ст. 63 Закону України «Про тваринний світ» визначено, що порушення законодавства в галузі охорони, використання і відтворення тваринного світу тягне за собою адміністративну, цивільно-правову чи кримінальну відповідальність відповідно до закону.

Відповідно до ч. 4 ст. 63 Закону України «Про тваринний світ» підприємства, установи, організації та громадяни зобов`язані відшкодовувати шкоду, заподіяну ними внаслідок порушення законодавства в галузі охорони, використання і відтворення тваринного світу. Розмір компенсації за незаконне добування, знищення або пошкодження видів тваринного світу, а також за знищення чи погіршення середовища їх існування встановлюється Кабінетом Міністрів України.

Постановою Кабінету Міністрів України № 1209 від 21.11.2011 «Про затвердження такс для обчислення розміру відшкодування шкоди, заподіяної внаслідок незаконного добування (збирання) або знищення цінних видів водних біоресурсів» затверджено такси для обчислення розміру відшкодування шкоди, заподіяної внаслідок незаконного добування (збирання) цінних видів водних біоресурсів у водних об`єктах України.

На підставі вказаної Постанови державним інспектором з охорони навколишнього природного середовища у Вінницькій області здійснено розрахунок матеріальної шкоди, заподіяної ОСОБА_1 , внаслідок незаконного вилову цінних видів риб.

Так, відповідно до додатку № 1 до Постанови за незаконне видобування одного екземпляра такого виду водних біоресурсів як судак звичайний нараховується шкода в розмірі 30 неоподатковуваних мінімумів доходів громадян, короп нараховується шкода в розмірі 18 неоподатковуваних мінімумів доходів громадян, сом нараховується шкода в розмірі 25 неоподатковуваних мінімумів доходів громадян, щука - 20 неоподатковуваних мінімумів доходів громадян, карась сріблястий - 1 неоподатковуваних мінімумів доходів громадян.

Відповідно до підпункту 5 підрозділу 1 розділу ХХ Перехідні положення Податкового кодексу України, визначено, що якщо норми інших законів містять посилання на неоподатковуваний мінімум доходів громадян, то для цілей їх застосування використовується сума в розмірі 17 гривень.

З огляду на вказане розмір шкоди, заподіяної державі внаслідок незаконного добування цінних видів водних біоресурсів, становить 6477,00 грн (3 шт (судак) * 30 * 17 грн + 1 шт (короп) * 18 * 17 грн + 8 шт (сом) * 25 * 17 грн + 1 шт (щука) * 20 * 17 грн + 53 шт (карась) *1* 17.)

Згідно зі ст. 47 Закону України «Про охорону навколишнього природного середовища» грошові стягнення за шкоду, заподіяну порушенням законодавства про охорону навколишнього природного середовища в результаті господарської та іншої діяльності, перераховуються на рахунок місцевого фонду охорони навколишнього природного середовища за місцем заподіяння екологічної шкоди.

Відповідно до п.17 Порядку здійснення любительського і спортивного рибальства застосування заходів адміністративної або кримінальної відповідальності не звільняє винних осіб від відшкодування у повному обсязі збитків, заподіяних рибному господарству внаслідок порушення правил рибальства.

Частиною 2 ст. 16 Цивільного кодексу України визначено, що одним із способів захисту цивільних прав є відшкодування майнової шкоди.

Відповідно до ст. 1166 ЦК України майнова шкода, завдана неправомірними діями, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала.

Отже, наявними в матеріалах справи доказами доведено, що ОСОБА_1 здійснив вилов риби цінних видів забороненим знаряддям лову, чим завдав шкоди тваринному світу, тому зобов`язаний відшкодувати вказану шкоду в розмірі 6477,00 грн. Відтак позов підлягає задоволенню повністю.

Судові витрати підлягають стягненню з відповідача відповідно до ст. 141 ЦПК України.

Керуючись статтями 12, 13, 81, 259, 263-265 ЦПК України, 47, 68, 69 Закону України «Про охорону навколишнього природного середовища», суд

В И Р І Ш И В:

Позов задовольнити повністю.

Стягнути з ОСОБА_1 на користь держави шкоду, заподіяну незаконним виловом цінних видів водних біоресурсів, в сумі 6477,00 гривень (одержувач ГУК у Вінницькій обл./ м. Бар/ 24062100, , Банк отримувач Казначейство України (ЕАП), номер рахунку (IBAN) UA0002784 (за порушення вимог природоохоронного законодавства).

Стягнути з ОСОБА_1 на користь Вінницької обласної прокуратури (отримувач коштів: Вінницька обласна прокуратура, , банк отримувача: ДКСУ м. Київ, МФО 820172, рахунок: UA0003988) витрати зі сплати судового збору в сумі 2684,00 гривень.

Рішення може бути оскаржене до Вінницького апеляційного суду протягом тридцяти днів з дня його проголошення шляхом подання апеляційної скарги через Барський районний суд. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення (ч.1 ст.354, ст.355 ЦПК України).

Суддя: