Справа № 713/1363/23
Провадження №2/713/237/23
РІШЕННЯ

іменем України

08.06.2023 м. Вижниця

Вижницький районний суд Чернівецької області в складі: головуючого судді Кибича І. А., з участю секретаря судових засідань Андрюк О.Д., розглянувши у відкритому підготовчому засіданні в залі суду в м. Вижниця в порядку загального позовного провадження цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до Банилівської сільської ради, Вижницького району Чернівецької області, про визначення додаткового строку для прийняття спадщини, -

В С Т А Н О В И В:

Стислий виклад позиції позивача.

Позивачка ОСОБА_1 звернулась в суд з позовом про визначення додаткового строку для прийняття спадщини до відповідача Банилівської сільської ради, Вижницького району Чернівецької області.

Просить визначити їй, додатковий строк для подання заяви до приватного нотаріуса Вижницького районного нотаріального округу Чернівецької області Західного міжрегіонального управління Міністерства юстиції Мицкан Ж.І. про прийняття спадщини за заповітом, яка відкрилась після смерті ОСОБА_2 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_1 терміном в три місяці, з моменту набрання рішенням суду законної сили.

Свої позовні вимоги обґрунтувала наступним.

ІНФОРМАЦІЯ_2 померла її бабуся, ОСОБА_2 , яка проживала та була зареєстрована за місцем постійного проживання у АДРЕСА_1 .

Після її смерті відкрилась спадщина, що складається із: земельних ділянок площею 0,2500 га та 0,215 га, що розташовані в АДРЕСА_1 ; земельної ділянки площею 0,6031 га, що розташована на території Банилівської сільської ради Вижницького району Чернівецької області; житлового будинку АДРЕСА_1 . Як спадкоємець, звернулася до приватного нотаріуса Вижницького районного нотаріального округу Чернівецької області Мицкан Ж.І., стосовно спадщини після смерті, ОСОБА_2 . Проте, у результаті вчинення нотаріальних дій, виявилося, що існує заповіт, яким ОСОБА_2 на випадок своєї смерті зробила таке розпорядження: все своє майно, де б воно не було і з чого б воно не складалось, і взагалі все те, що їй буде належати на день її смерті і на що вона за законом матиме право, заповіла внучці: ОСОБА_3 .

У встановлений законом шестимісячний строк не звернулася з заявою про прийняття спадщини після смерті ОСОБА_2 , оскільки їй не було відомо про наявність заповіту. Про існування заповіту дізналася від нотаріуса. Тобто, на момент смерті не проживала спільно із спадкодавцем, не мала спільного побуту, не знала про заповіт на своє ім`я і дізналася про нього лише 26 квітня 2023 року, та звернулася до нотаріуса, тобто після спливу передбаченого законом строку для прийняття спадщини, також нотаріус не повідомив її про наявність заповіту, що свідчить про поважність причини пропуску такого строку.

Заяви (клопотання) учасників справи.

В підготовче засідання позивачка ОСОБА_1 та її представник ОСОБА_4 не з`явились, належним чином повідомлені про час та місце розгляду справи. До початку розгляду справи від представника позивачки ОСОБА_4 надійшла заява про розгляд справи у її відсутність та у відсутність позивачки, позовні вимоги підтримує, просить задовольнити.

В підготовче засідання представник відповідача Банилівської сільської ради не з`явився, належним чином повідомлений про час та місце розгляду справи. До початку розгляду справи від представника відповідача Банилівської сільської ради надійшла заява про розгляд справи у його відсутність, не заперечують щодо задоволення позову.

Процесуальні дії у справі.

Відповідно до ч.3 ст.200 ЦПК України, за результатами підготовчого провадження суд ухвалює рішення у випадку визнання позову відповідачем.

Відповідно до ч.4 ст.206 ЦПК України, у разі визнання відповідачем позову суд за наявності для того законних підстав ухвалює рішення про задоволення позову.

Відповідно до ч.2 ст.247 ЦПК України, у разі неявки в судове засідання всіх учасників справи чи в разі якщо відповідно до положень цього Кодексу розгляд справи здійснюється судом за відсутності учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.

Суд, вивчивши та дослідивши матеріали справи, з`ясувавши всі фактичні обставини на яких ґрунтуються позовні вимоги, об`єктивно оцінивши докази, які мають значення для розгляду справи і вирішення справи по суті, врахувавши визнання позову відповідачем, прийшов до висновку, що позов ОСОБА_1 обґрунтований і підлягає задоволенню.

В силу ч.1 ст.4 ЦПК України, кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів .

На підставі ст.12 ЦПК України цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін. Учасники справи мають рівні права щодо здійснення всіх процесуальних прав та обов`язків, передбачених законом. Кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Кожна сторона несе ризик настання наслідків, пов`язаних із вчиненням чи невчиненням нею процесуальних дій. Суд, зберігаючи об`єктивність і неупередженість: 1) керує ходом судового процесу; 2) сприяє врегулюванню спору шляхом досягнення угоди між сторонами; 3) роз`яснює у випадку необхідності учасникам судового процесу їхні процесуальні права та обов`язки, наслідки вчинення або невчинення процесуальних дій; 4) сприяє учасникам судового процесу в реалізації ними прав, передбачених цим Кодексом; 5) запобігає зловживанню учасниками судового процесу їхніми правами та вживає заходів для виконання ними їхніх обов`язків.

В силу ст.13 ЦПК України суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках. Збирання доказів у цивільних справах не є обов`язком суду, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Суд має право збирати докази, що стосуються предмета спору, з власної ініціативи лише у випадках, коли це необхідно для захисту малолітніх чи неповнолітніх осіб або осіб, які визнані судом недієздатними чи дієздатність яких обмежена, а також в інших випадках, передбачених цим Кодексом. Учасник справи розпоряджається своїми правами щодо предмета спору на власний розсуд. Таке право мають також особи, в інтересах яких заявлено вимоги, за винятком тих осіб, які не мають процесуальної дієздатності.

Судом встановлено, що ІНФОРМАЦІЯ_2 померла бабуся позивачки ОСОБА_2 , що підтверджується копією свідоцтва про смерть серії НОМЕР_1 , яке видане виконавчим комітетом Банилівської сільської ради Вижницького району Чернівецької області від 04.01.2016 року; копією свідоцтва про народження серії НОМЕР_2 , виданого Бюро ЗАГСу м.Тапа Рокверського ройону від 27.04.1966 року, копією свідоцтва про народження серії НОМЕР_3 , виданого м.Чернівці міськвідділом ЗАГСу від 02.03.1986 року; копією свідоцтва про шлюб серії НОМЕР_4 , виданого відділом реєстрації актів цивільного стану Чернівецького міського управління від 19.07.2010 року.

Після смерті ОСОБА_2 відкрилась спадщина, що складається із: земельних ділянок площею 0,2500 га та 0,215 га, що розташовані в АДРЕСА_1 ; земельної ділянки площею 0,6031 га, що розташована на території Банилівської сільської ради Вижницького району Чернівецької області; житлового будинку АДРЕСА_1 , що підтверджується Державним актом на право власності на земельну ділянку серії ЯЗ №328644, виданого Банилівською сільською радою Вижницького району Чернівецької області від 28.10.2010 року; Державним актом на право власності на земельну ділянку серії ЯЗ №328645, видане Банилівською сільською радою Вижницького району Чернівецької області від 28.10.2010 року; свідоцтвом про право власності серії НОМЕР_5 , видане реєстраційною службою Вижницького районного управління юстиції Чернівецької області від 10.04.2013 року; Витягом з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно серії ЕАС №409005, виданого реєстраційною службою Вижницького районного управління юстиції Чернівецької області від 10.04.2013 року; випискою з погосподарської книги №02-18/625, виданої виконавчим комітетом Банилівської сільської ради Вижницького району Чернівецької області від 26.04.2023 року, про те, що ОСОБА_2 дійсно була власником житлового будинку, розташованого за адресою АДРЕСА_1 .

На підтвердження позивачкою ОСОБА_1 позовних вимог про визначення додаткового строку для прийняття спадщини після смерті ОСОБА_2 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_1 , надано наступні докази:

Копія заповіту, посвідченого 03.02.1994 року секретарем виконавчого комітету Банилівської сільської Ради народних депутатів Вижницького району Чернівецької області Стринадко І.М., від 03.02.1994 року, зареєстровано в реєстрі за №8 з даних якого вбачається, що ОСОБА_2 усе майно, що буде належати на день смерті, де б воно не знаходилось і з чого не складалось, і взагалі все те, що за законом матиме право заповіла позивачці.

Копія постанови про відмову у вчиненні нотаріальної дії №44/02-31 від 26.04.2023 року з даних якої вбачається, що ОСОБА_1 відмовлено у видачі свідоцтва про право на спадщину, після смерті ОСОБА_2 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_2 , у зв`язку з тим, що вчинення такої нотаріальної дії суперечить законові так, як вона у встановлений законом строк не подала заяви про прийняття спадщини і відповідно до ст.1270 ЦКУ пропустила строк для прийняття спадщини та вважається такою, що не прийняла спадщину.

Довідка виконавчого комітету Банилівської сільської ради Вижницького району Чернівецької області №02-18/624 від 25.04.2023 року з даних якої вбачається, що ОСОБА_2 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_1 дійсно проживала і перебувала на реєстраційному обліку за місцем постійного проживання у АДРЕСА_1 та на день її смерті разом з нею в одному будинку ніхто не був зареєстрований та не проживав.

При зверненні з даним позовом до суду позивачка посилається на загальні вимоги закону щодо порядку визначення додаткового строку для прийняття спадщини.

Згідно ст. ст. 1216, 1218 ЦК України спадкуванням є перехід прав та обов`язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця), до інших осіб (спадкоємців), до складу спадщини входять усі права та обов`язки, що належали спадкодавцеві на момент відкриття спадщини і не припинилися внаслідок його смерті.

Відповідно до ст.1217 ЦК України, спадкування здійснюється за заповітом або за законом.

За загальними положеннями про спадкування право на спадщину виникає в день відкриття спадщини, спадщина відкривається внаслідок смерті особи або оголошення її померлою, для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини (статті 1220, 1222, 1270 ЦК України).

Спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно зі спадкодавцем, має подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини (частина перша статті 1269 ЦК України).

Таким чином, право на спадщину виникає з моменту її відкриття, і закон зобов`язує спадкоємця, який постійно не проживав зі спадкодавцем, у шестимісячний строк подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини.

Відповідно до ст.1270 ЦК України для прийняття спадщини встановлено строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини.

Відповідно до ч.2 ст.1220 ЦК України, часом відкриття спадщини є день смерті особи або день, з якого вона оголошується померлою ( частина третя статті 46 цього кодексу).

Отже, часом відкриття спадщини після смерті ОСОБА_2 є ІНФОРМАЦІЯ_2 .

Статтею 1272 ЦК України визначено, що якщо спадкоємець протягом строку, встановленого статтею 1270 цього Кодексу, не подав заяву про прийняття спадщини, він вважається таким, що не прийняв її.

За письмовою згодою спадкоємців, які прийняли спадщину, спадкоємець, який пропустив строк для прийняття спадщини, може подати заяву про прийняття спадщини нотаріусу або в сільських населених пунктах - уповноваженій на це посадовій особі відповідного органу місцевого самоврядування за місцем відкриття спадщини.

За позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини.

У пункті 24 Постанови Пленуму Верховного Суду України від 30.05.2008 року №7 «Про практику розгляду судами України справ про спадкування» надано роз`яснення, що вирішуючи питання про визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини, при цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій.

Відповідно до п.2 Листа вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ від 16.05.2013 року № 24-753/0/4/4-13Про судову практику розгляду цивільних справ про спадкування поважними причинами пропуску строку для прийняття спадщини є тривала хвороба, перебування спадкоємця тривалий час за межами України, відбування покарання в місцях позбавлення волі, перебування на строковій військовій службі в Збройних Силах України тощо. Судом не можуть бути визнані поважними такі причини пропуску строку для подання заяви про прийняття спадщини як юридична необізнаність позивача щодо строку та порядку прийняття спадщини, необізнаність особи про наявність спадкового майна, похилий вік, непрацездатність, незнання про існування заповіту, встановлення судом факту, що має юридичне значення для прийняття спадщини (наприклад, встановлення факту проживання однією сім`єю), невизначеність між спадкоємцями хто буде приймати спадщину, відсутність коштів для проїзду до місця відкриття спадщини, несприятливі погодні умови.

Відповідно до висновку Верховного Суду, викладеного у постанові від 26 червня 2019 року по справі № 565/1145/17, провадження № 61-38298св18 визначено, що якщо спадкоємець пропустив шестимісячний строк для подання заяви про прийняття спадщини з поважних причин, закон гарантує йому право на звернення до суду з позовом про визначення додаткового строку на подання такої заяви. Вирішуючи питання визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій. Поважними причинами пропуску строку визнаються, зокрема: 1) тривала хвороба спадкоємців; 2) велика відстань між місцем постійного проживання спадкоємців і місцем знаходження спадкового майна; 3) складні умови праці, які, зокрема, пов`язані з тривалими відрядженнями, в тому числі закордонними; 4) перебування спадкоємців на строковій службі у складі Збройних Сил України; 5) необізнаність спадкоємців про наявність заповіту тощо. Таким чином, необізнаність спадкоємця про наявність заповіту є поважною причиною пропуску строку для прийняття спадщини.

Аналогічний висновок викладено у постанові Верховного Суду від 15 квітня 2021 року по справі №591/1271/18 (провадження №61-195св21).

Відповідно до ч.1 ст.76 ЦПК України, доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи.

Відповідно до ст.77 ЦПК України, належними є докази, які містять інформацію щодо предмета доказування. Предметом доказування є обставини, що підтверджують заявлені вимоги чи заперечення або мають інше значення для розгляду справи і підлягають встановленню при ухваленні судового рішення. Сторони мають право обґрунтовувати належність конкретного доказу для підтвердження їхніх вимог або заперечень. Суд не бере до розгляду докази, що не стосуються предмета доказування.

Відповідно до ч.1, 5, 6 ст.81 ЦПК України, Кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Докази подаються сторонами та іншими учасниками справи. Доказування не може ґрунтуватися на припущеннях.

Надаючи оцінку наданим позивачкою та безпосередньо дослідженим у судовому засіданні доказам на підтвердження позовної вимоги про визначення додаткового строку для прийняття спадщини судом встановлено, що:

позивачка ОСОБА_1 , як спадкоємець за заповітом, на час відкриття спадщини разом із спадкодавцем не проживала, відповідно до вимог ст.1269 ч.1 ЦК України мала право в установлений ст.1270 ч.1 ЦК України шестимісячний строк з часу відкриття спадщини звернутись до нотаріуса із заявою про прийняття спадщини;

позивачка подала до суду позов про визначення додаткового строку для прийняття спадщини після смерті ОСОБА_2 зазначила, що причиною пропуску строку для прийняття спадщини є її необізнаність про наявність заповіту посвідченого 03.02.1994 року секретарем виконавчого комітету Банилівської сільської Ради народних депутатів Вижницького району Чернівецької області Стринадко І.М, зареєстровано в реєстрі за №8;

інших спадкоємців за законом чи за заповітом та осіб, які мають право на обов`язкову частку у спадковому майні немає.

Суд вважає об`єктивними та суттєвими обставини зазначені позивачкою, вважає за необхідне встановити додатковий строк позивачці ОСОБА_1 для прийняття спадщини після смерті ОСОБА_2 .

На підставі викладеного позовні вимоги ОСОБА_1 підлягають до задоволення.

При цьому судом не встановлено порушення нічиїх прав.

На підставі ст.ст.1270, 1272 ЦК України, керуючись п.24 «Про практику розгляду судами України справ про спадкування» від 30 травня 2008 року №7, ст.ст. 4, 13, ст.76, 77, 81, 200, 206, 258-265, 354 ЦПК України, Суд, -

УХВАЛИВ:

Позов ОСОБА_1 - задовольнити.

Визначити ОСОБА_1 , додатковий строк для подання заяви до нотаріальної контори про прийняття спадщини, після смерті ОСОБА_2 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_1 в с.Банилів, Вижницького району Чернівецької області, - три місяці, з моменту набрання рішенням суду законної сили.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги. Апеляційна скарга на рішення суду може бути подана протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Учасник справи, якому повне рішення не було вручено у день його проголошення, має право на поновлення строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду. Апеляційна скарга подається безпосередньо до Чернівецького апеляційного суду.

Позивач: ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , РНОКПП НОМЕР_6 , зареєстроване місце проживання АДРЕСА_2 .

Відповідач: Банилівська сільська рада, Чернівецької області, (ідентифікаційний код юридичної особи 04418204), юридична адреса: 59216, с.Банилів вул.Гостинець, 63, Вижницький район Чернівецької області.

Суддя Іван КИБИЧ