Номер провадження: 22-ц/813/1751/23
Справа № 522/8070/21
Головуючий у першій інстанції Павлик І. А.
Доповідач Князюк О. В.
ОДЕСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

25.05.2023 року м. Одеса

Одеський апеляційний суд у складі колегії:

головуючого Князюка О. В.,

суддів: Погорєлової С.О., Заїкіна А. П.,

за участю секретаря - Дерезюк В.В.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні цивільну справу за апеляційною скаргою ОСОБА_1 на рішення Приморського районного суду м. Одеси від 22.07.2021 року у справі за заявою ОСОБА_1 до Приморської державної нотаріальної контори у місті Одеса про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини, -

встановив:

Описова частина

Короткий зміст позовних вимог

У травні 2021 року позивач звернувся до Приморського районного суду м. Одеси з позовом до Приморської державної нотаріальної контори у місті Одеса про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини. В обґрунтування позовних вимог позивач зазначив, що ІНФОРМАЦІЯ_1 в м. Сімферополь померла її мати ОСОБА_2 ІНФОРМАЦІЯ_2 , останнє місце проживання якої АДРЕСА_1 . У зв`язку з вагітністю та пологами, а також подіями, що відбувались в АРК Крим ОСОБА_1 не могла звернутися до органів нотаріату в м. Євпаторія. Згідно довідки від 15.06.2017 УСЗН № 5106-225619 позивач є переміщеною особою з АРК Крим до України, мешкає в м. Одесі. 05.05.2021 позивач отримала відмову державного нотаріуса у видачі свідоцтва про право на спадщину у зв`язку з пропуском строку для подання заяви про прийняття спадщини. З огляду на викладені обставини позивач просила суд визначити їй додатковий строк для прийняття спадщини.

Короткий зміст рішення суду першої інстанції

Рішенням Приморського районного суду м. Одеси від 22.07.2021 року у задоволені позову ОСОБА_1 до Приморської державної нотаріальної контори у місті Одеса про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини відмовити.

Рішення суду обґрунтовано тим, що Приморська державна нотаріальна контора у м. Одесі є неналежним відповідачем у даній справі, а тому у задоволенні позову слід відмовити.

Короткий зміст вимог апеляційної скарги

Не погоджуючись із вказаним рішенням суду першої інстанції 09.08.2021 року ОСОБА_1 подала апеляційну скаргу відповідно до прохальної частини якої просить суд скасувати рішення Приморського районного суду м. Одеси від 22.07.2021 року та постановити нове рішення, визначити ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_3 додатковий строк в три місяці з дня набрання рішення суду законної сили для подання заяви про прийняття спадщини у Криму, яка відкрилася після смерті ІНФОРМАЦІЯ_1 матері ОСОБА_2 ІНФОРМАЦІЯ_2 та зобов`язати Приморську державну нотаріальну контору у місті Одеса у визначений судом термін розглянути заяву про прийняття спадщини згідно спадкової справи №164с/2021, та видати свідоцтво про право на спадщину.

Узагальнені доводи особи, яка подала апеляційну скаргу

В обґрунтування поданої апеляційної скарги апелянт зазначає, що оскаржуване рішення суду першої інстанції підлягає скасуванню, з огляду на те, що постановлене в порушення норм матеріального та процесуального права, а висновки суду не відповідають обставинам справи.

Так, при вирішенні справи, судом першої інстанції не взято до уваги:

-Крим це тимчасово окупована зона України у військовому конфлікті.

-органи місцевого самоврядування України та БТІ України припинили свою діяльність в тимчасово окупованому Криму.

-Укрпоштою з Одеси до окупованого Криму немає поштового зв`язку.

- ОСОБА_1 депортована з тимчасово окупованого Криму та не має можливості заїхати до Криму для вирішення питання про спадщину.

Узагальнені доводи та заперечення інших учасників справи

Відзиву на апеляційну скаргу до суду не надходило.

Надходження апеляційної скарги до суду апеляційної інстанції

Ухвалою Одеського апеляційного суду від 13.09.2021 року відкрито апеляційне провадження за апеляційною скаргою ОСОБА_1 на рішення Приморського районного суду м. Одеси від 22.07.2021 року у справі за заявою ОСОБА_1 до Приморської державної нотаріальної контори у місті Одеса про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини.

Ухвалою Одеського апеляційного суду від 13.09.2021 року справу було призначено до розгляду в приміщенні Одеського апеляційного суду .

25 травня 2023 року в судове засідання сторони не з`явилися, причини неявки суду не повідомили, про дату, час та місце розгляду справи було сповіщені належним чином.

Статтею 372 ЦПК України передбачено, що апеляційний суд відкладає розгляд справи в разі неявки у судове засідання учасника справи, щодо якого немає відомостей про вручення йому судової повістки або за його клопотанням, коли повідомлені ним причини неявки буде визнано поважними.

Неявка сторін або інших учасників справи, належним чином повідомлених про дату, час і місце розгляду справи, не перешкоджає розгляду справи.

Таким чином, законодавець передбачив, що явка до апеляційного суду належним чином повідомленого учасника справи не є обов`язковою. Апеляційний суд може розглянути справу за відсутності її учасників. Апеляційний суд може відкласти розгляд справи у разі, коли причини неявки належним чином повідомленого учасника справи будуть визнані апеляційним судом поважними. Таким чином, з врахуванням конкретної ситуації по справі, вирішення питання про розгляд справи або відкладення розгляду справи віднесено до дискреційних повноважень апеляційного суду.

Європейський суд з прав людини в рішенні від 07 липня 1989 року у справі «Юніон Аліментаріа Сандерс С.А. проти Іспанії» зазначив, що заявник зобов`язаний демонструвати готовність брати участь на всіх етапах розгляду, що стосуються безпосередньо його, утримуватися від використання прийомів, які пов`язані із зволіканням у розгляді справи, а також максимально використовувати всі засоби внутрішнього законодавства для прискорення процедури слухання.

Верховний Суд у постанові від 29 квітня 2020 року у справі № 348/1116/16-ц зазначив, що якщо сторони чи їх представники не з`явилися в судове засідання, а суд вважає, що наявних у справі матеріалів достатньо для розгляду справи та ухвалення законного і обґрунтованого рішення, він може, не відкладаючи розгляду справи, вирішити спір по суті. Відкладення розгляду справи є правом суду, основною умовою для якого є не відсутність у судовому засіданні сторін чи представників сторін, а неможливість вирішення спору у відповідному судовому засіданні без їх участі за умови їх належного повідомлення про час і місце розгляду справи.

Виходячи з вищевказаного, враховуючи передбачені діючим процесуальним законодавством строки розгляду справи, баланс інтересів учасників справи у якнайшвидшому розгляді справи, освідомленість учасників справи про її розгляд, створення апеляційним судом під час розгляду даної справи умов для реалізації її учасниками принципу змагальності сторін, викладення учасниками справи своєї правової позиції щодо судових витрат, достатньої наявності у справі матеріалів для її розгляду, відсутність клопотань про відкладення розгляду справи, колегія суддів вважає можливим розглянути справу за відсутності її учасників.

Встановлені судом першої інстанції та неоспорені обставини, а також обставини, встановлені судом апеляційної інстанції, і визначені відповідно до них правовідносини.

Судом встановлено, що що ІНФОРМАЦІЯ_1 в м. Сімферополь померла мати позивача ОСОБА_2 ІНФОРМАЦІЯ_2 , що підтверджується свідоцтвом про смерть від 03.03.2021 року, виданим повторно Київським районним у місті Одесі відділом державної реєстрації актів цивільного стану Південного міжрегіонального управління Міністерства юстиції України, актовий запис № 485. Останнє місце проживання якої АДРЕСА_1 . 26.03.2021 року позивач звернулась до Приморської державної нотаріальної контори у м. Одесі з заяво про прийняття спадщини за законом.

Однак, постановою державного нотаріуса Приморської державної нотаріальної контори у м. Одесі від 05.05.2021 року № 1255с/02-31 відмовлено ОСОБА_1 у видачі свідоцтва про право на спадщину за законом на спадкове майно, яке належало ОСОБА_2 у зв`язку з пропуском строку визначеного в ст. 1270 ЦК України та не наданням доказів прийняття спадщини згідно ст. 1268 ЦК України.

Мотивувальна частина

Застосовані норми права та висновки апеляційного суду за результатами розгляду апеляційної скарги

Заслухавши доповідача, обговоривши доводи скарги та перевіривши матеріали справи, колегія суддів дійшла висновку, що апеляційна скарга задоволенню не підлягає з наступних підстав.

За змістом п.1 ст.6, ст.13 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод (далі - Конвенція) кожен має право на розгляд його справи упродовж розумного строку судом, який вирішить спір щодо його прав та обов`язків цивільного характеру.

Кожен, чиї права та свободи, визнані в цій Конвенції, було порушено, має право на ефективний засіб юридичного захисту в національному органі, навіть якщо таке порушення було вчинене особами, які здійснювали свої офіційні повноваження.

Відповідно до ст.ст.1,3 ЦК України, ст.ст.2,4-5,12-13,19 ЦПК України, завданнями цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави, що виникають з цивільних, житлових, земельних, сімейних, трудових відносин, а також справ, розгляд яких, в порядку цивільного судочинства, прямо передбачено законом.

Згідно зі ст. 263 ЦПК України судове рішення повинно ґрунтуватись на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим. Законним є рішення, ухвалене судом відповідно до норм матеріального із дотриманням норм процесуального права. Обґрунтованим є рішення, ухвалене на підставі повного і всебічно з`ясованих обставин, на які сторони посилаються як на підставу своїх вимог і заперечень, підтверджених тими доказами, які були досліджені в судовому засіданні.

Критерії оцінки правомірності оскаржуваного судового рішення визначені в статті 263 ЦПК України, відповідно до яких судове рішення повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим. Законним є рішення, ухвалене судом відповідно до норм матеріального права із дотриманням норм процесуального права. Судове рішення має відповідати завданню цивільного судочинства, визначеному цим Кодексом. При виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин суд враховує висновки щодо застосування відповідних норм права, викладені в постановах Верховного Суду. Обґрунтованим є рішення, ухвалене на підставі повно і всебічно з`ясованих обставин, на які сторони посилаються як на підставу своїх вимог і заперечень, підтверджених тими доказами, які були досліджені в судовому засіданні.

Згідно із ч. 1 ст. 367 ЦПК України суд апеляційної інстанції переглядає справу за наявними в ній і додатково поданими доказами та перевіряє законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги.

Спадщина відкривається внаслідок смерті особи або оголошення її померлою, для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини (статті 1220, 1222, 1270 ЦК України).

Право на спадкування мають особи, визначені у заповіті. У разі відсутності заповіту, визнання його недійсним, неприйняття спадщини або відмови від її прийняття спадкоємцями за заповітом, а також у разі неохоплення заповітом усієї спадщини право на спадкування за законом одержують особи, визначені у статтях 1261-1265 цього Кодексу (частини перша, друга статті 1223 ЦК України).

Спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини (частина перша статті 1269 ЦК України).

Згідно з частиною третьою статті 1272 ЦК України за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини.

Правила частини третьої статті 1272 ЦК України про надання додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини можуть бути застосовані, якщо: 1) у спадкоємця були перешкоди для подання такої заяви; 2) ці обставини визнані судом поважними.

Такий правовий висновок висловлений Верховним Судом України у постанові від 23 серпня 2017 року № 6-1320цс17, а також у постановах Касаційного цивільного суду у складі Верховного Суду: від 17 жовтня 2019 року у справі № 766/14595/16 (провадження № 61-6700св19), від 30 січня 2020 року у справі № 487/2375/18 (провадження № 61-10136св19), від 31 січня 2020 року у справі № 450/1383/18 (провадження № 61-21447св19).

З урахуванням наведеного, якщо спадкоємець пропустив шестимісячний строк для подання заяви про прийняття спадщини з поважних причин, закон гарантує йому право на звернення до суду з позовом про визначення додаткового строку на подання такої заяви.

Вирішуючи питання визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій.

Судом встановлено, що ІНФОРМАЦІЯ_1 в м. Сімферополь померла мати позивача ОСОБА_2 ІНФОРМАЦІЯ_2 , що підтверджується свідоцтвом про смерть від 03.03.2021 року, виданим повторно Київським районним у місті Одесі відділом державної реєстрації актів цивільного стану Південного міжрегіонального управління Міністерства юстиції України, актовий запис № 485. Останнє місце проживання якої АДРЕСА_1 . 26.03.2021 року позивач звернулась до Приморської державної нотаріальної контори у м. Одесі з заяво про прийняття спадщини за законом. Однак, постановою державного нотаріуса Приморської державної нотаріальної контори у м. Одесі від 05.05.2021 року № 1255с/02-31 відмовлено ОСОБА_1 у видачі свідоцтва про право на спадщину за законом на спадкове майно, яке належало ОСОБА_2 у зв`язку з пропуском строку визначеного в ст. 1270 ЦК України та не наданням доказів прийняття спадщини згідно ст. 1268 ЦК України.

У пункті 24 постанови Пленуму Верховного Суду України від 30.05.2008 № 7 «Про судову практику у справах про спадкування» роз`яснено, що особа, яка не прийняла спадщину в установлений законом строк, може звернутися до суду з позовною заявою про визначення додаткового строку для прийняття спадщини відповідно до частини третьої статті 1272 ЦК України.

Суди відкривають провадження в такій справі у разі відсутності письмової згоди спадкоємців, які прийняли спадщину (частина друга статті 1272 ЦК України), а також за відсутності інших спадкоємців, які могли б дати письмову згоду на подання заяви до нотаріальної контори про прийняття спадщини. Відповідачами у такій справі є спадкоємці, які прийняли спадщину. При відсутності інших спадкоємців за заповітом і за законом, усунення їх від права на спадкування, неприйняття ними спадщини, а також відмови від її прийняття відповідачами є територіальні громади в особі відповідних органів місцевого самоврядування за місцем відкриття спадщини.

Таким чином, аналіз статті 1272 ЦК України та зміст постанови Пленуму Верховного Суду України від 30.05.2008 року № 7 «Про судову практику у справах про спадкування» дає підстави для висновку, що питання пропуску строку для подання заяви про прийняття спадщини вирішується між спадкоємцями, а у разі відсутності таких між спадкоємцем та територіальною громадою в особі відповідного органу місцевого самоврядування за місцем відкриття спадщини. Особи, які не є спадкоємцями, не можуть бути учасниками у таких категоріях справ.

Наведені правові висновки містяться в постанові Верховного Суду від 14.07.2021 у справі № 237/6159/18.

З огляду на викладене, Приморська державна нотаріальна контора у м. Одесі є неналежним відповідачем у даній справі, а тому суд першої інстанції дійшов вірного висновку про те, що у задоволенні позову слід відмовити.

За змістом статей 33, 36, 119 ЦПК України (у редакції, чинній на час розгляду справи судами першої та апеляційної інстанцій), обов`язок визначати відповідача у справі покладається на позивача. У разі пред`явлення позову до частини відповідачів, суд не вправі зі своєї ініціативи і без згоди позивача залучати інших відповідачів до участі у справі як співвідповідачів та зобов`язується вирішити справу за тим позовом, що пред`явлений, і відносно тих відповідачів, які зазначені в ньому. Винятки становлять справи, вирішення яких є неможливим без участі усіх співвідповідачів у зв`язку із характером спірних правовідносин.

Якщо питання про залучення усіх належних відповідачів судом першої інстанції не вирішено, апеляційний суд відмовляє у позові з цих підстав.

Інші доводи, наведені у апеляційній скарзі, не впливають на зазначені висновки суду та не потребують детального обґрунтування, що відповідає практиці Європейського суду з прав людини.

Європейський суд з прав людини (далі - ЄСПЛ) вказав, що пункт перший статті 6 Конвенції зобов`язує суди давати обґрунтування своїх рішень, але це не може сприйматись як вимога надавати детальну відповідь на кожен аргумент. Межі цього обов`язку можуть бути різними, залежно від характеру рішення. Крім того, необхідно брати до уваги, між іншим, різноманітність аргументів, які сторона може представити в суд, та відмінності, які існують у державах-учасницях, з огляду на положення законодавства, традиції, юридичні висновки, викладення та формулювання рішень. Таким чином, питання, чи виконав суд свій обов`язок щодо подання обґрунтування, що випливає зі статті 6 Конвенції, може бути визначено тільки у світлі конкретних обставин справи (рішення у справі "Проніна проти України", N 63566/00, § 23, ЄСПЛ, від 18 липня 2006 року).

Колегія суддів погоджується з висновками суду першої інстанції, вважає рішення необґрунтованим та постановленим без порушення норм матеріального та процесуального права, ухваленою на підставі повного дослідження обставин справи.

Отже, за результатами апеляційного розгляду колегія суддів приходить до висновку, що апеляційна скарга не підлягає задоволенню.

РЕЗОЛЮТИВНА ЧАСТИНА

Керуючись ст. ст. 374, 375, 382, 383, 384 ЦПК України, суд,

постановив:

Апеляційну скаргу ОСОБА_1 - залишити без задоволення.

Рішення Приморського районного суду м. Одеси від 22.07.2021 року - залишити без змін.

Постанова набирає законної сили з моменту прийняття, може бути оскаржена в касаційному порядку до Верховного Суду протягом тридцяти днів з дня складення повного тексту судового рішення.

Повний текст судового рішення складено 31.05.2023 року.

Головуючий: О. В. Князюк

Судді: А. П. Заїкін

С.О. Погорєлова