14.06.2023 Справа № 756/8763/17
ОБОЛОНСЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД МІСТА КИЄВА
______________________________________________________________________
Унікальний № 756/8763/17
Провадження №2/756/3655/23
УХВАЛА

14 червня 2023 Оболонський районний суд м. Києва, в складі:

головуючого судді Диби О.В.

за участю секретаря Колесник А.В.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Києві заяву представника відповідача ОСОБА_1 про відвід головуючому судді у справі за позовом Акціонерного товариства «Комерційний банк «Приватбанк» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості, -

УСТАНОВИВ:

Ухвалою Оболонського районного суду м. Києва від 25.05.2023 заочне рішення від 08.08.2017 у цивільній справі за позовом АТ «Комерційний банк «Приватбанк» до ОСОБА_2 про стягнення заборгованості скасувано, а справу призначено до розгляду в порядку спрощеного позовного провадження з викликом учасників.

13.06.2023 на адресу суду надійшла заява про відвід судді від представника відповідача ОСОБА_1 - адвоката Белінського В.А. В обґрунтування заяви зазначив наступне. 09.06.2023 повноважним представником відповідача безпосередньо у приміщенні Оболонського районного суду міста Києва подано заяву про надання матеріалів цивільної справи № 756/8763/17, однак йому було відмовлено з посиланням на те, що матеріали справи не систематизовано й не підшито. Вважають таку відмову й причини перешкоджанням у доступі відповідачу та її представнику до здійсненні правосуддя, перешкоджанні у можливості Відповідачем здійснювати захист своїх прав, й нехтування нормами процесуального права, а як наслідок і порушення права учасників справи на захист, що призвело до сумнівів в неупередженості та об`єктивності судді.

У порядку ч. 8 ст. 40 ЦПК України суд вирішує питання про відвід судді без повідомлення учасників справи.

Суд, дослідивши матеріали справи, вважає, що заява про відвід головуючому у справі судді є необґрунтованою з наступних підстав.

09.06.2023 на адресу суд від представника відповідача надійшла заява про ознайомлення із матеріалами справи, яка була задоволена.

Підстави та обставини для відводу судді чітко визначені ст. 36 ЦПК України.

Підставою для відводу судді заявником визначено те, що 09.06.2023 йому було відмовлено в наданні матеріалів цивільної справи для ознайомлення з посиланням на те, що матеріали справи не систематизовано й не підшито.

Згідно ч. 7 ст. 56 Закону України «Про судоустрій і статус суддів» суддя зобов`язаний справедливо, безсторонньо та своєчасно розглядати і вирішувати судові справи відповідно до закону з дотриманням засад і правил судочинства; дотримуватися правил суддівської етики, у тому числі виявляти та підтримувати високі стандарти поведінки у будь-якій діяльності з метою укріплення суспільної довіри до суду, забезпечення впевненості суспільства в чесності та непідкупності суддів.

Пунктом 5 постанови Пленуму Верховного Суду України №8 від 13.06.2007 «Про незалежність судової влади» визначено, що відповідно до закону суддя не може брати участь у розгляді справи і підлягає відводу (самовідводу), якщо він заінтересований у результаті розгляду справи або є інші обставини, які викликають сумнів в об`ктивності та неупередженості судді.

За приписами п. 1 ст. 6 Конвенції про захист прав і основоположних свобод (далі - Конвенція) передбачено, що кожен має право на справедливий розгляд його справи незалежним і безстороннім судом, встановленим законом, який вирішить спір щодо його прав та обов`язків цивільного характер або встановить обґрунтованість будь-якого висунутого проти нього кримінального обвинувачення.

У відповідності до практики Європейського суду з прав людини, при оцінці безсторонності суду слід розмежовувати суб`єктивний та об`єктивний аспект. Так у справі «Гаусшильдт проти Данії», «Мироненко і Мартиненко проти України» зазначається, що наявність безсторонності, для цілей пункту 1 статті 6 Конвенції, має визначатися за допомогою суб`єктивного та об`єктивного критеріїв. Щодо суб`єктивної складової даного поняття, то у справі «Гаусшильдт проти Данії» вказано, що потрібні докази фактичної наявності упередженості судді для відсторонення його від справи. Причому суддя вважається безстороннім, якщо тільки не з`являються докази протилежного. Таким чином, існує презумпція неупередженості судді, а якщо з`являються сумніви щодо цього, то для його відводу в ході об`єктивної перевірки має бути встановлена наявність певної особистої заінтересованості судді, певних його прихильностей, уподобань стосовно однієї зі сторін у справі.

У кожній окремій справі слід визначити, чи мають стосунки, що розглядаються, таку природу та ступінь, що свідчать про те, що суд не є безстороннім (рішення у справі «Мироненко і Мартиненко проти України»). Зазначену позицію Європейського суду підтримав і Верховний Суд України у справі №5-15п12 (ухвала Верховного Суду України від 01.03.2012 у справі №5-15п12).

Статтею 36 ЦПК України визначено, що суддя не може розглядати справу і підлягає відводу (самовідводу), якщо: 1) він є членом сім`ї або близьким родичем (чоловік, дружина, батько, мати, вітчим, мачуха, син, дочка, пасинок, падчерка, брат, сестра, дід, баба, внук, внучка, усиновлювач чи усиновлений, опікун чи піклувальник, член сім`ї або близький родич цих осіб) сторони або інших учасників судового процесу, або осіб, які надавали стороні або іншим учасникам справи правничу допомогу у цій справі, або іншого судді, який входить до складу суду, що розглядає чи розглядав справу; 2) він брав участь у справі як свідок, експерт, спеціаліст, перекладач, представник, адвокат, секретар судового засідання або надавав стороні чи іншим учасникам справи правничу допомогу в цій чи іншій справі; 3) він прямо чи побічно заінтересований у результаті розгляду справи; 4) було порушено порядок визначення судді для розгляду справи; 5) є інші обставини, що викликають сумнів в неупередженості або об`єктивності судді.

Разом з тим, відповідно до ч. 4 ст. 36 ЦПК України незгода сторони з процесуальним рішенням судді, рішення або окрема думка судді в інших справах, висловлена публічно думка судді щодо того чи іншого юридичного питання не може бути підставою для відводу.

У випадку порушення норм процесуального права під час розгляду справи, такі обставини, можуть слугувати підставою для скасування відповідного рішення суду.

З огляду на вищевикладене, суд вважає, що обставини, на які посилався адвокат Белінський В.А. як підстави для відводу, не можуть викликати сумнів у неупередженості судді, не є підставою для відводу судді чи свідчити про його певну особисту заінтересованість, прихильності, уподобання стосовно однієї з сторін у справі. Таким чином, заява про відвід є необґрунтованою.

У відповідності до ч. 3 ст. 40 ЦПК України якщо суд доходить висновку про необґрунтованість заявленого відводу і заява про такий відвід надійшла до суду за три робочі дні (або раніше) до наступного засідання, вирішення питання про відвід здійснюється суддею, який не входить до складу суду, що розглядає справу, і визначається у порядку, встановленому частиною першою статті 33 цього Кодексу. Такому судді не може бути заявлений відвід.

З огляду на викладене, а також зважаючи на те, що заява про відвід головуючого надійшла раніше, ніж за три робочі дні до наступного засідання, суд вважає за необхідне передати справу до відділу організаційного забезпечення розгляду цивільних та адміністративних справ Оболонського районного суду м. Києва для визначення складу суду та розгляду заяви про відвід головуючого судді Диби О.В.

За таких обставин, керуючись ст. 33-40 ЦПК України, суд -

ПОСТАНОВИВ:

Визнати необґрунтованою заяву представника відповідача ОСОБА_1 про відвід головуючому судді у справі за позовом Акціонерного товариства «Комерційний банк «Приватбанк» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості.

Цивільну справу ун. 756/8763/17, пр. №2/756/3655/23за позовом Акціонерного товариства «Комерційний банк «Приватбанк» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості - передати до відділу організаційного забезпечення розгляду цивільних та адміністративних справ Оболонського районного суду м. Києва для визначення складу суду та розгляду заяви про відвід головуючого судді Диби О.В.

Ухвала суду набирає законної сили після її підписання суддею.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя Олексій ДИБА