головуючий у суді І інстанції Колдіна О.О.
провадження № 22-ц/824/7730/2023
суддя-доповідач у суді ІІ інстанції Мостова Г.І.
ПОСТАНОВА

Іменем України

20 вересня 2023 року м. Київ

Київський апеляційний суд у складі колегії суддів судової палати з розгляду цивільних справ:

судді-доповідача Мостової Г.І.,

суддів: Березовенко Р.В., Лапчевської О.Ф.,

за участі секретаря судового засідання Сердюк К.О.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні цивільну справу за апеляційною скаргою ОСОБА_1 на ухвалу Голосіївського районного суду міста Києва від 13 лютого 2023 року

у справі за позовом ОСОБА_1 до Акціонерного товариства «Альфа-Банк» (правонаступником якого є АТ «СЕНС БАНК»), третя особа: Управління (Центр) надання адміністративних послуг Святошинського районної в місті Києві державної адміністрації, про заборону вчиняти реєстраційні дії, -

в с т а н о в и в :

У провадженні Голосіївського районного суду міста Києва знаходиться цивільна справа за позовом ОСОБА_1 до АТ «Альфа-Банк» (правонаступником якого є АТ «СЕНС БАНК»), третя особа: Управління (Центр) надання адміністративних послуг Святошинського районної в міста Києві державної адміністрації, про заборону вчиняти реєстраційні дії.

Ухвалою Голосіївського районного суду міста Києва від 05 жовтня 2020 року відкрито провадження у цій справі, справу призначено до розгляду в порядку загального позовного провадження.

Ухвалою Голосіївського районного суду міста Києва від 22 лютого 2022 року вирішено питання про закриття підготовчого провадження; справу призначено до судового розгляду.

Ухвалою Голосіївського районного суду міста Києва від 13 лютого 2023 року позов ОСОБА_1 залишено без розгляду.

Ухвала мотивована тим, що позивач у судові засідання, які призначались на 20 червня 2022 року, 08 листопада 2022 року я не з`явився; про місце і час розгляду справи повідомлявся належним чином. Судова повістка, надіслана позивачу на зазначену в позовній заяві адресу, була повернута до суду з відміткою «адресат відсутній за вказаною адресою».

13 лютого 2023 року позивач ОСОБА_1 повторно не з`явився у судове засідання, надіславши клопотання про відкладення розгляду справи у зв`язку із його відсутністю в місті Києві, однак жодних доказів на підтвердження поважності причин неявки суду не надано.

У зв`язку з повторністю неявки позивача на підставі пункту 3 частини 1 статті 257 ЦПК України позов залишено без розгляду.

Не погоджуючись з ухвалою суду першої інстанції, ОСОБА_1 подав апеляційну скаргу, у якій просить скасувати ухвалу Голосіївського районного суду міста Києва від 13 лютого 2023 року та направити справу до суду першої інстанції для продовження розгляду.

Апеляційна скарга обґрунтована тим, що явка позивача обов`язковою судом першої інстанції не визнавалася.

Про судове засідання призначене як на 20 червня 2022 року так і на 08 листопада 2022 року позивач не знав, що підтверджується вказаним в ухвалі фактом не отримання ним повісток.

Клопотання позивача про відкладення засідання, призначеного на 13 лютого 2023 року, заявлене з поважних причин, обумовлених військовою агресією. До того ж вказував у вказаному клопотанні позивач зазначив, що позовні вимоги у разі розгляду справи він підтримує в повному обсязі.

Позивач не зловживав своїми правами користувався своїми процесуальними правами, а користувався правами добросовісно, ним надано суду мобільний номер телефона.

Якщо у зв`язку з військовою агресією позивач і був вимушений змінювати місця проживання, то він не повідомляв про це суд лише тому що кожного разу повертався і його відсутність не була тривалою.

Інші учасники справи, повідомлені належним чином про розгляд справи у суді апеляційної інстанції, не скористалися своїм процесуальним правом на подання відзиву на апеляційну скаргу, заперечень щодо змісту та вимог апеляційної скарги до суду апеляційної інстанції не направили.

ОСОБА_1 у судове засідання не з`явився, надіслав на адресу Київського апеляційного суду клопотання про розгляд апеляційної скарги за його відсутності, у якому підтримав апеляційну скаргу.

Виходячи з положень статті 13 ЦПК України кожна сторона розпоряджається своїми правами на власний розсуд, у т. ч. правом визначити свою участь в судовому засіданні, а з огляду на положення статті 372 ЦПК України явка до суду апеляційної інстанції не є обов`язковою.

Зважаючи на вимоги частини 9 статті 128, частини 5 статті 130, частини 2 статті 372 ЦПК України колегія суддів визнала повідомлення належним, а неявку такою, що не перешкоджає апеляційному розгляду справи.

Колегія суддів, вислухавши доповідь судді-доповідача, вивчивши матеріали справи, доводи апеляційної скарги, дійшла висновку про таке.

Постановляючи ухвалу про залишення позовної заяви без розгляду, суд першої інстанції виходив із того, що позивач, будучи належним чином повідомленим про розгляд справи, не з`явилися у судові засідання, призначені на 20 червня 2022 року, 08 листопада 2022 року, 13 лютого 2023 року, без поважних причин.

Статтею 129 Конституції України визначено основні засади судочинства, однією з яких, згідно пункту 3 частини 2 цієї статі, є змагальність сторін та свобода в наданні ними суду своїх доказів і у доведенні перед судом їх переконливості.

Згідно зі статтею 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод всі судові процедури повинні бути справедливими.

Залишення заяви без розгляду - це форма закінчення справи без ухвалення рішення, яка застосовується, як правило, у зв`язку з порушенням заінтересованими особами умов реалізації права на звернення до суду і не перешкоджає повторному зверненню до суду з таким же позовом. Заява залишається без розгляду за наявності точно встановлених у законі обставин, які свідчать про недодержання умов реалізації права на звернення до суду за захистом і можливість застосування яких не втрачена, та при повторній неявці сторін.

Відповідно до пункту 3 частини 1 статті 257 ЦПК України суд постановляє ухвалу про залишення позову без розгляду, якщо належним чином повідомлений позивач повторно не з`явився у судове засідання або не повідомив про причини неявки, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності і його нез`явлення не перешкоджає розгляду справи.

Отже правом на залишення заяви без розгляду суд наділений лише за сукупності певних установлених законом умов: належного повідомлення позивача про час та місце судового засідання; повторної неявки позивача в судове засідання, яка в такому разі визнається як друга поспіль неявка; ненадходження від позивача клопотання про розгляд справи за його відсутності і його нез`явлення перешкоджає розгляду справи.

Подібні висновки викладені у постановах Верховного Суду від 11 березня 2020 року у справі № 761/8849/19 (провадження № 61-21428св19), від 22 вересня 2021 року у справі № 465/205/17 (провадження № 61-9536св21), від 28 жовтня 2021 року у справі № 465/6555/16-ц (провадження № 61-9020св21), від 05 вересня 2022 року у справі № 325/218/21-ц (провадження 61-4672св22).

Про місце, дату і час судового засідання суд повідомляє учасників справи (частина 2 статті 211 ЦПК України).

Відповідно до частини 5, пункту 2 частини 7, пункту 4 частини восьмої статті 128 ЦПК України судова повістка про виклик повинна бути вручена з таким розрахунком, щоб особи, які викликаються, мали достатньо часу для явки в суд і підготовки до участі в судовому розгляді справи, але не пізніше ніж за п`ять днів до судового засідання, а судова повістка-повідомлення - завчасно. У разі ненадання учасниками справи інформації щодо їх адреси судова повістка надсилається: фізичним особам, які не мають статусу підприємців, - за адресою їх місця проживання чи місця перебування, зареєстрованою у встановленому законом порядку. Днем вручення судової повістки є день проставлення у поштовому повідомленні відмітки про відмову отримати судову повістку чи відмітки про відсутність особи за адресою місцезнаходження, місця проживання чи перебування особи, що зареєстровані у встановленому законом порядку, якщо ця особа не повідомила суду іншої адреси.

Днем вручення судової повістки є день проставлення у поштовому повідомленні відмітки, зокрема, про відсутність особи за адресою місцезнаходження, місця проживання чи перебування особи, повідомленою цією особою суду (пункт 3 частини 8 статті 128 ЦПК України).

Згідно з частиною 1 статті 44 ЦПК України учасники судового процесу та їхні представники повинні добросовісно користуватися процесуальними правами; зловживання процесуальними правами не допускається.

Обов`язок швидкого здійснення правосуддя покладається насамперед на відповідні державні судові органи. Розумність тривалості судового провадження оцінюється залежно від обставин справи та з огляду на її складність, поведінку сторін, предмет спору. Нездатність суду ефективно протидіяти недобросовісно створюваним учасниками справи перепонам для руху справи є порушенням частини першої статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод (рішення Європейського суду з прав людини від 08 листопада 2005 року у справі «Смірнова проти України», заява № 36655/02).

Отже, суд зобов`язаний відповідним чином реагувати на недобросовісні дії позивача та залишати позов без розгляду в разі повторної неявки до суду належно повідомленого позивача, від якого не надійшло заяви про розгляд справи без його участі.

Зазначене забезпечує дотримання судом строків розгляду справи та балансу інтересів сторін спору, зокрема, забезпечує захист інтересів відповідача, який змушений витрачати час, кошти на свою чи представника явку в судові засідання.

Законодавець диференціює необхідність врахування судом поважності (неповажності) причин неявки позивача до суду залежно від того, яка це неявка: перша чи повторна. Тобто процесуальний закон не вказує на необхідність врахування судом поважності причин повторної неявки позивача до суду. Такі положення процесуального закону пов`язані з принципом диспозитивності цивільного судочинства, відповідно до змісту якого особа, яка бере участь у справі, самостійно розпоряджається наданими їй законом процесуальними правами (такий висновок викладений у постанові Верховного Суду від 30 червня 2022 року у справі № 461/1190/21).

Зазначені наслідки настають незалежно від причин повторної неявки, які можуть бути поважними. Відповідно, навіть за наявності доказів поважності причин неявки позивача суд повинен залишити позовну заяву без розгляду. Вказана норма дисциплінує позивача як ініціатора судового розгляду, стимулює його належно користуватися своїми правами та не затягувати розгляд справи. Якщо позивач не може взяти участь в судовому засіданні, він має право подати заяву про розгляд справи за його відсутності. Така заява може бути подана на будь-якій стадії розгляду справи (такий висновок викладений у постанові Верховного Суду від 14 липня 2022 року у справі № 295/13823/14-ц).

З матеріалів справи вбачається, судова повістка про день, час та місце розгляду справи судом першої інстанції призначений на 08 листопада 2022 року надіслана на зазначену позивачем адресу, повернута до суду з відміткою від 15 січня 2023 року «адресат відсутній за вказаною адресою» (а.с. 218), що відповідно до пункту 4 частини 8 статті 128 ЦПК України свідчить про вручення повісток в день проставлення у поштових повідомленнях таких відміток.

У зв`язку із неявкою сторін розгляд справи призначений на 08 листопада 2022 року відкладено на 13 лютого 2023 року.

Судова повістка про день, час та місце розгляду справи судом першої інстанції призначений на 13 лютого 2023 року надіслана на електронну адресу позивача, на яку він просив надсилати інформацію відносно розгляду справи у своїй заяві від 06 квітня 2021 року, а саме: « ІНФОРМАЦІЯ_1 », документ доставлено до електронної скриньки 10 листопада 2022 року о 09:32:40 год. (а.с. 224).

10 лютого 2023 до суду першої інстанції надійшло клопотання позивача, у якому він просив визнати його відсутність у засіданні поважною та відкласти засідання на розумний строк, але не менше ніж до 23 лютого 2023 року.

Клопотання обґрунтоване тим, що у позивача під час відключення електропостачання не завжди є інтернет та зв`язок, а за межами Києва це взагалі поширене явище, відключення електроенергії у селах тривають по 4 години. За даними Гідрометцентру України 13 лютого 2023 року під час проведення засідання у місті Києві очікується суттєве зменшення середньо добового рівня температури. Зважаючи на прохання місцевої влади зменшити вживання електроенергії, позивач вимушений бути відсутнім у місті Києві. Для зменшення потреби в електроенергії позивач вимушений поїхати до знайомих у село (а.с. 226).

Неявка позивача або його представника в судове засідання без поважних причин або без повідомлення причин неявки може означати втрату позивачем юридичного інтересу до розгляду його справи судом.

Разом з цим, у разі, якщо позивач не з`явився в судове засідання, однак, повідомив суду інформацію про причини своєї неявки, суд має здійснити оцінку поважності таких причин. За відсутності такого повідомлення суд приймає рішення про залишення заяви без розгляду.

Питання поважності причин неявки є оціночним та залежить від доказів, якими підтверджуються відповідні обставини. Поважними причинами є лише ті обставини, які були чи об`єктивно є непереборними, тобто не залежать від волевиявлення особи, пов`язуються з дійсно істотними обставинами, перешкодами чи труднощами, що унеможливили своєчасне вчинення певної процесуальної дії.

Положення статті 223 ЦПК України вказують на необхідність врахування судом поважності/неповажності повідомлених позивачем суду причин своєї неявки до суду в залежності від того, чи є ця неявка першою чи повторною, та передбачають настання процесуальних наслідків у кожному конкретному випадку.

У разі першої неявки позивача в судове засідання та при умові, що суд визнав поважними повідомлені позивачем суду причини неявки в судове засідання, суд відкладає розгляд справи в судовому засіданні відповідно до пункту 2 частини 2 статті 223 ЦПК України.

Правом на залишення позову без розгляду суд наділений лише у разі повторної неявки належним чином повідомленого позивача, якщо від нього не надійшла заява про розгляд справи за його відсутності і якщо його нез`явлення не перешкоджає розгляду справи.

Суд зобов`язаний припиняти недобросовісні дії позивача та залишати позов без розгляду у разі повторної неявки до суду належно повідомленого позивача, від якого не надійшло заяви про розгляд справи без його участі.

Зазначене забезпечує дотримання судом строків розгляду справи та балансу інтересів сторін спору, зокрема забезпечує захист інтересів відповідача, який змушений витрачати час, кошти на свою чи представника явку в судові засідання.

При цьому суд першої інстанції правильно зазначив, що позивач був повідомлений належним чином про судові засідання, призначені на 08 листопада 2022 року, 13 лютого 2023 року, просив відкласти розгляд справи у зв`язку із відключенням електроенергії, похолоданням та його виїздом за межа міста Києва, однак доказів на підтвердження поважності причин неможливості явки у судове засідання не надав, зокрема щодо виїзду за межі міста.

Заяви про розгляд справи за його відсутності позивач не подавав, клопотання про розгляд справи у режимі відеоконференції не заявляв.

За вказаних обставин суд першої інстанції дійшов обґрунтованого висновку про залишення позову без розгляду на підставі пункту 3 частини 1 статті 257 ЦПК України, оскільки позивач, будучи належним чином повідомленим про день, час та місце розгляду справи у суді першої інстанції, не з`явився у судові засідання, призначені на 08 листопада 2022 року, 13 лютого 2023 року, заяви про розгляд справи за його відсутності не подавав. Законних підстав для відкладення розгляду справи у суду першої інстанції не було.

Суд першої інстанції надав належну оцінку поведінці позивача, вжив усіх необхідних заходів для надання позивачу достатніх можливостей для викладення своєї позиції з метою дотримання принципу змагальності процесу та забезпечення права на публічне слухання справи у розумні строки, враховуючи процесуальні права інших учасників справи.

Таким чином, доводи апеляційної скарги на спростовують правильності висновків суду першої інстанції, викладених в оскаржуваній ухвалі, а тому відхиляються апеляційним судом у зв`язку з їх необґрунтованістю.

Відповідно до статті 375 ЦПК України суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а судове рішення без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права.

Керуючись статтями 367, 369, 374, 375, 379, 381-384 ЦПК України, суд, -

п о с т а н о в и в :

Апеляційну скаргу ОСОБА_1 залишити без задоволення.

Ухвалу Голосіївського районного суду міста Києва від 13 лютого 2023 року залишити без змін.

Постанова набирає законної сили з дня її прийняття та може бути оскаржена у касаційному порядку до Верховного Суду протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення.

Дата складення повного судового рішення 09 жовтня 2023 року.

Головуючий Г.І. Мостова

Судді Р.В. Березовенко

О.Ф. Лапчевська