ХАРКІВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
__________________________________________________________________
Постанова

Іменем України

13 червня 2023 року

м. Харків

справа № 632/50/22

провадження № 22-ц/818/955/23

Харківський апеляційний суд у складі:

головуючого: Пилипчук Н.П. ,

суддів: Маміної О.В., Тичкової О.Ю.,

за участю секретаря судового засідання: Гармаш К.В.,

Учасники справи:

Позивач: Фермерське господарство «Матриця»,

Відповідачі: ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , ОСОБА_3 ,

третя особа: ОСОБА_4 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні справу за позовом Фермерського Господарства «Матриця» до ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , третя особа: ОСОБА_4 про визнання договору недійсним, за апеляційною скаргою Фермерського господарства «Матриця» на ухвалу Первомайського міськрайонного суду Харківської області від 13 березня 2023 року, постановлену суддею Библівим С.В., -

В С Т А Н О В И В :

У січні 2022 року Фермерське господарство «Матриця» звернулося до суду з позовом до ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , третя особа: ОСОБА_4 , про визнання договору недійсним.

Ухвалою Первомайського міськрайонного суду Харківської області від 03 жовтня 2022 року відкрито провадження у справі.

Ухвалою цього ж суду від 13 березня 2023 року позовну заяву ФГ «Матриця» - залишено без розгляду, з підстав п.5 ч.1 ст.257 ЦПК України - позивач до початку розгляду справи по суті подав заяву про залишення позову без розгляду.

В апеляційній скарзі ФГ «Матриця» просить ухвалу суду першої інстанції скасувати і направити справу для продовження розгляду до суду першої інстанції. посилаючись на порушення судом норм процесуального права, неповне з`ясування судом обставин справ.

Апеляційна скарга мотивована тим, що суд першої інстанції не мав правових підстав для застосування положень п.5 ч.1 ст.257 ЦПК України, оскільки ФГ «Матриця», в особі голови Салій В.І., не зверталося до суду із заявою про залишення його позову без розгляду, ані телефонограмою, як зазначає суд, ані письмово.

У відзиві на апеляційну скаргу ОСОБА_1 просить апеляційну скаргу залишити без задоволення, а ухвалу суду залишити без змін, посилаючись на те, що суд першої інстанції обгрунтовано залишив позов ФГ «Матриця» без розгляду, оскільки позивач повторно не з`явився в судове засідання будучи належним чином повідомленим про час та місце розгляду справи та про причини неявки суду не повідомив.

Відповідно до ч. 1 ст. 367 ЦПК України суд апеляційної інстанції переглядає справу за наявними в ній і додатково поданими доказами та перевіряє законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги.

Судова колегія, заслухавши доповідь судді, пояснення сторін, що з`явилися, перевіривши матеріали справи, обговоривши доводи апеляційної скарги, вважає, що апеляційна скарга підлягає задоволенню з таких підстав.

Залишаючи позовну заяву ФГ «Матриця» без розгляду суд першої інстанції виходив з того, що ФГ «Матриця», в особі голови Салія В.І. за допомогою засобів телефонного зв`язку було подано заяву (телефонограму) про залишення позову без розгляду до початку розгляду справи по суті.

Проте, погодитися з таким висновком суду колегія суддів не може, виходячи з наступного.

Відповідно до встановленого статті 13 ЦПК України принципу диспозитивності цивільного судочинства суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках.

Учасник справи розпоряджається своїми правами щодо предмета спору на власний розсуд.

Згідно з пунктом 3 частини першої статті 43 ЦПК України учасники справи мають право подавати заяви та клопотання, надавати пояснення суду, наводити свої доводи, міркування щодо питань, які виникають під час судового розгляду і заперечення проти заяв, клопотань, доводів і міркувань інших осіб.

За змістом статті 257 ЦПК України залишення заяви без розгляду - це форма закінчення розгляду цивільної справи без ухвалення судового рішення, у зв`язку із виникненням обставин, які перешкоджають розгляду справи, але можуть бути усунуті в майбутньому.

Згідно з пунктом 5 частини першої статті 257 ЦПК України суд постановляє ухвалу про залишення заяви без розгляду, якщо позивач до початку розгляду справи по суті подав заяву про залишення позову без розгляду.

У підготовчому засіданні суд постановляє ухвалу (ухвали) про процесуальні дії, що необхідно вчинити до закінчення підготовчого провадження та початку судового розгляду справи по суті.

За результатами підготовчого засідання суд постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без розгляду (п.1 ч.2 та ч.1 та 200 ЦПК України).

Отже, саме по собі подання заяви про залишення позову без розгляду не є необґрунтованими діями позивача, так як це його диспозитивне право, передбачене нормами ЦПК України, яке не містить обмежень в його реалізації.

Закріплене за позивачем право на подання такої заяви є абсолютним. Сторони вільні розпоряджатися своїми правами на власний розсуд.

Суд зобов`язаний залишити подану заяву без розгляду, якщо позивач звернувся з таким клопотанням.

Таких висновків щодо застосування норм права у подібних правовідносинах дійшов Верховний Суд у постановах від 10 квітня 2020 року у справі №548/2531/18 (провадження № 61-2228св20), від 29 червня 2021 року у справі №505/3083/13-ц (провадження № 61-4773св19), від 04 квітня 2022 року у справі №441/1609/19 (провадження № 61-20050св21).

Матеріали справи свідчать, що ухвалою Первомайського міськрайонного суду Харківської області від 03 жовтня 2022 року відкрито провадження у справі та призначено до розгляду в судовому засіданні. Підготовче судове засідання судом неодноразово відкладалося. Розгляд справи по суті розпочато не було.

В матеріалах справи міститься телефонограма складена 13 березня 2023 року о 08год. 30хв. секретарем судового засіданні Кузьменко М.В. наступного змісту: «Передав позивач по справі голова ФГ «Матриця» Салій Володимир Іванович. Прошу справу за позовом ФГ «Матриця» до ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , ОСОБА_3 третя особа: ОСОБА_4 , про визнання договору недійним залишити без розгляду».

Згідно положень ч.ч.1, 2 ст.182 ЦПК України при розгляді справи судом учасники справи викладають свої вимоги, заперечення, аргументи, пояснення, міркування щодо процесуальних питань у заявах та клопотаннях, а також запереченнях проти заяв і клопотань.

Заяви, клопотання і заперечення подаються в письмовій або усній формі. У випадках, визначених цим Кодексом, заяви і клопотання подаються тільки в письмовій формі.

Із змісту пункту 5 частини першої статті 257 ЦПК України не вбачається, що заява про залишення позову без розгляду має подаватися заявником обов`язково лише у письмовій формі. Натомість подання заяви про залишення позову без розгляду за допомогою засобів телефонного зв`язку (телефонограмою) не дає змогу суду ідентифікувати позивача. Більш того, в матеріалах справи відсутні докази забезпечення технічної фіксації такого повідомлення.

Доводи апелянта про наявність підстав для залишення позову без розгляду згідно п.3 ч.1 ст.257 ЦПК України - у зв`язку з повторною неявкою позивача та його представника в судове засідання, колегія суддів не приймаються, оскільки в даному випадку позов залишено без розгляду саме з підстав п.5 ч.1 ст.257 ЦПК України - позивач до початку розгляду справи по суті подав заяву про залишення позову без розгляду.

Підставами для скасування ухвали суду, що перешкоджає подальшому провадженню у справі, і направлення справи для продовження розгляду до суду першої інстанції є порушення норм процесуального права (пункт 4 частини першої статті 379 ЦПК України).

З урахування викладеного, ухвала суду першої інстанції від 13 березня 2023 року про залишення позову ФГ «Матриця» без розгляду підлягає скасуванню з поверненням справи до того ж суду для продовження розгляду.

Керуючись ст.ст. 367, 374, 379, 382 ЦПК України, апеляційний суд, -

П О С Т А Н О В И В :

Апеляційну скаргу Фермерського господарства «Матриця» - задовольнити.

Ухвалу Первомайського міськрайонного суду Харківської області від 13 березня 2023 року - скасувати і справу направити до суду першої інстанції для продовження розгляду.

Постанова суду апеляційної інстанції набирає законної сили з дня її прийняття та може бути оскаржена в касаційному порядку тільки в випадках передбачених статтею 389 Цивільного процесуального кодексу України безпосередньо до Верховного Суду протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення.

Повний текст постанови складено 19 червня 2023 року.

Головуючий Н.П. Пилипчук

Судді О.В. Маміна

О.Ю. Тичкова