ЧУГУЇВСЬКИЙ МІСЬКИЙ СУД ХАРКІВСЬКОЇ ОБЛАСТІ
__________________________________________________________________________
Справа № 636/4968/21 Провадження № 2/636/329/23
Чугуївський міський суд Харківської області у складі:
головуючого судді Буніна Є.О.,
за участю секретаря судового засідання Бруславської В.В.,
розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Чугуєві цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , третя особа: приватний нотаріус Харківського міського нотаріального округу Карафетова Карина Вікторівна, про звернення стягнення на предмет іпотеки, -
Представник позивача звернувся до суду з позовом до ОСОБА_2 та просить звернути стягнення на предмет іпотеки, а саме: житловий будинок та земельну ділянку, які знаходяться за адресою: АДРЕСА_1 , в рахунок погашення заборгованості за кредитним договором № 6/4/2008/840-К/864 від 26.09.2008, шляхом визнання за ним права власності на предмет іпотеки.
В обґрунтування позову вказав, що 26.09.2008 між ОСОБА_2 та ВАТ КБ «Надра» укладено кредитний договір, в якості забезпечення виконання умов кредитного договору, укладено договір іпотеки, предметом якого є житловий будинок та земельна ділянка, які знаходяться за адресою: АДРЕСА_1 . Ухвалами Московського районного суду м. Харкова від 13.05.2020 та 26.01.2021 було замінено стягувача з ПАТ КБ «Надра» на ТОВ ФК «Гефест», а потім з ТОВ ФК «Гефест» на ОСОБА_1 . Таким чином ОСОБА_1 набув статусу нового кредитора за кредитним договором від 26.09.2008 та нового іпотекодержателя за іпотечним договором від 26.09.2008.
Представник позивача адвокат Хоміч А.А. надав заяву про розгляд справи без його участі, заявлені вимоги в позовній заяві підтримав в повному обсязі.
Третя особа приватний нотаріус Харківського міського нотаріального округу Карафетова К.В. надала заяву про розгляд справи за її відсутності, при винесені рішення покладалась на розсуд суду.
Відповідач ОСОБА_2 у судове засідання не з`явилася, причини неявки суду не повідомила, про дату та час розгляду справи повідомлялася своєчасно та належним чином, шляхом направлення судових повісток, та оголошенням про виклик на веб-сайті Судової влади України. Відзив на позов не подала.
Враховуючи, що відповідно до положень ст. 128 ЦПК України, особа вважається повідомленою про дату, час і місце розгляду справи, відповідач відзив не подав, наявні всі умови, встановлені ст. 280 ЦПК України, які необхідні для ухвалення заочного рішення.
Таким чином, суд вважає за можливе розглядати справу у відсутність сторін за доказами, що містяться в матеріалах справи, при заочному розгляді справи, відповідно до положень ст. 281 ЦПК України.
Судом встановлені наступні факти і відповідні їм правовідносини.
26.09.2008 між ВАТ КБ «Надра» правонаступником якого є ПАТ КБ «Надра» та ОСОБА_2 укладено кредитний договір № 6/4/2008/840-К/864.
26.09.2008 в забезпечення виконання зобов`язань ОСОБА_2 за кредитним договором, між ВАТ КБ «Надра», правонаступником якого є ПАТ КБ «Надра» та ОСОБА_2 був укладений договір іпотеки № 6/4/2008/980-1/865, відповідно до умов якого остання зобов`язалася відповідати перед Кредитором за повне та своєчасне виконання за Кредитним договором.
Рішенням Московського районного суду м. Харкова, з ОСОБА_2 та ОСОБА_3 (поручитель) стягнуто заборгованість за кредитним договором №6/4/2008/840-К/846 від 26.09.2008р. в сумі 696483,32 гривень.

13.05.2020р. Московським районним судом м. Харкова було винесено ухвалу про заміну сторони виконавчого провадження по справі № 643/7632/13-ц, де стягувачем є ПАТ КБ «Надра Банк», правонаступником стягувача ТОВ «Фінансова компанія «Гефест» а боржниками: ОСОБА_3 , ОСОБА_2 .

26.01.2021р. Московським районним судом м. Харкова було винесено ухвалу про заміну сторони виконавчого провадження по справі №643/7632/13-ц, де стягувачем є ТОВ «Фінансова компанія «Гефест», правонаступником стягувача є ОСОБА_1 , а боржниками: ОСОБА_3 , ОСОБА_2 .

Отже, відбулась заміна кредитора у зобов`язанні, яке виникло з кредитного договору №6/4/2008/840-К/846 від 26.09.2008 р., з ПАТ КБ «НАДРА» на ТОВ ФК «ГЕФЕСТ», а потім з ТОВ ФК «ГЕФЕСТ» на ОСОБА_1 .

Згідно ст. 1 Закону України «Про іпотеку», іпотека - вид забезпечення виконання зобов`язання нерухомим майном, що залишається у володінні і користуванні іпотекодавця, згідно з яким іпотекодержатель має право в разі невиконання боржником забезпеченого іпотекою зобов`язання одержати задоволення своїх вимог за рахунок предмета іпотеки переважно перед іншими кредиторами цього боржника у порядку, встановленому цим Законом.

Відповідно до ст. 5 Закону України «Про іпотеку», у разі якщо іпотекодавцем предмет іпотеки було реконструйовано або щодо нього було проведено самочинне будівництво (у тому числі, але не виключно, споруджено нові будівлі, споруди тощо на земельній ділянці, що належить іпотекодавцю на праві власності чи перебуває в його користуванні), всі реконструйовані, новостворені об`єкти нерухомості вважаються предметом іпотеки відповідно до іпотечного договору.

Отже, у розумінні ст. 5 ЗУ «Про іпотеку», житловий будинок та земельна ділянка кадастровий номер 700020019, розташовані за адресою: АДРЕСА_1 , вважаються предметом іпотеки відповідно до іпотечного договору № 6/4/2008/980-1/865.

Статтею 23 цього Закону передбачено, що у разі переходу права власності (права господарського відання) на предмет іпотеки від іпотекодавця до іншої особи, у тому числі в порядку спадкування чи правонаступництва, іпотека є дійсною для набувача відповідного нерухомого майна, навіть у тому випадку, якщо до його відома не доведена інформація про обтяження майна іпотекою. Особа, до якої перейшло право власності на предмет іпотеки, набуває статус іпотекодавця і має всі його права і несе всі його обов`язки за іпотечним договором у тому обсязі і на тих умовах, що існували до набуття ним права власності на предмет іпотеки.

Відтак, ОСОБА_1 набув статус іпотекодавця, має всі його права і несе всі його обов`язки згідно з іпотечним договором № 6/4/2008/980-1/865.

Статтею 17 Закону України «Про іпотеку» передбачено вичерпний перелік підстав припинення іпотеки. Зокрема, частиною першою цієї статті встановлено, що іпотека припиняється у разі:

-припинення основного зобов`язання або закінчення строку дії іпотечного договору;

-реалізації предмета іпотеки відповідно до цього Закону;

-набуття іпотекодержателем права власності на предмет іпотеки;

-визнання іпотечного договору недійсним;

-знищення (втрати) переданої в іпотеку будівлі (споруди), якщо іпотекодавець не відновив її.

Основне зобов`язання щодо повернення кредитних коштів позичальником не виконано; строк дії іпотечного договору не закінчений; предмет іпотеки відповідно до Закону України «Про іпотеку» та договору № 6/4/2008/980-1/865 в інтересах іпотекодержателя за цим договором не реалізований; іпотекодержатель права власності ані на житловий будинок, ані на земельну ділянку не набув; іпотечний договір № 6/4/2008/980-1/865 не визнаний недійсним; передані в іпотеку житловий будинок та земельна ділянка перебувають у володінні та користуванні ОСОБА_2 .

За приписами ст. 33 Закону України «Про іпотеку», у разі невиконання або неналежного виконання боржником основного зобов`язання іпотекодержатель вправі задовольнити свої вимоги за основним зобов`язанням шляхом звернення стягнення на предмет іпотеки, якщо інше не передбачено законом. Право іпотекодержателя на звернення стягнення на предмет іпотеки також виникає з підстав, встановлених ст. 12 цього Закону.

Звернення стягнення на предмет іпотеки здійснюється на підставі рішення суду, виконавчого напису нотаріуса або згідно з договором про задоволення вимог іпотекодержателя.

Згідно іпотечного договору № 6/4/2008/980-1/865, у випадку невиконання іпотекодавцем зобов`язань за цим або за кредитним договором, у тому числі, якщо кінцевий термін повернення кредиту ще не настав, іпотекодержатель має право звернути стягнення на предмет іпотеки, реалізувати його відповідно до Договору, та за рахунок вирученої від реалізації суми переважно перед іншими кредиторами задовольнити в повному обсязі свою вимогу, що визначена на момент фактичного задоволення, включаючи сплату процентів, неустойки, відшкодування збитків, завданих порушенням зобов`язання, необхідних витрат на утримання заставленого майна, а також витрат, пов`язаних з реалізацією предмета іпотеки, в тому числі з його охороною, зберіганням, оцінкою та інше.

Відповідно до договору звернення стягнення на предмет іпотеки здійснюється в тому числі за рішенням суду.

На підставі ч. 1 ст. 23 Закону України «Про іпотеку», у разі переходу права власності (права господарського відання) на предмет іпотеки від іпотекодавця до іншої особи, у тому числі в порядку спадкування чи правонаступництва, іпотека є дійсною для набувача відповідного нерухомого майна, навіть у тому випадку, якщо до його відома не доведено інформації про обтяження майна іпотекою.

Відтак, за змістом з`ясованих судом обставин справи іпотека виникла щодо спірного майна, була зареєстрована належним чином, а належні та допустимі докази того, що ця іпотека була припинена за визначених законодавством підстав на час укладення ПАТ КБ «Надра» та ОСОБА_2 договорів, відсутні.

Керуючись ст.ст. 133, 141, 258-259, 263-265, 268, 272-273, 280-283, 288-289, 352, 354 ЦПК України,

ухвалив:

Позов ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , третя особа: приватний нотаріус Харківського міського нотаріального округу Карафетова Карина Вікторівна, про звернення стягнення на предмет іпотеки, задовольнити.

Звернути стягнення на предмет іпотеки у вигляді житлового будинку та земельної ділянки кадастровий номер 700020019, розташованих за адресою: АДРЕСА_1 , в рахунок погашення заборгованості за кредитним договором № 6/4/2008/840-К/864 від 26.09.2008 шляхом визнання права власності на предмет іпотеки за іпотекодержателем ОСОБА_1 .

Заочне рішення може бути переглянуте судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача. Заяву про перегляд заочного рішення може бути подано протягом 30 (тридцяти) днів з дня його проголошення. Учасник справи, якому повне заочне рішення суду не було вручене у день його проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на подання заяви про його перегляд - якщо така заява подана протягом 20 (двадцяти) днів з дня вручення йому повного заочного рішення суду. Строк на подання заяви про перегляд заочного рішення може бути також поновлений в разі пропуску з інших поважних причин. У разі залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення заочне рішення може бути оскаржене в загальному порядку, встановленому ЦПК України. У цьому разі строк на апеляційне оскарження рішення починає відраховуватися з дати постановлення ухвали про залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення. Заочне рішення підлягає скасуванню, якщо судом буде встановлено, що відповідач не з`явився в судове засідання та (або) не повідомив про причини неявки, а також не подав відзив на позовну заяву з поважних причин, і докази, на які він посилається, мають істотне значення для правильного вирішення справи.

Рішення може бути оскаржене в загальному порядку до Харківського апеляційного суду через Чугуївський міський суд Харківської області шляхом подачі апеляційної скарги на рішення суду протягом 30 (тридцяти) днів з дня його проголошення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Суддя

Повний текст рішення суду виготовлений 09.06.2023