Справа № 147/746/23
Провадження № 2/147/216/23
УХВАЛА

про залишення позову без руху

14 червня 2023 року смт Тростянець

Суддя Тростянецького районного суду Вінницької області Натальчук О.А., розглянувши матеріали позовної заяви ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про поділ майна подружжя, -

ВСТАНОВИВ:

У червні 2023 року ОСОБА_1 звернулася до Тростянецького районного суду Вінницької області з позовом до ОСОБА_2 про поділ майна подружжя. Просила розділити між ними спільно нажите майно, а саме : автомобіль ЗАЗ SENS, виділивши ОСОБА_1 вартості та стягнення з відповідача компенсації у розмірі 58597 грн.; розділити житловий будинок та господарські будівлі, що розташовані в АДРЕСА_1 , виділивши позивачу в натурі частину, а саме кухню, ванну та спальну кімнату; поділити між сторонами холодильник, газову плиту, пральну машину, ліжко, кухонний стіл з стільцями, рушниці- всього на суму 106400 грн. Також просила стягнути судові витрати.

Статтею 129 Конституції України як одну із засад судочинства визначено рівність усіх учасників судового процесу перед законом і судом.

Згідно з частини першої статті 4 ЦПК України кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів.

Порядок звернення до суду за судовим захистом урегульований ЦПК України. Подання позовної заяви має відбуватись з дотриманням певних умов.

Згідно статті 19 ЦПК України цивільне судочинство здійснюється за правилами, передбаченими цим Кодексом.

Вирішуючи питання про відкриття провадження, судом встановлено, що позовну заяву подано з порушенням вимог ст. ст. 175, 177 ЦПК України, а тому дана позовна заява підлягає залишенню без руху з наступних підстав.

Відповідно до п. 3 ч. 3 ст. 175 ЦПК України, позовна заява повинна містити зазначення ціни позову, якщо позов підлягає грошовій оцінці; обґрунтований розрахунок сум, що стягуються чи оспорюються.

Також у позові повинен міститися виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги із зазначенням доказів, що підтверджують вказані обставини (п.5 ч.3 ст. 175 ЦПК України).

Відповідно до ч. 4 ст. 177 ЦПК України до позовної заяви додаються документи, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, що підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Розмір та порядок сплати судового збору врегульовано Законом України «Про судовий збір».

Так, згідно зі ст. 4 цього Закону, за подання до суду фізичною особою позовної заяви майнового характеру, сплачується судовий збір у розмірі 1 відсотку ціни позову, але не менше 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб та не більше 5 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Як вбачається із позовної заяви, позивачем ставиться питання про поділ майна подружжя та виділення в натурі рухомого та нерухомого майна, а саме: автомобіля, житлового будинку з господарськими будівлями, меблів, техніки та зброї.

При цьому, у позовній заяві не визначено вартість вказаного майна та ціну позову, виходячи із якої повинен бути сплачений судовий збір у справі. Не долучено доказів на підтвердження дійсної вартості нерухомого майна на період звернення до суду із позовом.

Натомість долучено квитанцію про оплату судового збору на суму 1073 грн.

Підстав для звільнення від сплати судового збору позивач у позові не вказує.

Відповідно до положень ч. 1 ст. 176 ЦПК України, ціна позову визначається: у позовах про визнання права власності на майно або його витребування - вартістю майна; у позовах про право власності на нерухоме майно, що належить фізичним особам на праві приватної власності, - дійсною вартістю нерухомого майна, а на нерухоме майно, що належить юридичним особам, - не нижче його балансової вартості.

Враховуючи, що предметом даного спору є, вимога про поділ майна, що на думку позивача являється спільним майном сторін, вказане зумовлює визначення у позовній заяві ціни позову, виходячи з дійсної ринкової вартості частини майна на яку претендує позивач, яка має бути підтверджена належними доказами, серед іншого висновком (звітом) суб`єкта оціночної діяльності.

Враховуючи наведене, суддя позбавлений можливості перевірити достатність сплаченого судового збору у справі та встановити, яку саме суму слід доплатити позивачу.

При цьому слід зазначити, що судовий збір має бути сплачений або перерахований за такими реквізитами: Отримувач коштів - ГУК у Вінницькій області/Тростянець/22030101, Код отримувача: (код за ЄДРПОУ) 37979858, Банк отримувача: Казначейство України (ЕАП), Рахунок отримувача: UA0002844, Код класифікації доходів бюджету: 22030101, Найменування коду класифікації доходів бюджету: Судовий збір (ДСА України, 050).

Також варто зазначити, що згідно ч. 2, ч. 4, ч. 5 ст. 95 ЦПК України письмові докази подаються в оригіналі або в належним чином засвідченій копії, якщо інше не передбачено цим Кодексом. Якщо для вирішення спору має значення лише частина документа, подається засвідчений витяг з нього. Копії документів вважаються засвідченими належним чином, якщо їх засвідчено в порядку, встановленому чинним законодавством. Учасник справи підтверджує відповідність копії письмового доказу оригіналу, який заходиться у нього, своїм підписом із зазначенням дати такого засвідчення.

Всупереч вимог ст. 95 ЦПК України, до позовної заяви долучено копію ухвали Тростянецького районного суду Вінницької області від 05.06.2023, яка належним чином не засвідчена, що виключає можливість використання її як доказів у справі.

Відповідно до ч. 1, 2 ст. 185 ЦПК України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях175 і 177 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

З огляду на вищевикладене, позивачу слід визначити ціну позову, виходячи із заявлених вимог, долучити докази на підтвердження такої ціни, а саме вартості майна, дійсної на момент звернення до суду, та відповідно доплатити судовий збір у справі та долучити документ, що підтверджує сплату такого судового збору.

При цьому, способом виконання ухвали суду є складання тексту нової редакції позовної заяви із усуненими недоліками, а також подання до суду належними чином завірених доказів, на підтвердження обставин, викладених у позові, а не подання суду роз`яснень, заяв, пояснень.

Виправлена позовна заява із додатками має бути подана в примірниках для суду та учасників справи.

При цьому суддя зауважує, що залишення позовної заяви без руху не є обмеженням права позивача на доступ до правосуддя.

Так, згідно з усталеною практикою Європейського суду з прав людини, сформульованою, зокрема, в рішеннях від 20 травня 2010 року у справі "Пелевін проти України" (пункт 27), від 30 травня 2013 року у справі "Наталія Михайленко проти України" (пункт 31), в яких зазначено, що право на доступ до суду не є абсолютним та може підлягати обмеженням, зокрема, щодо умов прийнятності скарг, оскільки право на доступ до суду за своєю природою потребує регулювання державою; регулювання може змінюватися у часі та місці відповідно до потреб та ресурсів суспільства та окремих осіб.

Суд також враховує позицію Європейського суду з прав людини, викладену, зокрема, у пункті 55 справи "Креуз проти Польщі", про те, що обмеження, накладене на доступ до суду, буде несумісним із пунктом першим статті 6 Конвенції, якщо воно не переслідує законної мети або коли не існує розумної пропорційності між застосованими засобами та законністю цілі, якої прагнуть досягти ("Kreuz v. Poland" № 28249/95).

Отже, встановлюючи конкретні вимоги до змісту та форми позовної заяви, а також до документів, які мають бути до неї додані, ЦПК України при цьому покладає обов`язок на суд перевірити виконання позивачем цих вимог та прийнятності позовної заяви на стадії вирішення питання про відкриття провадження по справі.

Керуючись ст. ст. 175, 185, 260, 353 ЦПК України, суд, -

п о с т а н о в и в:

Позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про поділ майна подружжя - залишити без руху, надавши позивачу строк для усунення недоліків тривалістю десять днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

Роз`яснити позивачу, що якщо у встановлений строк вказані недоліки не будуть усунені, позовна заява буде вважатися неподаною та повернута.

Ухвала окремо від рішення суду оскарженню не підлягає.

Суддя Олена НАТАЛЬЧУК