Справа № 442/2563/23
Провадження № 2/442/657/2023
УХВАЛА

п р о з а л и ш е н н я п о з о в н о ї з а я в и б е з р у х у

"20" квітня 2023 р. м. Дрогобич

Головуюча - суддя Дрогобицького міськрайонного суду Львівської області Курус Р.І., розглянувши позовну заяву ОСОБА_1 до Головного управління Держпродспоживслужби у Львівській області про визнання протиправним та скасування наказу про звільнення з посади, поновлення на роботі, стягнення середнього заробітку за час вимушеного прогулу,-

в с т а н о в и л а :

19.04.2023 (здано на пошту 11.04.2023) ОСОБА_1 звернулась до Дрогобицького міськрайонного суду Львівської області з позовом до Головного управління Держпродспоживслужби у Львівській області, в якому просить:

-визнати протиправним та скасувати наказ Головного управління Держпродспоживслужби у Львівській області від 03 березня 2023 року №240-к щодо звільнення її, ОСОБА_1 , помічника лікаря-епідеміолога Дрогобицького відділу Дрогобицького районного управління Головного управління Держпродспоживслужби у Львівській області з роботи відповідно до п. 1 ч. 1 ст. 40 КЗпП України з 09.03.2023;

-поновити її - ОСОБА_1 на роботі в Дрогобицькому відділі Дрогобицького районного управління Головного управління Держпродспоживслужби у Львівській області на посаді помічника лікаря-епідеміолога з 10 березня 2023 року;

-стягнути з Головного управління Держпродспоживслужби у Львівській області на її, ОСОБА_1 , користь середній заробіток за час вимушеного прогулу з 10 березня 2023 року по дату ухвалення судового рішення.

Відповідно до ст. 4 ЦПК України кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів.

Порядок звернення до суду з позовною заявою урегульований Цивільним процесуальним кодексом України. Подання заяви має відбуватись з дотриманням певних умов, які передбачені, зокрема, в статті 175 ЦПК України.

Наслідком недотримання зазначених умов є залишення позовної заяви без руху, а у разі, якщо цей недолік не буде усунуто у строк, установлений судом, визнання заяви неподаною та її повернення позивачеві (стаття 185 ЦПК України).

Європейський суд з прав людини у своїй прецедентній практиці виходить із того, що положення пункту 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод гарантує кожному право подати до суду будь-який позов, що стосується його цивільних прав і обов`язків. Проте право на суд не є абсолютним і воно може бути піддане обмеженням, дозволеним за змістом, тому що право на доступ до суду за своєю природою потребує регулювання з боку держави. Разом з тим такі обмеження не повинні впливати на доступ до суду чи ускладнювати цей доступ таким чином і такою мірою, щоб завдати шкоди суті цього права, та мають переслідувати законну мету.

Позивачем ОСОБА_2 , зокрема, заявлено вимогу про стягнення з відповідача середнього заробітку за час вимушеного прогулу.

Відповідно до п. 3 ч. 3 ст.175 ЦПК України позовна заява повинна містити зазначення ціни позову, якщо позов підлягає грошовій оцінці; обґрунтований розрахунок сум, що стягуються. В таких випадках ціна позову визначається відповідно до п. 1 ч. 1 ст. 176 ЦПК України сумою, яка стягується. Оскільки позивач звернулась до суду з позовом майнового характеру, а тому позов має відображати ціну позову.

Проте,позивачем, всупереч вимогам чинного законодавства, в позовній заяві не зазначено ціну позову, зміст вимог в частині стягнення середнього заробітку за час вимушеного прогулу є неконкретизованим так як не містить суми, яку позивач просить стягнути.

Крім цього, відповідно до вимог ч. 4 ст. 177 ЦПК України до позовної заяви додаються документи, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, що підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Відповідно до Закону України «Про судовий збір», із позовних заяв майнового характеру, що подаються до суду фізичною особою судовий збір справляється в розмірі 1 відсоток ціни позову, але не менше 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб та не більше 5 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб. Крім того, із позовних заяв немайнового характеру, що подаються до суду фізичною особою судовий збір справляється в розмірі 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Згідно позовних вимог, позивачем заявлено три позовні вимоги: про скасування наказу №240-К від 03.03.2023 про звільнення позивача з роботи, про поновлення позивача на посаді, про стягнення з відповідача на користь позивача середнього заробітку за час вимушеного прогулу.

Відповідно до пункту 1 частини першої статті 5 Закону України «Про судовий збір» від сплати судового збору під час розгляду справи в усіх судових інстанціях звільняються позивачі, зокрема у справах про стягнення заробітної плати та поновлення на роботі.

Пільг щодо сплати судового збору за позовну вимогу про стягнення середнього заробітку за час вимушеного прогулу Закон України «Про судовий збір» не визначає.

Аналогічний правовий висновок викладено в постановах Верховного Суду від 19.02.2020 у справі № 761/943/18, від 15.02.2021 у справі № 372/4328/19, від 17.06.2021 у справі № 725/5849/20.

Схожі правові висновки містяться і у постанові Великої Палати Верховного Суду від 30.01.2019 у справі № 910/4518/16 (провадження № 12-301гс18).

Таким чином при зверненні з указаним позовом позивач звільнена від сплати судового збору лише в частині вимог про скасування наказу про звільнення та поновлення на роботі, а в іншій частині вимог судовий збір підлягає оплаті.

На підставі викладеного, позивачу необхідно у відповідності до п. 3, 4 ч. 3 ст.175 ЦПК України вказати ціну позову та уточнити позовні вимоги викладені у п. 3 позовних вимог, а саме: зазначити суму середнього заробітку за час вимушеного прогулу, яку позивач просить стягнути з відповідача з наданням відповідного розрахунку, оскільки на відміну від вимоги про стягнення заробітної плати, за вимогу про стягнення середнього заробітку за час вимушеного прогулу законодавством України передбачена сплата судового збору.

Разом з тим, суд, з врахуванням вимог ч. 2 ст. 185 ЦПК України, повинен зазначити точну суму судового збору, яку необхідно сплатити (доплатити), а відтак, оскільки позивачем на даний час не вказано ціни позову, то суд попередньо визначає розмір судового збору, що необхідно сплатити - 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що становить 1073,60 грн.

Отже, позивачу необхідно визначитись із ціною позову та сплатити судовий збір за майнову вимогу про стягнення середнього заробітку за час вимушеного прогулу в розмірі 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що становить 1073,60 грн., який необхідно перерахувати на наступний рахунок: Отримувач коштів ГУК Львiв/Дрогобицька тг /22030101; Код отримувача (код за ЄДРПОУ) 38008294; Банк отримувача Казначейство України (ел. адм. подат.); Код банку отримувача (МФО) 899998; Рахунок отримувача UA0013931; Код класифікації доходів бюджету 22030101; Призначення платежу*;101;_ код клієнта за ЄДРПОУ для юридичних осіб (доповнюється зліва нулями до восьми цифр, якщо значущих цифр менше 8), реєстраційний номер облікової картки платника податків фізичної особи (завжди має 10 цифр) або серія та номер паспорта громадянина України, в разі якщо платник через свої релігійні переконання відмовився від прийняття реєстраційного номера облікової картки платника податків і має відповідну відмітку у паспорті); Судовий збір, за позовом_ (ПІБ чи назва установи, організації позивача), Дрогобицький міськрайонний суд Львівської області (назва суду, де розглядається справа).

Крім цього, в порушення п. 2 ч. 2 ст. 175 ЦПК України у позовній заяві відсутнє підтвердження позивача про те, що ним не подано іншого позову (позовів) до цього ж відповідача (відповідачів) з тим самим предметом та з тих самих підстав.

Вимогами ч. 1 ст. 2 ЦПК України визначено, що завданням цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави. Частиною 2 зазначеної статті закріплено обов`язок суду та учасників судового процесу керуватися завданням цивільного судочинства, яке превалює над будь-якими іншими міркуваннями в судовому процесі. Отже, завданнями судочинства мають керуватися не лише суд, а й сторони.

Поряд з цим, ч. 1 ст. 44 ЦПК України визначено, що учасники судового процесу та їхні представники повинні добросовісно користуватися процесуальними правами; зловживання процесуальними правами не допускається.

Отже, з наведених норм вбачається, що позивач, звертаючись до суду з відповідною позовною заявою, з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів, зобов`язаний оформити таку у відповідності до вимог цивільного-процесуального кодексу, що сприятиме її своєчасному розгляду і вирішенню.

При таких обставинах дану позовну заяву необхідно залишити без руху, надавши позивачу строк для усунення її недоліків.

Керуючись ст. ст. 175-177, 185 ЦПК України, суддя

у х в а л и л а :

Позовну заяву ОСОБА_1 до Головного управління Держпродспоживслужби у Львівській області про визнання протиправним та скасування наказу про звільнення з посади, поновлення на роботі, стягнення середнього заробітку за час вимушеного прогулу, - залишити без руху.

Повідомити ОСОБА_1 про необхідність виправити зазначені недоліки позовної заяви в строк, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

Роз`яснити позивачу, що інакше позовна заява буде вважатися неподаною та їй повернута.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Головуюча суддя Курус Р.І.