Справа № 202/4717/22
Провадження № 2/202/300/2023
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

11 травня 2023 року місто Дніпро

Індустріальний районний суд міста Дніпропетровська у складі головуючої судді Марченко Н.Ю., за участю секретаря судового засідання Різниченко Я.М., відповідача ОСОБА_1 , розглянувши у відкритому судовому засіданні за правилами спрощеного позовного провадження цивільну справу за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_1 про розірвання шлюбу, -

В С Т А Н О В И В:

У серпні 2022 року позивач звернувся до Індустріального районного суду м. Дніпропетровська з позовом про розірвання шлюбу, укладеного між ним і ОСОБА_1 07 березня 2019 року в Бахмутському районному відділі державної реєстрації актів цивільного стану Головного територіального управління юстиції у Донецькій області, актовий запис № 20.

Позовні вимоги обґрунтовані тим, що після укладення шлюбу відносини між ними погіршилися. Зникло взаєморозуміння та взаємоповага. Між ними постійно виникали сварки, що призвело до припинення шлюбних відносин.

На час подання позову проживають окремо.

Вважає, що примирення між ними неможливе.

Спільних дітей з відповідачем не мають.

У зв`язку з наведеним позивач просить шлюб між ним і відповідачем розірвати.

Розпорядженням Верховного Суду від 15.03.2022 року за № 8/0/9-22 «Про зміну територіальної підсудності судових справ в умовах воєнного стану (Краматорський міський суд Донецької області)» змінено територіальну підсудність судових справ Краматорського міського суду Донецької області Індустріальному районному суду м. Дніпропетровська.

Ухвалою Індустріального районного суду міста Дніпропетровська від 29 вересня 2022 року у справі було відкрито спрощене позовне провадження з повідомленням (викликом) сторін.

До початку розгляду справи відповідачем був поданий відзив на позов, в якому вона проти позову заперечує, посилаючись на те, що твердження позивача, викладені в позові, про припинення шлюбних відносин та окреме проживання, не відповідають дійсності.

У судове засідання позивач не з`явився, надав заяву про розгляд справи в його відсутність, в якій позов підтримав.

Відповідач, яка брала участь у судовому засіданні в режимі відеоконференції, позов не визнала.

Ухвалою суду від 09 лютого 2023 року судом був наданий сторонам строк для примирення тривалістю два місяці, а провадження у справі зупинено.

У встановлений судом строк примирення між сторонами не відбулося.

Ухвалою суду від 11 квітня 2023 року провадження у справі було поновлено.

З заяви позивача вбачається, що він наполягає на розірванні шлюбу.

Суд, з`ясувавши всі обставини справи та перевіривши їх доказами, приходить до висновку, що позов підлягає задоволенню з огляду на наступне:

Судом установлено, що 07 березня 2019 Бахмутським районним відділом державної реєстрації актів цивільного стану Головного територіального управління юстиції у Донецькій області був зареєстрований шлюб між ОСОБА_2 та ОСОБА_3 , про що складений актовий запис № 20.

Прізвище дружини після реєстрації шлюбу « ОСОБА_4 ».

Спільних малолітніх чи неповнолітніх дітей сторони не мають.

Як вбачається з позовної заяви та заяв позивача, шлюбні відносини між сторонами припинені, сторони проживають окремо, примирення між ними не відбулося та позивач наполягає на розірванні шлюбу.

Доводи відповідача, викладені у відзиві на позов, про продовження шлюбно-сімейних відносин з позивачем жодними належними та допустимими доказами не підтвердженні.

Відповідно до статті 51 Конституції України, а також статті 24 СК України шлюб ґрунтується на вільній згоді жінки і чоловіка.

Статтею 56 СК України передбачено право кожного з подружжя припинити шлюбні відносини.

Згідно зі статтею 112 СК України суд постановляє рішення про розірвання шлюбу, якщо буде встановлено, що подальше спільне життя подружжя та збереження шлюбу суперечило б інтересам одного з них, інтересам їх дітей, що мають суттєве значення.

Суд враховує взаємовідносини між сторонами, причини позову про розірвання шлюбу, викладені позивачем у позовній заяві, зокрема, відсутність між сторонами взаєморозуміння, всі інші обставини життя сторін, а саме нетривалість шлюбу, відсутність спільних дітей, припинення шлюбних відносин, окреме проживання, категоричне небажання позивача зберегти шлюб.

За цих підстав суд вважає, що подальше спільне життя та збереження шлюбу суперечить інтересам позивача, а тому шлюб між сторонами слід розірвати.

Відповідно до ст. 113 СК України особа, яка змінила своє прізвище у зв`язку з реєстрацією шлюбу, має право після розірвання шлюбу надалі іменуватися цим прізвищем або відновити своє дошлюбне прізвище.

Оскільки відповідач не просила змінити її прізвище на дошлюбне, після розірвання шлюбу прізвище відповідачу слід залишити « ОСОБА_4 ».

При вирішенні питання про судові витрати суд виходить з того, що відповідно до статті 133 ЦПК України судові витрати складаються з судового збору та витрат, пов`язаних з розглядом справи.

Згідно з частиною 1 статті 141 ЦПК України судовий збір покладається на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог.

Якщо сторону, на користь якої ухвалено рішення, звільнено від сплати судових витрат, з другої сторони стягуються судові витрати на користь осіб, які їх понесли, пропорційно до задоволеної чи відхиленої частини вимог, а інша частина компенсується за рахунок держави у порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України (ч. 6 ст. 141 ЦПК України).

Відповідно до п. 13 ч. 1 ст. 5 Закону України «Про судовий збір» позивач звільнений від сплати судового збору.

Відтак у зв`язку з задоволенням позову з відповідача слід стягнути у дохід держависудовий збір у розмірі 992 грн. 40 коп.

Керуючись ст. ст. 258-259, 263-265 ЦПК України, суд

У Х В А Л И В:

Позов ОСОБА_2 до ОСОБА_1 про розірвання шлюбу задовольнити.

Розірвати шлюб між ОСОБА_2 та ОСОБА_1 , який зареєстрований 07 березня 2019 року в Бахмутському районному відділі державної реєстрації актів цивільного стану Головного територіального управління юстиції у Донецькій області, актовий запис № 20.

Прізвище дружині після розірвання шлюбу залишити « ОСОБА_4 ».

Стягнути з ОСОБА_1 в дохід держави судовий збір у розмірі 992 (дев`ятсот дев`яносто дві) грн. 40 коп.

Учасники справи, а також особи, які не брали участі у справі, якщо суд вирішив питання про їхні права, свободи, інтереси та (або) обов`язки, мають право оскаржити рішення суду в апеляційному порядку повністю або частково.

Апеляційна скарга на рішення суду подається до Дніпровського апеляційного суду безпосередньо або через Індустріальний районний суд міста Дніпропетровська (до дня початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи) протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Учасник справи, якому повне рішення суду не було вручено у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження - якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Дані позивача: ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , зареєстроване місце проживання: АДРЕСА_1 , РНОКПП НОМЕР_1 .

Дані відповідача: ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , зареєстроване місце проживання: АДРЕСА_2 , РНОКПП НОМЕР_2 .

Суддя Н.Ю. Марченко