Провадження № 2/638/1203/23
РІШЕННЯ

Іменем України

01 червня 2023 року м. Харків

Дзержинський районний суд м. Харкова у складі:

головуючого судді Подус Г.С.,

за участю секретаря Веліток Н.С.,

розглянувши в відкритому судовому засіданні в залі суду в місті Харкові цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 про надання додаткового строку для прийняття спадщини,

встановив:

До Дзержинського районного суду м. Харкова звернулась ОСОБА_1 з позовом до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 про надання додаткового строку для прийняття спадщини.

Позовні вимоги обґрунтовані тим, що ІНФОРМАЦІЯ_1 помер двоюрідний брат позивачки - ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , який був зареєстрований за адресою: АДРЕСА_1 , що підтверджується свідоцтвом про смерть серії НОМЕР_1 , виданого 03.05.2017 року Харківським відділом державної реєстрації актів цивільного стану Головного територіального управління юстиції Харківської області, актовий запис № 6516. Після його смерті відкрилася спадщина. Заповіту ОСОБА_4 не залишив. В Четвертій Харківській державній нотаріальній конторі заведена спадкова справа №377/2017 за заявою ОСОБА_5 про прийняття спадщини, як особи, яка проживала зі спадкодавцем однією сім`єю не менше як п`ять років до часу відкриття спадщини. Заява знаходиться в 4 ХДНК. 04.10.2017 року ОСОБА_2 також звернувся до Четвертої Харківської державної нотаріальної контори як спадкоємець з заявою, яку зареєстровано в книзі спадкових справ за № 2310 про прийняття спадщини в порядку спадкування за законом, як спадкоємець третьої черги спадкування за законом за правом представлення. Заява знаходиться в 4 ХДНК. Рідний батько позивачки, ОСОБА_1 - ОСОБА_6 та мати померлого ОСОБА_4 - ОСОБА_7 були рідними братом та сестрою, тому позивач, ОСОБА_1 , та ОСОБА_4 є двоюрідними братом та сестрою, а відповідач по справі - ОСОБА_3 є рідною сестрою та двоюрідною сестрою померлого ОСОБА_4 . ІНФОРМАЦІЯ_3 ОСОБА_1 , звернулась, як спадкоємець, до Четвертої Харківської державної нотаріальної контори з заявою, про отримання Свідоцтва про право на спадщину в порядку спадкування за законом, як спадкоємець третьої черги спадкування за законом за правом представлення, яку зареєстровано в книзі спадкових справ за № 3445/02-4. Заява знаходиться в 4 ХДНК. 18.06.2018 року державний нотаріус Четвертої державної нотаріальної контори Індустріального району міста Харкова Козєєва С.М. винесла постанову про відмову у вчиненні нотаріальної дії, оскільки не підтверджується родинний зв?язок ОСОБА_1 , зі спадкодавцем, а також на тій підставі, що вона не прийняла спадщину в установлені законом строки та не була зареєстрована зі спадкодавцем за однією адресою на день його смерті. 17.05.2017 року до нотаріальної контори з заявою про прийняття спадщини звернулася також ОСОБА_5 , як особа, яка проживала зі спадкодавцем однією сім?єю не менше як п?ять років до часу відкриття спадщини, але державний нотаріус Четвертої державної нотаріальної контори Індустріального району міста Харкова Козєєва С.М. винесла постанову про відмову ОСОБА_5 у вчиненні нотаріальної дії.

В судове засідання представник позивача та сам позивач не з`явилися, надали до суду заяву про слухання справи за їх відсутності.

Відповідач ОСОБА_2 будучи повідомлений належним чином про час та місце розгляду справи, повторно в судове засідання не з`явився, причин неявки суду не повідомив.

Відповідач ОСОБА_3 в судове засідання не з`явилася, надала до суду заяву про слухання справи за її відсутності, заявлені вимоги визнала та проти їх задоволення не заперечувала.

Суд, дослідивши матеріали справи, дійшов наступних висновків.

ІНФОРМАЦІЯ_1 помер ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , що підтверджується копією свідоцтва про смерть серії НОМЕР_2 .

07.08.2018 року за вх. №3446 /02-4 ОСОБА_1 звернулася до Четвертої державної нотаріальної контори Індустріального району міста Харкова з заявою про отримання свідоцтва про право на спадщину.

10.08.2018 року Державним нотаріусом Четвертої Харківської державної нотаріальної контори видано постанову про відмову у вчиненні нотаріальної дії, яка обґрунтована тим, що на час відкриття спадщини ОСОБА_1 не була прописана разом із спадкодавцем за вказаною адресою, та не подала заяву про прийняття спадщини у встановлений законом строк, вважається такою, що пропустила строк для прийняття спадщини.

Рішенням Дзержинського районного суду м. Харкова від 09.06.2021 року, встановлено факт родинних відносин між ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_1 та ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_4 , як двоюрідними братом та сестрою.

Рішенням Дзержинського районного суду м. Харкова від 20.11.2020 року, встановлено факт родинних відносин між ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_1 та ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_5 як двоюрідними братом та сестрою.

Статтею 1216 ЦК України передбачено, що спадкуванням є перехід прав та обов`язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця) до інших осіб (спадкоємців).

Право на спадкування виникає у день відкриття спадщини ( частини 3 статті 1223 ЦК України).

Відповідно до статей 1268-1270 ЦК України спадкоємець за заповітом чи за законом має право прийняти спадщину або не прийняти її. При цьому прийняття спадщини з умовою чи із застереженням не допускається.

Спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має особисто подати нотаріусу або в сільських населених пунктах -уповноваженій на це посадовій особі відповідного органу місцевого самоврядування з заяву про прийняття спадщини. Для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини.

Таким чином, право на спадщину виникає з моменту її відкриття, і закон зобов`язує спадкоємця, який постійно не проживав зі спадкодавцем, у шестимісячний строк подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини.

Відповідно до частини третьої статті 1272 ЦК України за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини.

За змістом цієї статті поважними причинами пропуску строку для прийняття спадщини є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій.

Правила частини третьої 1272 ЦК України про надання додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини можуть бути застосовані, якщо: 1) у спадкоємця були перешкоди для подання такої заяви; 2) ці обставини суд визнав поважними.

Позивач зазначає, що мала поважні причини пропуску строку звернення із заявою про прийняття спадщини, а саме: відсутність належних документів або рішення суду, які б в 2017 році підтверджували родинний зв?язок ОСОБА_1 з ОСОБА_4 , а рішення суду вона отримала лише в 2021 році.

???Крім того вказує, що вона є людиною похилого віку (на момент звернення з позовною заявою - 76 років) та має захворювання, внаслідок яких не мала можливості своєчасно в 2017 році приїхати з міста Кривий Ріг до міста Харкова для подання відповідної заяви до нотаріуса і тому вважає, що поважною причиною не прийняття нею спадщини в установлені законом строки слід також вважати поганий стан мого здоров?я.

Вирішуючи питання поважності причин пропущення шестимісячного строку, визначеного статтею 1270 ЦК України, для прийняття спадщини, суд враховує, що такі причини визначаються в кожному конкретному випадку з огляду на обставини справи.

Принцип «пропорційності» тісно пов`язаний із принципом верховенства права: принцип верховенства права є фундаментом, на якому базується принцип «пропорційності», натомість принцип «пропорційності» є умовою реалізації принципу верховенства права і водночас його необхідним наслідком. Судова практика Європейського суду з прав людини розглядає принцип «пропорційності» як невід`ємну складову та інструмент верховенства права, зокрема й у питаннях захисту права власності.

Дотримання принципу «пропорційності» передбачає, що втручання в право власності, навіть якщо воно здійснюється згідно з національним законодавством і в інтересах суспільства, все одно буде розглядатися як порушення статті 1 Першого протоколу, якщо не було дотримано розумної пропорційності між втручанням у право особи та інтересами суспільства. Ужиті державою заходи мають бути ефективними з точки зору розв`язання проблеми суспільства, і водночас пропорційними щодо прав приватних осіб. Оцінюючи пропорційність, слід визначити, чи можливо досягти легітимної мети за допомогою заходів, які були б менш обтяжливими для прав і свобод заінтересованої особи, оскільки обмеження не повинні бути надмірними або такими, що є більшими, ніж необхідно для реалізації поставленої мети.

Врахував принцип пропорційності між застосованим заходом та переслідуваною метою, якою є захист порушених прав позивачки в аспекті статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, суд приходить до висновку, що встановлені в межах розгляду даної справи обставини свідчать про поважність причин, пов`язаних з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для позивачки, як спадкоємця при поданні заяви про прийняття спадщини, що є підставою для визначення їй додаткового, достатнього для подання заяви про прийняття спадщини, строку протягом двох місяців.

Факт пропуску строку для прийняття спадщини не є підставою для усунення від спадкування, тому суд приходить до висновку, що позов підлягає задоволенню.

В зв`язку з тим, що позивачка не заявляє вимоги про стягнення з відповідача на її користь судових витрат, суд, керуючись принципом диспозитивності цивільного судочинства, закріпленим у статті 13 ЦПК України, не вирішує питання про розподіл судових витрат відповідно до статті 141 ЦПК України.

Керуючись статтями12, 13, 76-82, 89, 200, 263-265 ЦПК України, суд, -

ухвалив:

Позовні вимоги ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 про надання додаткового строку для прийняття спадщини задовольнити.

Визначити ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_4 , РНОКПП НОМЕР_3 , додатковий строк для подання заяви про прийняття спадщини після смерті воюрідного брата - ОСОБА_4 ІНФОРМАЦІЯ_2 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_1 у місті Харкові, терміном 2 (два) місяці з дня набрання рішенням суду законної сили.

Апеляційна скарга на рішення суду подається до Харківського апеляційного суду протягом тридцяти днів з дня його складення. Учасник справи, якому повне рішення суду не були вручені у день його складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду. Відповідно ч.3 ст.354 ЦПК України строк на апеляційне оскарження може бути також поновлений в разі пропуску з інших поважних причин, крім випадків, зазначених у частині другій статті 358 цього Кодексу.

Суддя