20.04.2023 Єдиний унікальний номер 205/3985/23
Провадження № 2/205/1840/23
У Х В А Л А

20 квітня 2023 року м. Дніпро

Суддя Ленінського районного суду м. Дніпропетровська Терещенко Т.П., ознайомившись із матеріалами позовної заяви ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , третя особа: Управління служби у справах дітей Адміністрації Новокодацького району Дніпровської міської ради, про внесення частини аліментів на особовий рахунок дитини та визначення часу спілкування,

В С Т А Н О В И В:

19 квітня 2023 року позивач ОСОБА_1 шляхом поштового відправлення «Нова пошта» направив до суду вищевказану позовну заяву, яка надійшла до канцелярії суду 20 квітня 2023 року.

Дослідивши зміст поданої позовної заяви та додані до неї документи вважаю, що позовна заява ОСОБА_1 підлягає залишенню без руху, оскільки не відповідає вимогам ст. ст. 175, 177 ЦПК України та має недоліки, що перешкоджають вирішенню питання про відкриття провадження у справі.

Пунктом 2 частини 3 статті 175 ЦПК України передбачено, що позовна заява повинна містити також ідентифікаційний код юридичної особи в Єдиному державному реєстрі підприємств і організацій України (для юридичних осіб, зареєстрованих за законодавством України), поштовий індекс сторін, відомі адреси електронної пошти.

У порушення зазначених вимог закону, позивачем не зазначено поштові індекси і адреси електронної пошти як позивача, так і відповідача, а також не зазначено ідентифікаційний код юридичної особи в Єдиному державному реєстрі підприємств і організацій України (для юридичних осіб, зареєстрованих за законодавством України), а якщо вказана інформація невідома позивачу, про це потрібно зазначити.

Більш того, частинами 4, 5 статті 19 СК України передбачено, що при розгляді судом спорів щодо участі одного з батьків у вихованні дитини обов`язковою є участь органу опіки та піклування, представленого належною юридичною особою. Орган опіки та піклування подає суду письмовий висновок щодо розв`язання спору на підставі відомостей, одержаних у результаті обстеження умов проживання дитини, батьків, інших осіб, які бажають брати участь у її вихованні, а також на підставі інших документів, які стосуються справи.

Відповідно до ст. 15 Закону України «Про охорону дитинства» у разі коли батьки не можуть дійти згоди щодо участі одного з батьків, який проживає окремо, у вихованні дитини, порядок такої участі визначається органами опіки та піклування за участю батьків виходячи з інтересів дитини. Рішення органів опіки та піклування з цих питань можуть бути оскаржені до суду у порядку, встановленому законом.

Пунктом 72 Порядку провадження органами опіки та піклування діяльності, пов`язаної із захистом прав дитини, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 24 вересня 2008 року № 866 передбачено, що для розв`язання спору, що виник між батьками щодо участі одного з батьків у вихованні дитини, один з батьків подає службі у справах дітей за місцем проживання дитини заяву, копію паспорта, довідку з місця реєстрації (проживання), копію свідоцтва про укладення або розірвання шлюбу (у разі наявності), копію свідоцтва про народження дитини, довідку з місця навчання, виховання дитини, довідку про сплату аліментів (у разі наявності).

Під час розв`язання спорів між батьками щодо спілкування батьків з дітьми служба у справах дітей має захищати інтереси дитини з урахуванням рівних прав та обов`язків матері та батька щодо дитини.

Правовий висновок щодо обов`язковості подання висновку органу опіки та піклування при розгляді судом спорів цієї категорії, а також про необхідність попереднього звернення до органу опіки та піклування для вирішення спору міститься у постанові Верховного Суду від 17 січня 2019 року у справі № 638/18531/16-ц.

Отже, звертаючись з цим позовом до суду, позивачем не зазначено в чому саме полягає спір між сторонами, відсутні підтвердження про перешкоду у спілкуванні батька з дітьми, відомостей щодо звернення позивача до відповідної служби у справах дітей в частині визначення спілкування дітей з батьком, про які зазначено у позовних вимогах, а також не надано висновок відповідного органу опіку та піклування щодо розв`язання спору між батьками про визначення часу спілкування з дітьми.

Також згідно із ч. 4 ст. 177 ЦПК України до позовної заяви додаються документи, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, що підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Відповідно до ч. 4 ст. 175 ЦПК України якщо позовна заява подається особою, звільненою від сплати судового збору відповідно до закону, у ній зазначаються підстави звільнення позивача від сплати судового збору.

Позивач посилається на п. 12 ч. 1 ст. 5 Закону України «Про судовий збір» як на підставу звільнення від сплати судового збору, відповідно до якого військовослужбовці, військовозобов`язані та резервісти, які призвані на навчальні (або перевірочні) та спеціальні збори, звільняються від сплати судового збору за позовами, що пов`язані з виконанням військового обов`язку, а також під час виконання службових обов`язків.

Разом з тим, враховуючи вищенаведене та правовідносини, що виникають з приводу спілкування батька з дітьми, посилання позивача на п. 12 ч. 1 ст. 5 Закону України «Про судовий збір», відповідно до якого позивачі звільняються від сплати судового збору за позовами, що пов`язані з виконанням військового обов`язку, а також під час виконання службових обов`язків, є безпідставним.

Частиною 2 статті 4 Закону України «Про судовий збір» передбачено, що судовий збір сплачується за подання позовної заяви немайнового характеру у розмірі 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб ( 1 073,60 грн. станом на час подання позову позивачем).

Згідно із ч. 3 ст. 6 Закону України «Про судовий збір» у разі коли в позовній заяві об`єднано дві і більше вимог немайнового характеру, судовий збір сплачується за кожну вимогу немайнового характеру.

Отже, оскільки з позовної заяви ОСОБА_1 встановлено, що вона містить дві позовні вимоги немайнового характеру, за які судовий збір слід сплачувати як за дві самостійні позовні вимоги, а тому позивачу слід надати документ на підтвердження сплати судового збору у розмірі 2 147,20 грн. (1 073,60 грн. + 1 073,60 грн.).

Більш того, позивач у позовній заяві заявляє позовну вимогу щодо внесення частини аліментів на особовий рахунок дитини, при цьому не зазначає, якими нормами Цивільного чи Сімейного кодексів України передбачена вказана вимога, та до яких способів захисту цивільних прав і інтересів вона відноситься.

Крім того, згідно із ч. 1 ст. 177 ЦПК України позивач повинен додати до позовної заяви її копії та копії всіх документів, що додаються до неї, відповідно до кількості відповідачів і третіх осіб.

Європейський суд з прав людини у своїй практиці неодноразово наголошував, що право на доступ до суду, закріплене у статті 6 розділу 1 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, не є абсолютним: воно може бути піддане допустимим обмеженням, оскільки вимагає за своєю природою державного регулювання. Держави-учасниці користуються у цьому питанні певною свободою розсуду.

Відповідно до прецедентної практики Європейського суду з прав людини, реалізуючи п. 1 ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод щодо доступності правосуддя та справедливого судового розгляду кожна держава-учасниця Конвенції вправі встановлювати правила судової процедури, в тому числі й процесуальні заборони й обмеження, зміст яких - не допустити судовий процес у безладний рух.

Додержання процесуальної форми і змісту позовної заяви є однією з обов`язкових вимог національного законодавства, що забезпечує право на звернення до суду та порушення судом провадження у справі.

Згідно із ст. 185 ЦПК України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175 і 177 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху. В ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху. Якщо ухвала про залишення позовної заяви без руху постановляється з підстави несплати судового збору у встановленому законом розмірі, суд в такій ухвалі повинен зазначити точну суму судового збору, яку необхідно сплатити.

Оскільки при вирішенні питання про відкриття провадження у справі встановлено, що позовна заява не відповідає вимогам ст. ст. 175, 177 ЦПК України, позовна заява ОСОБА_1 підлягає залишенню без руху з метою надання позивачу строку, що не перевищує десяти днів з дня отримання ним копії ухвали, усунути зазначені недоліки.

Керуючись ст. ст. 175, 177, 185 ЦПК України, суддя

П О С Т А Н О В И В:

Позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , третя особа: Управління служби у справах дітей Адміністрації Новокодацького району Дніпровської міської ради, про внесення частини аліментів на особовий рахунок дитини та визначення часу спілкування - залишити без руху.

Надати позивачу строк для усунення недоліків, який не перевищує десяти днів з дня отримання ним копії ухвали, інакше заява буде вважатися неподаною і повернута позивачу.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя: Т.П. Терещенко

.