№ провадження 2-во/646/14/23
Справа № 646/35/17
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

20 квітня 2023 року м. Харків

Суддя Червонозаводського районного суду м. Харкова Сіренко Ю.Ю., розглянувши заяву ОСОБА_1 про виправлення описки у судовому рішенні по цивільній справі №646/35/17 за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про визнання права власності,-

в с т а н о в и в:

До Червонозаводського районного суду м. Харкова надійшла заява ОСОБА_1 про виправлення описки у судовому рішенні по цивільній справі №646/35/17 за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про визнання права власності, в якій заявник просить виправити описки у судовому рішенні Червонозаводського районного суду м. Харкова від 22.03.2017 року по цивільній справі №646/35/17 провадження №2/646/779/2017, а саме: в абзацах четвертому, шостому, восьмому, чотирнадцятому описової частини рішення та в абзаці другому резолютивної частини рішення номер квартири «14» по АДРЕСА_1 замість помилково зазначеної квартири «3».

Відповідно до ст. 269 ЦПК України суд може з власної ініціативи або за заявою учасників справи виправити допущені в рішенні чи ухвалі описки чи арифметичні помилки.

Змістом статті 269 ЦПК України не передбачено вимог до змісту заяви про виправлення описок та арифметичних помилок у судовому рішенні, у зв`язку з чим до неї слід застосовувати загальні вимоги, передбачені ст.183 ЦПК України.

Так, згідно змісту ч. 1,2 ст. 183 ЦПК України будь-яка письмова заява, клопотання, заперечення повинні містити: 1) повне найменування (для юридичних осіб) або ім`я (прізвище, ім`я та по батькові) (для фізичних осіб) особи, яка подає заяву чи клопотання або заперечення проти них, її місцезнаходження (для юридичних осіб) або місце проживання чи перебування (для фізичних осіб), ідентифікаційний код юридичної особи в Єдиному державному реєстрі підприємств і організацій України (для юридичних осіб, зареєстрованих за законодавством України); 2) найменування суду, до якого вона подається; 3) номер справи, прізвище та ініціали судді (суддів), якщо заява (клопотання, заперечення) подається після постановлення ухвали про відкриття провадження у справі; 4) зміст питання, яке має бути розглянуто судом, та прохання заявника; 5) підстави заяви (клопотання, заперечення); 6) перелік документів та інших доказів, що додаються до заяви (клопотання, заперечення); 7) інші відомості, що вимагаються цим Кодексом.

Письмові заява, клопотання чи заперечення підписуються заявником чи його представником.

До заяви, скарги, клопотання чи заперечення, які подаються на стадії виконання судового рішення, в тому числі в процесі здійснення судового контролю за виконанням судових рішень, додаються докази їх надіслання (надання) іншим учасникам справи (провадження).

Дослідженням поданої заяви встановлено, що доказів її надіслання відповідачу та третій особі не надано, а також не зазначений перелік документів та інших доказів, що додаються до заяви.

Згідно з ч. 4 ст. 183 ЦПК України суд, встановивши, що письмову заяву (клопотання, заперечення) подано без додержання вимог частини першої або другої цієї статті, повертає її заявнику без розгляду.

Оскільки до заяви про виправлення описки заявником не додано доказів надсилання її копій всім учасникам справи, тобто без додержання вимог ч. 2 ст. 183 ЦПК України, суд вважає необхідним повернути без розгляду заяву ОСОБА_1 на підставі ч.4 ст.183 ЦПК України.

При цьому, роз`яснити заявникові, що повернення заяви не перешкоджає повторному зверненню до суду, якщо перестануть існувати обставини, що стали підставою для повернення заяви.

Крім того, повернення заяви не є обмеженням права заявника на доступ до правосуддя.

Так, згідно з усталеною практикою Європейського суду з прав людини, сформульованою, зокрема, в рішеннях від 20 травня 2010 року у справі "Пелевін проти України" (пункт 27), від 30 травня 2013 року у справі "Наталія Михайленко проти України" (пункт 31), в яких зазначено, що право на доступ до суду не є абсолютним та може підлягати обмеженням, зокрема, щодо умов прийнятності заяв, оскільки право на доступ до суду за своєю природою потребує регулювання державою; регулювання може змінюватися у часі та місці відповідно до потреб та ресурсів суспільства та окремих осіб.

Суд також враховує позицію Європейського суду з прав людини, викладену, зокрема, у пункті 55 справи "Креуз проти Польщі", про те, що обмеження, накладене на доступ до суду, буде несумісним із пунктом першим статті 6 Конвенції, якщо воно не переслідує законної мети або коли не існує розумної пропорційності між застосованими засобами та законністю цілі, якої прагнуть досягти ("Kreuz v. Poland" № 28249/95).

Отже, встановлюючи конкретні вимоги до змісту та форми заяви, а також до документів, які мають бути до неї додані, ЦПК України при цьому покладає обов`язок на суд перевірити виконання заявником цих вимог та прийнятності заяви на стадії вирішення питання про відкриття провадження по справі.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 2, 4, 5, 19, 183, 258, 260, 261, 269, 353, суд,

П О С Т А Н О В И В :

Заяву ОСОБА_1 про виправлення описки у судовому рішенні по цивільній справі №646/35/17 за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про визнання права власності, - повернути заявникові без розгляду.

Повернення заяви не перешкоджає повторному зверненню до суду, якщо перестануть існувати обставини, що стали підставою для повернення.

Ухвала може бути оскаржена в апеляційному порядку до Харківського апеляційного суду шляхом подачі апеляційної скарги протягом п`ятнадцяти днів в порядку ч. 2 ст. 261, ст. 354 ЦПК України.

Суддя - Ю.Ю. Сіренко