Придніпровський районний суд м.Черкаси
Справа № 711/5980/22
Провадження № 2/711/14/23
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

19 травня 2023 року Придніпровський районний суд м. Черкаси у складі:

головуючого - судді Скляренко В.М.

при секретарі Копаєвій Є.В.,

за участі:

представника позивачів ОСОБА_1

відповідача ОСОБА_2

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Черкаси в порядку підготовчого провадження цивільну справу за позовом ОСОБА_3 , ОСОБА_4 до ОСОБА_5 про виділ майна із спільної часткової власності,

в с т а н о в и в:

Позивачі звернулись до суду з позовом, в якому просили визнати за ними право спільної сумісної власності (без визначення часток) на частину домоволодіння по АДРЕСА_1 , а саме: приміщення 1-2, площею 4,4кв.м; 1-3, площею 5,2кв.м; 1-4, площею 16,3кв.м; 1-5, площею 6,6кв.м; 1-6, площею 11,5кв.м в будинку літ. А-1, а, а2, сарай «Е», водоколонка №6, огорожа №1, 3, яка утворилася внаслідок поділу належної їм 6/25 частки домоволодіння, а їх право спільної часткової власності на вказане домоволодіння припинити. Також позивачі просили визнати за ОСОБА_5 право власності на приміщення №2-1, площею 3,5кв.м; 2-2, площею 8,8кв.м; 2-3, площею 15,2кв.м; 2-4, площею 11,7кв.м; 2-5, площею 6,4кв.м; 3-1, площею 4,2кв.м; 3-2, площею 7,3кв.м; 3-3, площею 6,1кв.м; 3-4, площею 10,4кв.м; 3-5, площею 9,9кв.м; 3-6, площею 15,0кв.м; 3-7 площею 2,1кв.м; 3-8, площею 5,0кв.м у будинку а1, а3, а4, А1-1; літня кухня З, з, з1; душ Д4; гараж И, Ж; погріб К; вбиральня В, М; водоколонка №7; огорожа №2, 4, 5; замощення І та ІІ, яка утворилася внаслідок поділу належної йому 19/25 частки домоволодіння.

В обґрунтування позовних вимог в позові зазначено, що сторони не можуть вирішити в добровільному порядку питання щодо поділу спільного майна (домоволодіння) в натурі. Враховуючи, що спірне майно належить на праві спільної часткової власності трьом співвласникам (частки позивачів по 3/25; частка відповідача 19/25), а позивачі наполягають на поділі в натурі належної їм частки домоволодіння із припиненням права спільної часткової власності на нього, то в даному випадку можливий поділ належної позивачам частки в цьому майні в натурі, внаслідок чого право власності позивачів на належну їм частку домоволодіння (за їх згодою) трансформується у режим спільної сумісної власності (без визначення часток), а для відповідача право спільної часткової власності на домоволодіння припиняється, натомість виникає одноособове право власності на належну йому частину майна, пропорційно розміру його частки.

25.11.2022р. судом відкрито провадження у справі з визначенням здійснення розгляду справи в порядку загального позовного провадження та призначене підготовче судове засідання.

14.04.2023р. від сторін до суду надійшла заява про затвердження мирової угоди, за умовами якої сторони домовилися здійснити поділ домоволодіння по АДРЕСА_1 , яке складається із житлового будинку літ. А-1, А-1-1 із прибудовами та надвірних споруд наступним чином:

- визнати за ОСОБА_3 та ОСОБА_4 право спільної сумісної власності (без визначення часток) на частину домоволодіння по АДРЕСА_1 : частина житлового будинку з прибудовами літ. «А-1, а, а2» - приміщення з І, №1-1 по №1-5, загальною площею 47,9кв.м, житловою площею 18,8кв.м; погріб літ. Г; ворота з хвірткою літ. №1; огорожа літ. №3; водоколонка літ. №6; замощення літ. ІІ, яка утворилася внаслідок поділу належної їм 6/25 (після перерахунку 311/1000) частки домоволодіння. Право спільної часткової власності ОСОБА_3 та ОСОБА_4 на вказане домоволодіння припинити;

- визнати за ОСОБА_5 право власності на частину домоволодіння по АДРЕСА_1 : частина житлового будинку з прибудовами літ. «А-1, А1-1, а1, а3, а4» приміщення ІІ, з №2-1 по №2-5, ІІІ, з №3-1 по №3-6, загальною площею 106,0кв.м, житлова площа 64,1кв.м; вбиральня літ. В; душ, літ. Д; гараж, літ. Ж; літня кухня літ. З; прибудова літ. З; прибудова літ.з1; прибудова літ. з2; прибудова літ. з3; гараж літ. И; погріб літ. К; погріб літ. Л; вбиральня, літ. М; ворота з хвірткою літ. №2; огорожа літ. №4; огорожа літ. №5; водоколонка літ. №7; замощення літ. І, яка утворилася внаслідок поділу належної йому 19/25 (після перерахунку 689/1000) частки домоволодіння. Право спільної часткової власності ОСОБА_5 на вказане домоволодіння припинити.

- сторони не мають одна до одної будь-яких майнових та інших претензій щодо такого варіанту поділу домоволодіння. Вказаний поділ відповідає їх реальному наміру та волевиявленню. Будь-яких грошових компенсацій внаслідок такого поділу сторони одна одній не сплачують;

- сторони погодили, що за частиною домоволодіння що належить ОСОБА_5 при оформленні відповідних документів залишиться адреса: АДРЕСА_1 ;

- сторони підтверджують, що внаслідок такого поділу між ними не виникає спірних питань щодо користування земельними ділянками, а отримані у такий спосіб поділу новоутворені частини нерухомого майна перебувають на земельних ділянках, які знаходяться у власності кожної із сторін;

- право власності на утворені об`єкти нерухомого майна внаслідок поділу домоволодіння підлягають державній реєстрації в реєстрі речових прав на нерухоме майно відповідно до законодавства, що кожна із сторін забезпечує самостійно щодо своєї частки;

- 50% від суми сплаченого судового збору при поданні позову повертається позивачам із державного бюджету, а інших судових витрат, пов`язаних з розглядом справи сторони не мають.

Під час підготовчого судового засідання сторони підтримали заяву про затвердження мирової угоди та наполягали на її задоволенні.

Заслухавши пояснення сторін, дослідивши надані учасниками справи докази та оцінивши їх у сукупності, суд приходить до наступних висновків.

Згідно ч. 1 ст. 207 ЦПК України мирова угода укладається сторонами з метою врегулювання спору на підставі взаємних поступок і має стосуватися лише прав та обов`язків сторін. У мировій угоді сторони можуть вийти за межі предмета спору за умови, що мирова угода не порушує прав чи охоронюваних законом інтересів третіх осіб.

Системний аналіз змісту положень ст. 207 ЦПК України свідчить, що за своєю правовою природою мирова угода - це договір, який укладається сторонами з метою припинення спору, на умовах погоджених сторонами та є завершенням судового провадження, що свідчить про врегулювання судового спору між сторонами.

Затверджена судом мирова угода за своєю правовою природою є правочином, який за загальними принципами цивільного законодавства, має бути виконаний за правилами статей 509, 525, 526 ЦК України.

Визнанням мирової угоди суд засвідчує відповідність умов цієї угоди вимогам закону та дотримання балансу законних прав та інтересів сторін, дотримання вимог (принципу) справедливості судового рішення у спосіб визначений в умовах мирової угоди.

Згідно п. 1 ч. 5 ст. 207 ЦПК України суд постановляє ухвалу про відмову у затвердженні мирової угоди і продовжує судовий розгляд, якщо умови мирової угоди суперечать закону чи порушують права чи охоронювані законом інтереси інших осіб, є не виконуваними. Отже, як вбачається з даної норми цивільного процесуального законодавства, обов`язковою умовою затвердження мирової угоди між сторонами, в тому числі, з виходом за межі предмету спору, є та умова, що вказана мирова угода не повинна суперечити закону.

По обставинам спірних правовідносин судом встановлено, що предметом позовних вимог є поділ спірного домоволодіння шляхом виділення в натурі частин такого домоволодіння його співвласникам, внаслідок якого утворюється два окремих об`єкти нерухомого майна, що відносяться до житлового фонду.

Задля підтвердження технічної можливості поділу спірного домоволодіння за клопотанням представника позивачів адвокат Василенко М.В., яка діє на підставі ордеру серії СА №1031002 від 19.12.2022р., судом 07.02.2023р. було постановлено ухвалу про призначення судової будівельно-технічної експертизи, проведення якої доручене експертам судової експертної установи ТОВ «Контакт-Сервіс». Натомість сторони не забезпечили проведення призначеної судом експертизи.

Обґрунтовуючи можливість поділу спірного домоволодіння за варіантом, погодженим сторонами у наданій суду мировій угоді, сторони посилаються на висновок ФОП ОСОБА_6 щодо технічної можливості поділу об`єкта нерухомого майна від 14.02.2023р., складений за наслідками технічної інвентаризації такого об`єкту.

Надаючи оцінку можливості ухвалення судового рішення про поділ об`єкту нерухомого майна у спосіб, визначений сторонами у мировій угоді, суд виходить з того, що визначальною передумовою здійснення виділу в натурі частки із спільної власності є наявність технічної можливості здійснити поділ об`єкта спільної власності, щоб після поділу частки відповідали вимогам нормативно-правових актів у галузі будівництва. Оскільки після виділу частки зі спільного нерухомого майна в порядку ст. 364 ЦК право спільної часткової власності припиняється, то при цьому власнику, що виділяється, та власникам, що залишаються, має бути виділена окрема площа, яка повинна бути ізольованою від приміщення іншого співвласника, мати окремий вихід, окрему систему життєзабезпечення (водопостачання, водовідведення, опалення тощо), тобто складати окремий об`єкт нерухомого майна в розумінні статті 181 ЦК та типів об`єктів нерухомого майна, визначених пп. 3 п. 7 Порядку ведення Державного реєстру речових прав на нерухоме майно, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 26 жовтня 2011р. №1141.

Порядок проведення таких робіт та розрахунок часток визначається Інструкцією щодо проведення поділу, виділу та розрахунку часток об`єктів нерухомого майна, затвердженою наказом МЖКГ України від 18 червня 2007 року №55.

Згідно ч. 2 ст. 78 ЦПК України обставини справи, які за законом мають бути підтверджені певними засобами доказування, не можуть підтверджуватися іншими засобами доказування.

За своєю сутністю будівельно-технічна експертиза це різновид інженерно-технічної експертизи, що передбачає проведення спеціального дослідження фахівцем, для з`ясування технічного стану будівлі після проведення робіт. Така експертиза проводиться згідно законодавства з метою отримання інформації про якість виконаних робіт, безпечність експлуатації об`єкта, а також чи відповідає проведення будівництва об`єкта технічним нормам, проектній документації та кошторису проекту.

Згідно ч. 1 ст. 102 ЦПК України висновок експерта це докладний опис проведених експертом досліджень, зроблені у результаті них висновки та обґрунтовані відповіді на питання, поставлені експертові, складений у порядку, визначеному законодавством.

З огляду на особливість предмету спору та зміст позовних вимог, то можливість поділу спірного домоволодіння шляхом виділення у власність сторін окремих об`єктів нерухомого майна житлового фонду має підтверджуватись виключно експертним висновком. Натомість, наданий сторонами висновок ФОП ОСОБА_6 від 14.02.2023р. за своїм змістом та сутністю не є відповідним експертним висновком в розумінні положень, передбачених ст.ст. 102, 106 ЦПК України, оскільки не містить обґрунтувань складеного висновку та мотивування відповідності вимогам нормативно-правових актів у галузі будівництва (ДБН, СНиП, стандартам, технічним умовам тощо) можливості поділу спірного домоволодіння між сторонами за запропонованими умовами. Також висновок не містить відомостей про те, що його підготовлено для подання до суду, та що експерт обізнаний про кримінальну відповідальність за завідомо неправдивий висновок.

Окрім того, суд звертає увагу, що ФОП ОСОБА_6 , маючи кваліфікаційний сертифікат (серія АЕ №003091 від 12.12.2013) у категорії «інженер з інвентаризації нерухомого майна» за професією «експерт» не є акредитованим експертом, уповноваженим на проведення судових експертиз.

За таких обставин суд доходить висновку про неможливість затвердження мирової угоди, запропонованої сторонами справи, оскільки визначений мировою угодою спосіб поділу спірного об`єкту нерухомого майна не підтверджений належними доказами щодо відповідності такого поділу вимогам нормативно-правових актів у галузі будівництва (ДБН, СНиП, стандартам, технічним умовам тощо), а відтак зміст мирової угоди суперечить закону.

На підставі вищевикладеного та керуючись ст.ст.11, 83, 89, 207, 258-261 Цивільного процесуального кодексу України, суд

у х в а л и в:

В затвердженні мирової угоди, укладеної 14 квітня 2023 року між позивачами та відповідачем у справі №711/5980/22 за позовом ОСОБА_3 , ОСОБА_4 до ОСОБА_5 про виділ майна із спільної часткової власності відмовити й продовжити розгляд справи.

Ухвала про відмову у затвердженні мирової угоди згідно ст. 353 ЦПК України оскарженню окремо від рішення суду не підлягає.

Заперечення на ухвали, що не підлягають оскарженню окремо від рішення суду, включаються до апеляційної скарги на рішення суду.

Повний текст ухвали складений 19 травня 2023 року.

Головуючий: В.М. Скляренко