УХВАЛА

08.06.2023

Справа № 522/41/23

Провадження № 2/522/15/23

Приморський районний суд м. Одеси у складі: головуючого судді Ярема Х.С., при секретарі судового засідання Кніш Д.А., розглянув питання про прийняття заяви про зміну предмету та підстав позову (уточненого позову).

ВСТАНОВИВ:

У провадженні суду перебуває справа за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 .

В позові позивач просила суд:

1) розірвати шлюб між ОСОБА_1 до ОСОБА_2 ;

2) визнати за позивачем право власності на 1/2 частку частини житлового будинку з усіма господарськими будівлями і спорудами, що належить відповідачу;

3) визнати за позивачем право власності на 1/2 частку автомобіля Мазда-6, д.н.з НОМЕР_1 ., що належить відповідачу.

10.02.2023 відкрито загальне позовне провадження.

15.03.2023 відповідач подав відзив на позов.

Сторони просили справу розглядати без їхньої участі.

24.03.2023 позивачем подано заяву, в якій вона зазначає про зміну предмету та підстав позову, одночасно надавши уточнену позовну заяву про розірвання шлюбу та поділу майна. Також в уточненій позовній заяві заявляє клопотання про витребування доказів.

Так, уточненою позовною заявою позивач просить суд:

1) розірвати шлюб;

2) визнати за позивачем право власності на 1/2 частку частини житлового будинку з усіма господарськими будівлями і спорудами, що належить відповідачу;

3) стягнути з відповідача на користь позивача компенсацію проданого автомобіля у розмірі 1/2 частки, що складає 80 000 грн.

Вирішуючи питання прийняття заяви про зміну предмету та підстав позову, уточненої позовної заяви, суд зазначає наступне.

Процесуальним законом не передбачено права позивача на подання заяв (клопотань) про "доповнення" або "уточнення" позовних вимог, або заявлення "додаткових" позовних вимог і т.п. Тому в разі надходження до суду однієї із зазначених заяв (клопотань) останній, виходячи з її змісту, а також змісту раніше поданої позовної заяви та конкретних обставин справи, повинен розцінювати її як:

- подання іншого (ще одного) позову, чи

- збільшення або зменшення розміру позовних вимог, чи

- об`єднання позовних вимог, чи

- зміну предмета або підстав позову.

Про це зазначено в постанові Верховного Суду від 03.08.2020 у справі № 911/2139/19.

Позивач зазначає саме про зміну уточненою позовною заявою предмету і підстав позову.

Зміна предмета позову означає зміну вимоги, з якою позивач звернувся до відповідача.

Предмет позову це частина позову, яка становить матеріально-правову вимогу позивача до відповідача, щодо якої суд повинен ухвалити рішення. Ця вимога повинна мати правовий характер, тобто бути врегульованою нормами матеріального права, а також підпадати під цивільну юрисдикцію.

Підстава позову це частина позову, яка відображає обставини, якими позивач обґрунтовує свої вимоги і докази, що підтверджують кожну обставину, а також наявність підстав для звільнення від доказування.

Відтак зміна предмета позову означає зміну вимоги, з якою позивач звернувся до відповідача, а зміна підстав позову - це зміна обставин, на яких ґрунтується вимога позивача.

Під збільшенням або зменшенням розміру позовних вимог слід розуміти відповідно збільшення або зменшення кількісних показників за тією ж самою вимогою, яку було заявлено в позовній заяві. Збільшено (чи зменшено) може бути лише розмір вимог майнового характеру. Під збільшенням розміру позовних вимог не може розумітися заявлення ще однієї чи кількох вимог, додатково до викладених у позовній заяві. Неправомірно під виглядом збільшення розміру позовних вимог висувати нові вимоги, які не були зазначені у тексті позовної заяви.

Позивач може змінити або підставу, або предмет позову. Одночасна зміна підстав і предмету позову не допускається. Якщо в процесі розгляду справи повністю змінюються підстави й предмет позову, то це слід розглядати як нові позовні вимоги, які мають бути оформлені письмовою заявою у відповідності з ЦПК України і одночасною відмовою від раніше заявлених вимог. Зокрема, такий правовий висновок надано Верховним Судом у рішенні від 13.03.2018 року в справі № 916/1764/17.

Отже, у разі подання позивачем клопотання (заяви), направленого на одночасну зміну предмета і підстави позову, суд з урахуванням конкретних обставин повинен відмовити в задоволенні такого клопотання (заяви).

Як видно, позивач звернувся з первісним позовом з вимогами про розірвання шлюбу, визнання право власності на 1/2 частини житлового будинку, визнання право власності на 1/2 частку автомобіля.

При цьому, підставами цих позовних вимог є припинення шлюбних відносин, бажання здійснити поділ спільного майна подружжя сторін шляхом визнання по 1/2 права власності позивача в цьому майні, право власності на яке повністю належить відповідачеві.

Разом з тим, в уточненій позовній заяві позивачем уже змінено предмет позову (замість визнання за нею права власності на 1/2 на автомобіль, вона просить стягнути компенсацію частки вартості автомобіля відповідно до 1/2) та змінює цим підстави позову, з посиланням на те, що автомобіль, яке позивач вважає спільним майном подружжя, відчужено відповідачем без її згоди.

Отже, за змістом поданої до суду уточненої позовної заяви, позивач одночасно змінила і предмет, і підстави позову, що не передбачено ст. 49 ЦПК України.

Таким чином, суд приходить до висновку про відсутність підстав для прийняття заяви позивача про уточнення позовних вимог, оскільки позивачем заявляються поряд із раніше заявленими нові додаткові вимоги (новий предмет, нова підстава, новий зміст), які не можуть вважатись такими, що змінюють раніше заявлений предмет спору, тому уточнена позовна заява позивача є фактично новим позовом.

Крім того, суд звертає увагу позивача на те, що клопотання про витребування доказів, зокрема, про витребування у відповідача оригіналів правовстановлюючих документів на спірне майно, по-перше, мають бути належним чином оформлені у вигляді окремого клопотання; по-друге, їх витребування має стосуватись предмету спору; по-третє, можуть бути заявлені лише в тому випадку, якщо позивач доведе неможливість отримання цих документів самостійно (ч.1, 2 ст. 84 ЦПК України).

Отже, зазначення в прохальній частині позовної заяви вимог про витребування доказів є процесуально недопустимим, адже клопотання про витребування доказів оформлюється окремим процесуальним документом та має відповідати положенням ст. ст. 84, 183 ЦПК України.

Звертаючись до суду з клопотанням про витребування у відповідача оригіналів правовстановлюючих документів на майно, позивачем цих вимог не дотримано.

Керуючись ст.ст. 49, 260, 353 ЦПК України, суд -

УХВАЛИВ:

Відмовити позивачеві у прийнятті заяви про зміну предмету та підстав позову (уточненої позовної заяви).

Ухвала не підлягає апеляційному оскарженню.

Суддя Ярема Х.С.