Справа № 548/1183/23
Провадження № 2/548/356/23
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

15.06.2023 року м. Хорол

Хорольський районний суд Полтавської області в складі:

головуючого судді Коновод О.В.

за участю секретаря судового засідання Манжос Т.В.

розглянувши у відкритому підготовчому судовому засіданні в залі суду м. Хоролу в порядку загального позовного провадження цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до Хорольської міської ради Лубенського району Полтавської області про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини

В С Т А Н О В И В:

Позиція позивача та відповідача, процесуальні дії, вчинені по справі.

Позивач звернувся до Хорольського районного суду Полтавської області з вищевказаним позовом.

На обґрунтування позову зазначає, що він ОСОБА_1 , народився в с. Кузубівка колишнього Хорольського району Полтавської області. Зареєстрований по АДРЕСА_1 , фактично проживає по АДРЕСА_2 .

В АДРЕСА_3 проживає рідний брат ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_1 .

В с. Кузубівка Хорольського району Полтавської області разом проживали батьки позивача : ОСОБА_3 та ОСОБА_4 .

Мати, ОСОБА_4 , померла в 1974 році.

ІНФОРМАЦІЯ_2 ОСОБА_3 помер в с. Кузубівка Хорольського району Полтавської області. Заповіт він не складав і не посвідчував. На момент смерті з ним ніхто не проживав. Його співмешканка померла приблизно 3-4 роки тому.

За життя батько, ОСОБА_3 , у відповідності з Державним актом на право на земельну ділянку серії ЯМ № 949161, володів земельною ділянкою площею 4,2993 га, яка розташована на території колишньої Андріївської сільської ради Хорольського району Полтавської області.

Оскільки позивач являється інвалідом ІІ групи (склероз хребта) і практично не може самостійно пересуватися, в листопаді місяці 2022 року його брат від себе і від його імені звернувся до завідувача Хорольської державної нотаріальної контори по питанню переоформлення спадщини після смерті батька, де отримав перелік документів, які необхідно було зібрати для подачі заяв про прийняття спадщини.

Зібравши документи і довідки, в грудні місяці 2022 року ОСОБА_2 знову прийшов до контори, але на прийом до нотаріуса не потрапив, оскільки вона була у відпустці. На початку січня місяця 2023 року ОСОБА_2 знову прийшов до нотаріальної контори, але в зв`язку з воєнними діями, повітряними тривогами, закритими державними електронними реєстрами, відсутністю світла, нотаріус не прийняла з братом заяв про прийняття спадщини. Більш того, вона інформувала , що підстав для хвилювання немає, оскільки в зв`язку з воєнним станом терміни прийняття спадщини продовжені постановою КМУ № 164 від 28.02.2022 року до 10 місяців.

06 травня 2023 року брат знову звернувся до нотаріальної контори по питанню оформлення зазначеної вище спадщини, але завідуюча повідомила йому, що 31 січня 2023 року в Єдиному державному реєстрі судових рішено була оприлюднена постанова Верховного Суду України у справі № 676/47/21 де надана неочікувана оцінка п. 3 постанови КМУ від 28.02.2022 року № 164 щодо зупинення перебігу строку для прийняття спадщини або відмови від її прийняття на час дії воєнного стану, оскільки він суперечить ст. ст. 1270, 1272 ЦК України, а тому не підлягає застосуванню.

У своєму письмовому повідомленні від 06.05.2023 вих. № 184/01-16 Хорольська державна нотаріальна контора роз`яснила позивачу, як особі, що бажає спадкувати після свого батька ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , дата смерті ІНФОРМАЦІЯ_4 , останнім місцем проживання та реєстрації якого було: АДРЕСА_4 (на час відкриття спадщини проживав один), що відповідно до ст. 1269, ст. 1270 Цивільного кодексу України спадкоємець, який бажає прийняти спадщину за законом чи за заповітом, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати до нотаріальної контори по місцю відкриття спадщини заяву про прийняття спадщини до 6 місяців з дня смерті спадкодавця.

Місцем відкриття спадщини є останнє місце проживання спадкодавця (стаття 1221 Цивільного кодексу України). Спадкова справа заводиться нотаріусом (державним чи приватним) в межах нотаріального округу за місцем відкриття спадщини. Нотаріальний округ територіальна одиниця в межах якої нотаріус здійснює нотаріальну діяльність і в межах якого знаходиться державна нотаріальна контора (стаття 13-1 Закону України «Про нотаріат»).

Спадкова справа до майна ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , дата смерті ІНФОРМАЦІЯ_4 , не відкривалась.

Позивач, ОСОБА_1 , разом зі спадкодавцем на час відкриття спадщини не проживав, заяву про прийняття спадщини у визначений законом строк не подав. Якщо позивач бажає прийняти спадщину, то відповідно до ч. 3 ст. 1272 Цивільного кодексу України він має право звернутися до суду і, надавши суду всі необхідні та достатні докази, в судовому порядку встановити додатковий строк для подачі заяви про прийняття та у термін, визначений рішенням суду, що набрало законної сили, подати заяву про прийняття спадщини до нотаріальної контори чи приватного нотаріуса по місцю відкриття спадщини (відкриття спадкової справи).

Аналогічний лист нотаріус надала і братові ОСОБА_2 .

Позивач вважає, що у нього були поважні причини з яких він пропустив строк для прийняття спадщини, визначений ст. 1270 ЦК України, оскільки вчасно зібрав всі документи і довідки необхідні для прийняття спадщини. Позивач через брата тричі звертався по цьому питанню в нотаріальну контору, але в умовах воєнного стану та раптових змін поточного законодавства не зміг знати та здійснити всі ці юридичні процедури. Позивач має тверді наміри прийняти вказану спадщину, так як утримує у себе правовстановлюючі документи на спадкове майно, що залишилося після смерті батька.

31.05.2023 по справі було відкрито провадження та призначено справу до розгляду в порядку загального позовного провадження.

Позивач у підготовче судове засідання не з`явився, прохав суд розглянути справу у його відсутність за наявними у справі матеріалами.

Представник відповідача у підготовче судове засідання не з`явився, про причини неявки суд не повідомив, протягом строку, встановленого судом, подав до суду відзив на позовну заяву, в якому не заперечує проти задоволення позову, просить розглянути справу у його відсутність за наявними у справі матеріалами.

Відповідно до ч. 3 ст. 211 ЦПК України, учасник справи має право заявити клопотання про розгляд справи за його відсутності. Якщо таке клопотання заявили всі учасники справи, судовий розгляд справи здійснюється на підставі наявних у суду матеріалів.

Відповідно до ч. 2 ст. 247 ЦПК України, у разі неявки в судове засідання всіх учасників справи фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.

Відповідно до ч. 3 ст. 200 ЦПК України за результатами підготовчого судового провадження суд ухвалює рішення у випадку визнання позову відповідачем.

Згідно положень ч. 4 ст. 206 ЦПК України у разі визнання відповідачем позову суд, за наявності для того законних підстав ухвалює рішення про задоволення позову.

Розглянувши матеріали справи, дослідивши докази по справі, суд вважає, що за результатами підготовчого судового провадження має бути ухвалене рішення, яким вимоги позивача підлягають задоволенню з наступних підстав.

Фактичні обставини, встановлені судом.

ОСОБА_1 , народився в с. Кузубівка колишнього Хорольського району Полтавської області. Зареєстрований по АДРЕСА_1 , фактично проживає по АДРЕСА_2 .

В АДРЕСА_3 проживає рідний брат ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_1 .

В с. Кузубівка Хорольського району Полтавської області разом проживали батьки позивача : ОСОБА_3 та ОСОБА_4 .

Мати, ОСОБА_4 , померла в 1974 році.

ІНФОРМАЦІЯ_2 ОСОБА_3 помер в с. Кузубівка Хорольського району Полтавської області. Заповіт він не складав і не посвідчував. На момент смерті з ним ніхто не проживав. Його співмешканка померла приблизно 3-4 роки тому.

За життя батько, ОСОБА_3 , у відповідності з Державним актом на право на земельну ділянку серії ЯМ № 949161, володів земельною ділянкою площею 4,2993 га, яка розташована на території колишньої Андріївської сільської ради Хорольського району Полтавської області.

Оскільки позивач являється інвалідом ІІ групи (склероз хребта) і практично не може самостійно пересуватися, в листопаді місяці 2022 року його брат від себе і від його імені звернувся до завідувача Хорольської державної нотаріальної контори по питанню переоформлення спадщини після смерті батька, де отримав перелік документів, які необхідно було зібрати для подачі заяв про прийняття спадщини.

Зібравши документи і довідки, в грудні місяці 2022 року ОСОБА_2 знову прийшов до контори, але на прийом до нотаріуса не потрапив, оскільки вона була у відпустці. На початку січня місяця 2023 року ОСОБА_2 знову прийшов до нотаріальної контори, але в зв`язку з воєнними діями, повітряними тривогами, закритими державними електронними реєстрами, відсутністю світла, нотаріус не прийняла з братом заяв про прийняття спадщини. Більш того, вона інформувала , що підстав для хвилювання немає, оскільки в зв`язку з воєнним станом терміни прийняття спадщини продовжені постановою КМУ № 164 від 28.02.2022 року до 10 місяців.

06 травня 2023 року брат знову звернувся до нотаріальної контори по питанню оформлення зазначеної вище спадщини, але завідуюча повідомила йому, що 31 січня 2023 року в Єдиному державному реєстрі судових рішено була оприлюднена постанова Верховного Суду України у справі № 676/47/21 де надана неочікувана оцінка п. 3 постанови КМУ від 28.02.2022 року № 164 щодо зупинення перебігу строку для прийняття спадщини або відмови від її прийняття на час дії воєнного стану, оскільки він суперечить ст. ст. 1270, 1272 ЦК України, а тому не підлягає застосуванню.

У своєму письмовому повідомленні від 06.05.2023 вих. № 184/01-16 Хорольська державна нотаріальна контора роз`яснила позивачу, як особі, що бажає спадкувати після свого батька ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , дата смерті ІНФОРМАЦІЯ_4 , останнім місцем проживання та реєстрації якого було: АДРЕСА_4 (на час відкриття спадщини проживав один), що відповідно до ст. 1269, ст. 1270 Цивільного кодексу України спадкоємець, який бажає прийняти спадщину за законом чи за заповітом, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати до нотаріальної контори по місцю відкриття спадщини заяву про прийняття спадщини до 6 місяців з дня смерті спадкодавця.

Місцем відкриття спадщини є останнє місце проживання спадкодавця (стаття 1221 Цивільного кодексу України). Спадкова справа заводиться нотаріусом (державним чи приватним) в межах нотаріального округу за місцем відкриття спадщини. Нотаріальний округ територіальна одиниця в межах якої нотаріус здійснює нотаріальну діяльність і в межах якого знаходиться державна нотаріальна контора (стаття 13-1 Закону України «Про нотаріат»).

Спадкова справа до майна ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , дата смерті ІНФОРМАЦІЯ_4 , не відкривалась.

Позивач, ОСОБА_1 , разом зі спадкодавцем на час відкриття спадщини не проживав, заяву про прийняття спадщини у визначений законом строк не подав. Якщо позивач бажає прийняти спадщину, то відповідно до ч. 3 ст. 1272 Цивільного кодексу України він має право звернутися до суду і, надавши суду всі необхідні та достатні докази, в судовому порядку встановити додатковий строк для подачі заяви про прийняття та у термін, визначений рішенням суду, що набрало законної сили, подати заяву про прийняття спадщини до нотаріальної контори чи приватного нотаріуса по місцю відкриття спадщини (відкриття спадкової справи).

Аналогічний лист нотаріус надала і братові ОСОБА_2 .

Позивач вважає, що у нього були поважні причини з яких він пропустив строк для прийняття спадщини, визначений ст. 1270 ЦК України, оскільки вчасно зібрав всі документи і довідки необхідні для прийняття спадщини. Позивач через брата тричі звертався по цьому питанню в нотаріальну контору, але в умовах воєнного стану та раптових змін поточного законодавства не зміг знати та здійснити всі ці юридичні процедури. Позивач має тверді наміри прийняти вказану спадщину, так як утримує у себе правовстановлюючі документи на спадкове майно, що залишилося після смерті батька.

Норми права, застосовані судом.

Згідно з ч. 3ст. 13 ЦПК України учасник справи розпоряджається своїми правами щодо предмета спору на власний розсуд.

За вимогами ч. 3 ст. 12 Цивільно-процесуального кодексу України, кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень.

Згідно з ч. 1 ст. 13 Цивільно-процесуального кодексу України, суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цьогоКодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках.

Відповідно до ч. 1 ст. 76 Цивільно-процесуального кодексу України, доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи.

Відповідно до ч. 1 ст. 81 Цивільно-процесуального кодексу України, кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом.

Відповідно до ст. 4 ЦПК України кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів.

Одним із принципів цивільного судочинства є диспозитивність, який полягає у тому, що суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявленою нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим кодексом випадках. Учасник справи, розпоряджається своїми правами щодо предмета спору на власний розсуд (ст.13 ЦПК України).

Згідно з ч.3 ст.1272 ЦК України за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини.

Відповідно до п. 24 Постанови Пленуму ВСУ № 7 від 30.05.2008 «Про судову практику у справах про спадкування» особа, яка не прийняла спадщину в установлений законом строк може звернутися до суду з позовною заявою про визначення додаткового строку для прийняття спадщини.

У відповідності до положень ст.ст. 1269, 1270 ЦК України, спадкоємець, який бажає прийняти спадщину за законом чи за заповітом, але на час відкриття спадщини не проживав постійно зі спадкодавцем, має подати до нотаріальної контори по місцю відкриття спадщини заяву про прийняття спадщини до 6 місяців з дня смерті спадкодавця.

Якщо заява про прийняття спадщини спадкоємцем не була подана вчасно, то за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк для прийняття спадщини, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини (ч. 3 ст.1272 ЦК України).

Мотивована оцінка аргументів сторін.

Враховуючи, що вказані обставини свідчать про поважність причин пропущення позивачем строку для прийняття спадщини, суд, відповідно до положень ст. 1272 ЦК України, вважає можливим надати позивачу додатковий строк для подання до нотаріальної контори заяви про прийняття спадщини.

Згідно п. 24 Постанови Пленуму Верховного суду України №7 від 30.05.2008 року, «Про судову практику у справах про спадкування», особа, яка не прийняла спадщину в установлений законом строк, може звернутися до суду з позовною заявою про визначення додаткового строку для прийняття спадщини відповідно до частини третьоїстатті 1272 ЦК України. Суди відкривають провадження в такій справі у разі відсутності письмової згоди спадкоємців, які прийняли спадщину а також за відсутності інших спадкоємців, які могли б дати письмову згоду на подання заяви до нотаріальної контори про прийняття спадщини.

Аналогічні роз`яснення викладені у абз. 2 п. 24Постанови Пленуму Верховного Суду України № 7 від 30.05.2008 року «Про судову практику у справах про спадкування». Так, при відсутності інших спадкоємців за заповітом і за законом, усунення їх від права на спадкування, неприйняття ними спадщини, а також відмови від її прийняття відповідачами є територіальні громади в особі відповідних органів місцевого самоврядування за місцем відкриття спадщини.

Статтею 17 Закону України «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини`вбачається, що «суди застосовують при розгляді справ Конвенцію про захист прав людини та основоположних свобод та практику Європейського суду з прав людини як джерело права».

Відповідно дост. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом, який вирішить спір щодо його прав та обов`язків цивільного характеру або встановить обґрунтованість будь-якого висунутого проти нього кримінального обвинувачення.

Статтею 13 Конвенції визнається право на ефективний спосіб захисту прав, і це означає, що особа має право пред`явити в суді таку вимогу на захист цивільного права, яка відповідає змісту порушеного права та характеру правопорушення.

Європейський суд з прав людини в пунктах 33, 34 рішення від 19.02.2009 року у справі "Христов проти України" зазначив, що право на справедливий судовий розгляд, гарантоване ч. 1 ст. 6 Конвенції, слід тлумачити в контексті преамбули Конвенції, яка, зокрема, проголошує верховенство права як складову частину спільної спадщини Договірних держав. Одним з основновоположних аспектів верховенства права є принцип юридичної визначеності, згідно з яким у разі остаточного вирішення спору судами їхнє рішення, що набрало законної сили, не може ставитися під сумнів. Принцип юридичної визначеності вимагає поваги до остаточного рішення суду.

Згідно з правовою позицію ЄСПЛ у справі "Ілхан проти Туреччини" від 27.06.2000 р., при вирішення питання пропуску строку на вчинення дій має застосовуватись правило встановлення всіх обставин з певною гнучкістю і без надзвичайного формалізму, воно не застосовується автоматично і не має абсолютного характеру. Вирішуючи питання про визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій.

На підставі зазначеного, що вказані обставини свідчать про поважність причин пропущення позивачем строку для прийняття спадщини, відповідно до норм вітчизняного законодавства, міжнародного права та судової практики ЄСПЛ, аналізуючи зібрані по справі докази в їх сукупності, суд, за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому досліджені наявних у справі доказів, приходить до висновку, що у позивача були перешкоди для подання заяви до нотаріальної контори про прийняття спадщини та такі обставини є поважними, а тому позов підлягає задоволенню.

Суд вважає, що позивачеві для звернення до нотаріальної контори буде достатньо двох місяців з дня набрання законної сили цього рішення суду.

Зважаючи на зазначене, суд приходить до висновку про те, що позов підлягає задоволенню.

Керуючись ст.ст. 104, 105, 110-114 СК України, ст.ст. 3, 4, 12, 13, 76 81, 133, 200, 206, 259, 263-265, 268, 273, 352-355 ЦПК України, суд

У Х В А Л И В:

Позов ОСОБА_1 ( ІНФОРМАЦІЯ_5 , РНОКПП: НОМЕР_1 , адреса проживання: АДРЕСА_2 ) до Хорольської міської ради Лубенського району Полтавської області ( код ЄДРПОУ: 22528612, адреса знаходження: м. Хорол, вул. 1 Травня, буд. 4, Лубенського району Полтавської області) про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини, -задовольнити.

Визначити ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_6 , зареєстрованому по АДРЕСА_1 , фактично проживаючого по АДРЕСА_2 , додатковий строк для подання заяви про прийняття спадщини до Хорольської державної нотаріальної контори після смерті ОСОБА_5 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_7 , терміном 2 ( два ) місяці, з дня набрання рішення суду законної сили.

Апеляційна скарга на рішення суду подається до Полтавського апеляційного суду протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення. Учасник справи, якому повне рішення суду не було вручено у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.

Повний текст судового рішення складено 15.06.2023 року.

Суддя : О.В. Коновод