У Х В А Л А

18 травня 2023 року

м. Київ

справа № 328/1625/20

провадження № 61-6061ск23

Верховний Суд у складі судді Касаційного цивільного суду Олійник А. С. розглянув касаційну скаргу приватного виконавця виконавчого округу Донецької області Матвійчук Наталії Євгенівни на ухвалу Запорізького апеляційного суду 25 квітня 2023 року у справі за поданням приватного виконавця Матвійчук Наталії Євгенівни, стягувач - Товариство з обмеженою відповідальністю «Глобал Спліт», боржник - ОСОБА_1 , про оголошення розшуку боржника,

В С Т А Н О В И В :

Приватний виконавець виконавчого округу Донецької області Матвійчук Н. Є. (далі - приватний виконавець) звернулась до суду з поданням про оголошення у розшуку боржника ОСОБА_1 у виконавчому провадженні № 64300673.

Ухвалою Хортицького районного суду м. Запоріжжя від 21 березня 2023 року у задоволенні подання відмовлено.

Ухвалою Запорізького апеляційного суду 25 квітня 2023 року апеляційну скаргу приватного виконавця на ухвалу Хортицького районного суду м. Запоріжжя від 21 березня 2023 року визнано неподаною та повернено їй, у зв`язку з невиконанням вимог зі сплати судового збору або подання доказів такого фінансового стану, що унеможливлює сплату судового збору у розмірі 429,44 грн.

Приватний виконавець подала до Верховного Суду касаційну скаргу на ухвалу Запорізького апеляційного суду 25 квітня 2023 року, просила звільнити від сплати судового збору за подання касаційної скарги.

Подана касаційна скарга не може бути прийнята касаційним судом до розгляду, а отже, питання про відкриття касаційного провадження не може бути вирішене, оскільки у порушення пункту 3 статті 392 ЦПК України приватний виконавець не додала документів, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або належних доказів, що підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору за подання та розгляд касаційної скарги відповідно до закону.

Відповідно до підпункту 9 пункту 1 частини другої статті 4 Закону України «Про судовий збір» (далі - Закон) за подання касаційної скарги на ухвалу суду фізичною особою сплачується судовий збір - 0,2 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Згідно із статтею 7 Закону України «Про Державний бюджет України на 2023 рік» з 01 січня 2023 році прожитковий мінімум на одну працездатну особу становить 2 684,00 грн.

Тому розмір судового збору за подання та розгляд касаційної скарги становить 536,80 грн або 429,50 грн (у разі подання в електронній формі).

Судовий збір за подання касаційної скарги до Касаційного цивільного суду у складі Верховного Суду має бути перераховано або внесено до ГУК у м. Києві/Печерський район/22030102, , банк отримувача: Казначейство України (ЕАП), МФО: 899998, рахунок отримувача: UA0026007, ККДБ: 22030102 «Судовий збір (Верховний Суд.055)»; символ звітності банку: 207.

У касаційній скарзі приватний виконавець просить звільнити її від сплати судового збору у зв`язку зі скрутним майновим станом.

Клопотання про звільнення від сплати судового збору задоволенню не підлягає з огляду на таке.

Відповідно до статті 129 Конституції України однією із засад судочинства визначено рівність усіх учасників судового процесу перед законом і судом.

Згідно із частинами першою та третьою статті 136 ЦПК України суд, враховуючи майновий стан сторони, може своєю ухвалою відстрочити або розстрочити сплату судового збору на визначений строк у порядку, передбаченому законом, але не більше як до ухвалення судового рішення у справі. З підстав, зазначених у частині першій цієї статті, суд у порядку, передбаченому законом, може зменшити розмір належних до сплати судових витрат, пов`язаних з розглядом справи, або звільнити від їх сплати.

Згідно з статтею 2 Закону платниками судового збору є громадяни України, іноземці, особи без громадянства, підприємства, установи, організації, інші юридичні особи (у тому числі іноземні) та фізичні особи - підприємці, які звертаються до суду чи стосовно яких ухвалене судове рішення, передбачене цим Законом.

У статті 5 Закону визначено категорію (коло) осіб, які звільняються від сплати судового збору під час розгляду справи в усіх судових інстанціях. До кола цих осіб приватний виконавець не входить.

Відповідно до статті 8 Закону, враховуючи майновий стан сторони, суд може своєю ухвалою за її клопотанням відстрочити або розстрочити сплату судового збору на певний строк, але не довше ніж до ухвалення судового рішення у справі за таких умов: 1) розмір судового збору перевищує 5 відсотків розміру річного доходу позивача - фізичної особи за попередній календарний рік; або 2) позивачами є: а) військовослужбовці; б) батьки, які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину-інваліда, якщо інший з батьків ухиляється від сплати аліментів; в) одинокі матері (батьки), які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину-інваліда; г) члени малозабезпеченої чи багатодітної сім`ї; ґ) особа, яка діє в інтересах малолітніх чи неповнолітніх осіб та осіб, які визнані судом недієздатними чи дієздатність яких обмежена; або 3) предметом позову є захист соціальних, трудових, сімейних, житлових прав, відшкодування шкоди здоров`ю. Суд може зменшити розмір судового збору або звільнити від його сплати на підставі, зазначеній у частині першій цієї статті.

Верховний Суд зазначає, що за загальним правилом за подання заяв, скарг до суду кожен, хто їх подає, має сплатити судовий збір, за винятком платників, які звільнені від сплати на підставі закону, або існують умови, які суд може використати для відтермінування, розстрочення, зменшення чи звільнення від сплати цього платежу.

Аналіз положень статті 8 Закону у системному зв`язку з положеннями статей 1, 2, 5 Закону дає підстави для висновку, що суд має право застосувати відстрочення або розстрочення сплати судового збору, зменшити його розмір або звільнити від його сплати не тільки, коли є умови, випадки чи коло осіб, передбачені частиною першою статті 8 Закону, але також зважаючи на характер (правову природу) заявлених позовних вимог, їхню спрямованість та значимість для позивача (заявника), неможливість захистити порушене право чи захиститися від посягання на певне благо не інакше, ніж тільки через суд, ступінь взаємозалежності захисту заявленого порушеного права чи свобод від матеріальної (фінансової) спроможності реалізувати захист порушеного права шляхом звернення до суду.

Аналогічні висновки викладені в ухвалі Великої Палати Верховного Суду від 20 квітня 2023 року у справі № 990/13/223, провадження № 11-22заі23, під час оцінки скрутного майнового стану заявника, що унеможливлює оплату судових витрат, при вирішенні питання про звільнення від сплати судового збору.

Із доданої до касаційної скарги податкової декларації особи, яка провадить незалежну професійну діяльність, про майновий стан і доходи за 2022 рік можна визначити, що приватний виконавець не отримувала доходів. Проте цього документа не достатньо для висновку про визначення й визнання її майнового стану таким, що є підставою для звільнення від сплати судового збору. З цього документа також не можна визначити, що у заявниці немає інших доходів.

Таким чином, приватний виконавець не надала доказів про свій скрутний майновий стан (наприклад, відомостей: про отримання чи неотримання грошового утримання чи інших видів доходів, з яких не утримуються суми податки, про відсутність нерухомого та рухомого майна, про склад сім`ї, банківські документи про відсутність на рахунках коштів тощо). Посилання у касаційній скарзі, що заявниця є матір`ю багатодітної сім`ї, на утриманні якої перебуває троє дітей, не підтверджено будь-якими доказами. Зазначене унеможливлює задоволення клопотання про звільнення від сплати судового збору.

Безпідставне звільнення від сплати судового збору є порушенням статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод (далі - Конвенція) щодо справедливих судових процедур і рівності учасників судового процесу перед законом.

Європейський суд з прав людини неодноразово вказував, що положення пункту 1 статті 6 Конвенції щодо зобов`язання забезпечити ефективне право доступу до суду не означає надання права на безкоштовні провадження у цивільних справах. Особливо це стосується порушення заявником процедури касаційного провадження.

Відповідно до вимог частин другої, третьої статті 393 ЦПК України у разі якщо касаційна скарга оформлена з порушенням вимог, встановлених статтею 392 цього Кодексу, застосовуються положення статті 185 цього Кодексу, про що суддею постановляється відповідна ухвала.

Керуючись статтями 185, 392, 393 ЦПК України,

У Х В А Л И В :

Касаційну скаргу приватного виконавця виконавчого округу Донецької області Матвійчук Наталії Євгенівни залишити без руху.

Надати для усунення зазначеного вище недоліку десятиденний строк з дня вручення копії цієї ухвали.

У разі невиконання у встановлений строк вимог цієї ухвали касаційна скарга вважатиметься неподаною та буде повернена заявниці.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя А. С. Олійник