Справа № 151/267/23
Провадження №2/151/81/23
12 червня 2023 року смт. Чечельник
Чечельницький районний суд Вінницької області
у складі: судді Моцного В.С.
за участю секретаря судових засідань Добровольської М.С.
розглянувши у відкритому судовому засіданні в смт.Чечельник Вінницької області в порядку спрощеного позовного провадження, з викликом сторін цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу,
ОСОБА_1 звернулася з позовом в суд до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу, мотивуючи його тим, що 20 травня 2017 року Центральним відділом державної реєстрації шлюбів Головного територіального управління юстиції у місті Києві між нею та відповідачем був зареєстрований шлюб, за актовим записом №798. Від даного шлюбу дітей не мають. У спільному шлюбі прожили майже шість років і будували міцні сімейні відносини, але це стосувалося перших п`ять років їх спільного життя, але останній рік вони разом не проживають та в подальшому не можуть разом проживати. Просить шлюб розірвати, судові витрати залишити за нею.
Ухвалою суду від 17 травня 2023 року у справі відкрито провадження, за правилами спрощеного позовного провадження, з викликом сторін.
Позивачка у судове засідання не з`явилася, подавши до суду письмову заяву про розгляд справи без її участі. Позов просить задоволити, судові витрати залишити за нею. У разі неявки відповідача, не заперечує проти винесення заочного рішення.
Відповідач в судове засідання не з`явився, хоча був належним чином повідомлений про час та місце розгляду справи, про що свідчать підтвердження про розміщення оголошення на офіційному веб-сайті судової влади України, що відповідає вимогам ст. 128 ЦПК України. Заяви про розгляд справи за його відсутності не надходило, тому суд ухвалив винести по даній справі заочне рішення, і позивачка проти цього не заперечує.
За таких підстав відповідач вважається належно повідомленим про дату, час і місце судового засідання.
Відповідно до ч. 1 ст. 280 ЦПК України, суд може ухвалити заочне рішення на підставі наявних у справі доказів за одночасного існування таких умов: 1) відповідач належним чином повідомлений про дату, час і місце судового засідання; 2) відповідач не з`явився в судове засідання без поважних причин або без повідомлення причин; 3) відповідач не подав відзив; 4) позивач не заперечує проти такого вирішення справи.
За таких обставин, відповідно до ст. 280 ЦПК України, суд ухвалює заочне рішення у відсутність відповідача на підставі наявних у справі доказів, оскільки позивач не заперечує проти такого порядку вирішення справи.
Оскільки розгляд справи здійснюється судом за відсутності осіб, які беруть участь у справі, відповідно до ч. 2 ст. 247 ЦПК України фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.
Суд, дослідивши матеріали справи та всебічно проаналізувавши обставини в їх сукупності, прийшов до висновку, що позов підлягає задоволенню з наступних підстав.
Як вбачається з матеріалів справи, сторони відповідно до свідоцтва про шлюб серія НОМЕР_1 виданого 20 травня 2017 року Центральним відділом державної реєстрації шлюбів Головного територіального управління юстиції у місті Києві, зареєстрували шлюб 20 травня 2017 року, про що складено актовий запис № 798. (а.с. 6)
Відповідно до положень ч. 1 ст. 3 ЦПК України, цивільне судочинство здійснюється відповідно до Конституції України, цього Кодексу, Закону України "Про міжнародне приватне право", законів України, що визначають особливості розгляду окремих категорій справ, а також міжнародних договорів, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України.
Відповідно до ч. 1 ст. 4 Закону України "Про міжнародне приватне право" право, що підлягає застосуванню до приватно-правових відносин з іноземним елементом, визначається згідно з колізійними нормами та іншими положеннями колізійного права цього Закону, інших законів, міжнародних договорів України.
Відповідно до положень ст. 51 Конституції України та ч. 1 ст. 24 Сімейного кодексу України шлюб ґрунтується на вільній згоді жінки та чоловіка. Примушування жінки та чоловіка до шлюбу не допускається.
Згідно ч. 1 ст. 60 Закону України "Про міжнародне приватне право" правові наслідки шлюбу визначаються спільним особистим законом подружжя, а за його відсутності - правом держави, у якій подружжя мало останнє спільне місце проживання, за умови, що хоча б один з подружжя все ще має місце проживання у цій державі, а за відсутності такого - правом, з яким обидва з подружжя мають найбільш тісний зв`язок іншим чином. Таким чином, якщо подружжя є громадянами різних держав, і на час розірвання шлюбу хоча б один з них продовжує проживати на території України, то розірвання шлюбу проводиться за законодавством України.
Статтею 63 Закону України "Про міжнародне приватне право" передбачено, що припинення шлюбу та правові наслідки припинення шлюбу визначаються правом, яке діє на цей час щодо правових наслідків шлюбу.
Так, згідно зі ст. 24 Сімейного кодексу України, шлюб ґрунтується на вільній згоді жінки та чоловіка. Примушування жінки та чоловіка до шлюбу не допускається. Таке положення національного законодавства України відповідає ст.16 Загальної декларації прав людини, прийнятої Генеральною Асамблеєю ООН 10 грудня 1948 року, згідно з якою чоловіки і жінки, які досягли повноліття, мають право без будь-яких обмежень за ознакою раси, національності або релігії одружуватися і засновувати сім`ю. Вони користуються однаковими правами щодо одруження під час шлюбу та під час його розірвання. Позов про розірвання шлюбу може бути пред`явлений одним із подружжя (ст.110 СК України).
Частиною 3 ст. 105 Сімейного кодексу України передбачено, що шлюб припиняється внаслідок його розірвання за позовом одного з подружжя на підставі рішення суду, відповідно до статті 110 цього Кодексу.
Відповідно до ч. 3 ст. 109 Сімейного кодексу України, передбачено, що суд постановляє рішення про розірвання шлюбу, якщо буде встановлено, що заява про розірвання шлюбу відповідає дійсній волі дружини та чоловіка і що після розірвання шлюбу не будуть порушені їхні особисті та майнові права, а також права їхніх дітей.
Відповідно до статтей 110-112 Сімейного кодексу України, позов про розірвання шлюбу може бути пред`явлений одним із подружжя. Суд постановляє рішення про розірвання шлюбу, якщо буде встановлено, що подальше спільне життя подружжя і збереження шлюбу суперечило б інтересам одного з них, інтересам дитини, що має істотне значення.
Згідно ч. 2 ст. 114 Сімейного кодексу України у разі розірвання шлюбу судом, шлюб припиняється у день набрання чинності рішенням суду про розірвання шлюбу.
Враховуючи зазначені позивачем причини розірвання шлюбу, характер їх відносин, наполягання на розірванні шлюбу, твердження, що збереження сім`ї неможливо, оскільки шлюбні стосунки фактично припинені та те, що разом не проживають, суд вважає, що позовні вимоги підлягають задоволенню, шлюб між сторонами необхідно розірвати.
Відповідно до вимог ч. 1 ст. 141 ЦПК України, судовий збір покладається на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог.
Оскільки позивач просив залишити судовий збір за ним, суд, враховуючи його прохання, залишає судовий збір за позивачем.
На підставі викладеного та керуючись статтями 259, 263-265, 268, 273, 354-355 ЦПК України, суд-
Позовну заяву задовольнити повністю.
Шлюб між ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , картка платника податків НОМЕР_2 , місце реєстрації та проживання: АДРЕСА_1 та ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , картка платника податків НОМЕР_3 , останнє відоме місце реєстрації проживання: АДРЕСА_1 , зареєстрований 20 травня 2017 року Центральним відділом державної реєстрації шлюбів Головного територіального управління юстиції у місті Києві, по актовому запису №798 - розірвати.
Заочне рішення набирає законної сили, якщо протягом строків, встановлених цивільним процесуальним Кодексом, не подані заява про перегляд заочного рішення або апеляційна скарга, або якщо рішення залишено в силі за результатами апеляційного розгляду справи.
Заочне рішення може бути переглянуте судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача.
Заяву про перегляд заочного рішення може бути подано протягом тридцяти днів з дня його проголошення.
Учасник справи, якому повне заочне рішення суду не було вручене у день його проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на подання заяви про його перегляд - якщо така заява подана протягом двадцяти днів з дня вручення йому повного заочного рішення суду. Строк на подання заяви про перегляд заочного рішення може бути також поновлений в разі пропуску з інших поважних причин.
Позивач має право оскаржити заочне рішення в загальному порядку, встановленому Цивільним процесуальним Кодексом.

Суддя Валерій МОЦНИЙ