У Х В А Л А

про відкриття провадження у цивільній справі

16 червня 2023 року суддя Маньківського районного суду, Черкаської області І.Д.Калієвський, розглянувши матеріали за позовом ОСОБА_1 до Маньківської селищної ради про визнання права власності на майно в порядку спадкування за законом,

В С Т А Н О В И В :

Позивачк звернувся в суд з позовом до відповідача про визнання права власності на майно в порядку спадкування за законом.

На підставу своїх вимог спирається на те, що ІНФОРМАЦІЯ_1 в м. Київ у віці 54 років помер позивача рідний брат ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , про що 25.04.2022 складено відповідний актовий запис №9067, що підтверджується Свідоцтвом про смерть серії НОМЕР_1 , виданим повторно 21.06.2022 Маньківським відділом державної реєстрації актів цивільного стану в Уманському районі Черкаської області Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м.Київ).

Зареєстроване постійне місце проживання брата на день смерті було в буд. АДРЕСА_1 , що підтверджується інформацією, наведеною у довідці виконавчого комітету Маньківської селищної ради Уманського району Черкаської області №112 від 20.02.2023.

Також дана довідка інформує, що спадкоємцями першої черги за законом після смерті ОСОБА_2 є: дружина ОСОБА_3 та діти: ОСОБА_4 і ОСОБА_5 . Заповіт від імені ОСОБА_2 посвідчений Дзензелівським старостинським округом не був.

Попередньо, ІНФОРМАЦІЯ_3 в селі Дзензелівка Маньківського району Черкаської області у віці 75 років помер позивача та брата батько ОСОБА_6 , про що 21.03.2011 зроблено відповідний актовий запис №8, що підтверджується свідоцтвом про смерть серії НОМЕР_2 , виданим 21.03.2011 Дзензелівською сільською радою Маньківського району Черкаської області.

За життя батько залишив заповіт, посвідчений 08.11.2010 уповноваженою посадовою особою Дзензелівської сільської ради Маньківського району Черкаської області за №56, яким заповів все своє майно своїм дітям ОСОБА_1 та ОСОБА_2 .

Після смерті батька він оформив прийняття спадщини та 17.03.2015 Маньківською державною нотаріальною конторою мені видано свідоцтво про право на спадщину за заповітом у спадковій справі №293 за 2011 рік на частку спадкового майна.

Спадкове майно на яке видано це свідоцтво, складається з житлового будинку АДРЕСА_1 .

Позивача брат ОСОБА_2 також оформив прийняття спадщини після смерті батька на свою частку зазначеного спадкового майна - цього житлового будинку, про що 21.12.2016 Маньківською державною нотаріальною конторою було свідоцтво про право на спадщину за заповітом у спадковій справі №293 за 2011 рік.

Тобто, після смерті брата вказане спадкове майно - частку житлового будинку АДРЕСА_1 потрібно оформити у спадщину.

Разом з тим, після смерті брата залишилось також інше спадкове майно - частка земельної ділянки загальною площею 1,2500 га., для ведення товарного сільськогосподарського виробництва під кадастровим номером :02:003:0175, що розташована в адмін.межах Дзензелівської сільської ради Маньківського району Черкаської області, яка належала матері - ОСОБА_7 на підставі державного акту на право власності на земельну ділянку серії ЯБ №183607. Вказане спадкове майно його брат прийняв у спадщину після смерті матері, проте не переоформив спадкових прав у зв`язку із смертю, і тепер ці права перейшли до позивача як до спадкоємця за законом другої черги відповідно до ст. 1262 ЦК України, за якою у другу чергу спадкування за законом мають рідні брати та сестри спадкодавця, його баба та дід як з боку батька, так і з боку матері.

Позивача та брата мати ОСОБА_7 померла ІНФОРМАЦІЯ_4 у віці 76 років в селі Дзензелівка Маньківського району Черкаської області, про що 11.01.2017 складено відповідний актовий запис №3, що підтверджується свідоцтвом про смерть серії НОМЕР_3 , виданим 11.01.2017 виконавчим комітетом Дзензелівської сільської ради Маньківського району Черкаської області.

Довідка виконавчого комітету Маньківської селищної ради від 02.06.2023 підтверджує, що ІНФОРМАЦІЯ_4 померла ОСОБА_7 , яка була зареєстрована в АДРЕСА_1 . Також дана довідка інформує, що спадкоємцями померлої ОСОБА_7 за законом є діти: ОСОБА_8 (покійний, помер ІНФОРМАЦІЯ_5 ), ОСОБА_1 , ОСОБА_2 . На час смерті проживала у житловому будинку синів ОСОБА_1 та ОСОБА_2 в АДРЕСА_1 . Тобто, цією інформацією у сукупності з інформацією про зареєстроване фактичне місце проживання брата підтверджується факт прийняття спадщини ОСОБА_2 після смерті матері відповідно до ч. 3 ст. 1268 ЦК України, за якою спадкоємець, який постійно проживав разом із спадкодавцем на час відкриття спадщини, вважається таким, що прийняв спадщину.

Також вказаною довідкою інформується, що заповіт від імені ОСОБА_7 посвідчений Дзензелівською сільською радою 8 листопада 2010 року, зареєстрований в реєстрі за №55.

Вказаним заповітом ОСОБА_7 заповіла все своє майно своїм дітям ОСОБА_1 та ОСОБА_2 .

Після смерті матері він прийняв спадщину та 08.07.2021 Маньківською державною нотаріальною конторою позивачу видано свідоцтво про право на спадщину за законом у спадковій справі №99 за 2017 рік, зареєстроване в реєстрі за №423 на частку спадкового майна.

Спадкове майно, на яке видано це свідоцтво, складається з земельної ділянки площею 1,2500 га., що розташована в адміністративних межах Дзензелівської сільської ради Маньківського району Черкаської області, яка належала спадкодавцю на підставі державного акту на право власності на земельну ділянку серії ЯБ №183607.

Також у даному свідоцтві про право на спадщину нотаріусом посвідчено, що на підставі ст. 1261 ЦК України, іншим спадкоємцем частки спадкового майна після смерті ОСОБА_7 , є крім позивача також син спадкодавця (його брат) ОСОБА_2 .

Таким чином, загалом після смерті брата залишилось спадкове майно: частка житлового будинку з надвірними будівлями та спорудами по АДРЕСА_1 та частка земельної ділянки для ведення товарного сільськогосподарського виробництва загальною площею 1,2500 га., під кадастровим номером :02:003:0175, що розташована в адмін.межах Дзензелівської сільської ради Маньківського району Черкаської області.

Наявність та належність спадкового майна підтверджується крім вказаного вище, інформацією, наведеною у довідці виконавчого комітету Маньківської селищної ради від 20.02.2023 року №111, даними технічного паспорта та вищевказаного державного акту на право власності на земельну ділянку, свідоцтвами про право на спадщину.

Також, 16.05.2023 за №35/06-09 відділом будівництва, архітектури, житлово-комунального господарства, комунального майна Маньківської селищної ради надано висновок про відповідність забудови земельної ділянки вимогам містобудівної документації, державних будівельних норм і правил.

Згідно даного висновку відділ будівництва, архітектури, житлово-комунального господарства, комунального майна Маньківської селищної ради не заперечує щодо визнання права власності на житловий будинок з господарськими будівлями та спорудами по АДРЕСА_1 , оскільки майно знаходиться в зоні житлової забудови, забудова не порушує прав інших осіб.

З метою оформлення спадщини після смерті брата позивач звернувся до Маньківської державної нотаріальної контори з відповідною заявою про прийняття спадщини, та після спливу строку на прийняття спадщини звернувся за видачею свідоцтв про право на спадщину.

16.02.2023 завідувачем Маньківської державної нотаріальної контори державним нотаріусом Шевченко Н.Г., йому надано постанову про відмову у вчиненні нотаріальної дії від 16.02.2023.

Даною постановою відмовлено у видачі свідоцтв про право на спадщину за законом на частину житлового будинку та частину земельної ділянки ОСОБА_1 після смерті брата ОСОБА_2 , що у свою чергу виключає можливість оформлення спадщини в нотаріальному порядку.

Нотаріусом повідомлено, що на підставі заяви ОСОБА_1 від 24.06.2022 про прийняття спадщини за законом після смерті брата - ОСОБА_2 , померлого ІНФОРМАЦІЯ_1 , державним нотаріусом Маньківської державної нотаріальної контори Черкаської області Шевченко Н.Г., була відкрита спадкова справа №105 за 2022 рік. За даними Спадкового реєстру було перевірено наявність відкритої спадкової справи, спадкового договору чи заповіту, складеного спадкодавцем. На момент заведення спадкової справи, заповіти, спадкові договори та спадкові справи на ім`я та від імені ОСОБА_2 були відсутні. 15.07.2022 звернулася дружина ОСОБА_3 із заявою про прийняття спадщини за законом після смерті чоловіка - ОСОБА_2 , яка є спадкоємцем першої черги спадкування за законом. З цієї підстави нотаріусом відмовлено йому у видачі свідоцтв про право спадщину після смерті брата на вищевказане майно. При цьому нотаріусом перевірено та підтверджено наявність та належність спадкового майна спадкодавцеві ОСОБА_2 .

У видачі свідоцтв про право на спадщину відмовлено, одночасно надано інформацію про те, що спадкова справа заведена за заявою ОСОБА_1 від 24.06.2022, спадкоємець-позивач є таким, що прийняв спадщину.

Згідно п.п. 4.12 п. 4 гл. 10 розділу ІІ Порядку вчинення нотаріальних дій нотаріусами України, затвердженого наказом Міністерства юстиції України від 22.02.2012 року №296/5, зареєстрованого в Міністерстві юстиції України 22 лютого 2012 року за №282/20595, свідоцтво про право на спадщину видається за наявності у спадковій справі всіх необхідних документів. Згідно пункту 4.15 пункту 4 глави 10 розділу ІІ Порядку, видача свідоцтва про право на спадщину на майно, яке підлягає державній реєстрації, проводиться нотаріусом після подання правовстановлюючих документів щодо належності цього майна спадкодавцеві.

Після смерті брата я прийняв спадщину, при цьому всі інші спадкоємці за законом, які вказані у довідці виконавчого комітету Маньківської селищної ради Уманського району Черкаської області №112 від 20.02.2023 відмовились від прийняття спадщини після смерті ОСОБА_2 , що підтверджується відповідними письмовими заявами, справжність підписів на яких засвідчено нотаріально.

Так, від прийняття спадщини відмовились: ОСОБА_3 , дружина покійного, ОСОБА_4 син покійного, ОСОБА_5 дочка покійного.

При цьому, як випливає з вказаної нотаріусом інформації, заяву про прийняття спадщини до нотаріальної контори попередньо подавала лише ОСОБА_3 , дружина покійного, яка пізніше відмовилась від прийняття спадщини.

Відповідно до ч. 1 ст. 1273 ЦК України, спадкоємець за заповітом або за законом може відмовитися від прийняття спадщини протягом строку, встановленого статтею 1270 цього Кодексу. Заява про відмову від прийняття спадщини подається нотаріусу або в сільських населених пунктах - уповноваженій на це посадовій особі відповідного органу місцевого самоврядування за місцем відкриття спадщини.

У даному випадку, у зв`язку з тим, що встановлений ст. 1270 ЦК України шестимісячний строк сплив, не виявляється можливим подання заяви про відмову від прийняття спадщини нотаріусу за місцем відкриття спадщини, однак це не позбавляє права на відмову від спадщини за наявних обставин при наявності іншого спадкоємця, що прийняв спадщину та за умов дії воєнного стану у зв`язку з військовою агресією російської федерації.

Так, відповідно до ч. 1 ст. 1274 ЦК України, спадкоємець за заповітом має право відмовитися від прийняття спадщини на користь іншого спадкоємця за заповітом.

За ч. 2 ст. 1274 ЦК України, спадкоємець за законом має право відмовитися від прийняття спадщини на користь будь-кого із спадкоємців за законом незалежно від черги.

Таким чином, за сукупності інформації, яка міститься у довідці виконавчого комітету Маньківської селищної ради Уманського району Черкаської області №112 від 20.02.2023, у постанові державного нотаріуса Маньківської державної нотаріальної контори Шевченко Н.Г. від 16.02.2023, з урахуванням заяв-відмов від прийняття спадщини ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , ОСОБА_5 , вбачається, що єдиним спадкоємцем з кола спадкоємців, визначеного законом, який реалізував свої права на спадкування після смерті ОСОБА_2 , померлого ІНФОРМАЦІЯ_1 , є лише ОСОБА_1 як спадкоємець за законом.

Оскільки нотаріусом відмовлено у видачі свідоцтв про право на спадщину, за наявних обставин у позивача як спадкоємця немає можливості оформити право власності на майно в іншому порядку, ніж шляхом звернення до суду з даним позовом.

Згідно з ч. 1 ст. 187 ЦПК України, за відсутності підстав для залишення позовної заяви без руху, повернення позовної заяви чи відмови у відкритті провадження суд відкриває провадження у справі протягом п`яти днів з дня надходження позовної заяви або заяви про усунення недоліків, поданої в порядку, передбаченому статтею 185 цього Кодексу.

За положеннями ч. 1 ст. 11 ЦПК України, суд визначає в межах, встановлених цим Кодексом, порядок здійснення провадження у справі відповідно до принципу пропорційності, враховуючи: завдання цивільного судочинства; забезпечення розумного балансу між приватними й публічними інтересами; особливості предмета спору; ціну позову; складність справи; значення розгляду справи для сторін, час, необхідний для вчинення тих чи інших дій, розмір судових витрат, пов`язаних із відповідними процесуальними діями, тощо.

Частиною 4 ст. 19 ЦПК України для розгляду справ, які через складність або інші обставини недоцільно розглядати у спрощеному позовному провадженні призначене загальне позовне провадження.

Керуючись ч. 7 ст. 7, ст. 11, ч. 8 ст. 43, ст. ст. 44, 49, 53, 71, 83, 84, 85, 86, 91, 93, 95, 183, 185, 187, 189, 190-193, 196, 199, 257, ч. 2 ст. 261, ст. ст. 272, 353-355 ЦПК України, п. 8 ч. 11, 15.5 розділу ХІІІ перехідних положень ЦПК України, суддя,-

У Х В А Л И В :

Відкрити провадження в цивільній справі №701/567/23 за позовом ОСОБА_1 до Маньківської селищної ради про визнання права власності на майно в порядку спадкування за законом.

Розгляд справи провести в порядку загального позовного провадження.

Почати підготовче провадження з дня постановлення цієї ухвали.

Проведення підготовчого засідання призначити на 26 червня 2023 року о 12 годині 40 хвилин в Маньківському районному суді Черкаської області (вул. Соборна, буд. 8, смт. Маньківка Маньківського району Черкаської області).

Роз`яснити учасникам справи право на підставі ч. 7 ст. 7 ЦПК України, звернутись до суду з клопотанням про проведення розгляду справи у закритому судовому засіданні з метою запобігання розголошенню відомостей про інтимні чи інші особисті сторони життя учасників справи.

Учасникам справи надіслати копії ухвали про відкриття провадження у справі (в паперовій формі рекомендованим листом з повідомленням про вручення) протягом двох днів з дня її складення у відповідності до ч. 5 ст. 272 ЦПК України.

Відповідачу та третім особам разом з копією ухвали про відкриття провадження у справі одночасно надіслати копії позовної заяви та доданих до неї документів.

Встановити строк відповідачу для надіслання (надання) до суду відзиву на позовну заяву і всіх доказів, які можливо доставити до суду, що підтверджують заперечення проти позову, - протягом п`ятнадцяти днів з дня одержання копії цієї ухвали.

Зобов`язати відповідача одночасно із надісланням (наданням) відзиву до суду надіслати (надати) копії такого відзиву та доданих до нього документів позивачу, а також третім особам.

У відзиві відповідач викладає заперечення проти позову. Відзив підписується відповідачем або його представником. Відзив повинен містити: найменування (ім`я) позивача і номер справи; повне найменування (для юридичних осіб) або ім`я (прізвище, ім`я та по батькові для фізичних осіб) відповідача, його місцезнаходження (для юридичних осіб) або місце проживання чи перебування (для фізичних осіб), поштовий індекс, ідентифікаційний код юридичної особи в Єдиному державному реєстрі підприємств і організацій України (для юридичних осіб, зареєстрованих за законодавством України), реєстраційний номер облікової картки платника податків (для фізичних осіб) за його наявності або номер і серію паспорта для фізичних осіб - громадян України, номери засобів зв`язку, офіційну електронну адресу та адресу електронної пошти, за наявності; у разі повного або часткового визнання позовних вимог - вимоги, які визнаються відповідачем; обставини, які визнаються відповідачем, а також правову оцінку обставин, надану позивачем, з якою відповідач погоджується; заперечення (за наявності) щодо наведених позивачем обставин та правових підстав позову, з якими відповідач не погоджується, із посиланням на відповідні докази та норми права; перелік документів та інших доказів, що додаються до відзиву, та зазначення документів і доказів, які не можуть бути подані разом із відзивом, із зазначенням причин їх неподання; заперечення (за наявності) щодо заявленого позивачем розміру судових витрат, які позивач поніс та очікує понести до закінчення розгляду справи по суті; попередній (орієнтовний) розрахунок суми судових витрат, які відповідач поніс і які очікує понести в зв`язку із розглядом справи. До відзиву додаються: докази, що підтверджують обставини, на яких ґрунтуються заперечення відповідача, якщо такі докази не надані позивачем; документи, що підтверджують надіслання (надання) відзиву і доданих до нього доказів іншим учасника справи. До відзиву, підписаного представником відповідача, додається довіреність чи інший документ, що підтверджує повноваження представника відповідача. У разі ненадання відповідачем відзиву у встановлений судом строк без поважних причин суд вирішує справу за наявними матеріалами.

Відповідачу для надання зустрічного позову встановити строк до 26 червня 2023 року.

Третім особам для надання суду пояснень щодо позову або відзиву та доказів встановити строк до 26 червня 2023 року, попередивши, що у разі їх ненадання у встановлений судом строк без поважних причин суд має право вирішити спір за наявними матеріалами справи.

У поясненнях третьої особи щодо позову або відзиву третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору, викладає свої аргументи і міркування на підтримку або заперечення проти позову. Пояснення третьої особи підписуються третьою особою або її представником. До пояснень третьої особи застосовуються тотожні для відзиву правила.

Учасники справи мають право надати відповідь на пояснення третіх осіб, свої письмові пояснення щодо відповіді на відзив - до закінчення підготовчого провадження.

Роз`яснити учасникам справи їх право на поставлення в першій заяві по суті справи, що ними подається до суду, не більше десяти запитань іншому учаснику справи про обставини, що мають значення для справи. Учасник справи, якому поставлено питання позивачем, зобов`язаний надати вичерпну відповідь окремо на кожне питання по суті. На запитання до учасника справи, який є юридичною особою, відповіді надає її керівник або інша посадова особа за його дорученням. Відповіді на запитання подаються до суду учасником справи - фізичною особою, керівником або іншою посадовою особою юридичної особи у формі заяви свідка не пізніш як за п`ять днів до підготовчого засідання. Копія такої заяви свідка у той самий строк надсилається учаснику справи, який поставив письмові запитання. У заяві свідка зазначаються ім`я (прізвище, ім`я та по батькові), місце проживання (перебування) та місце роботи свідка, поштовий індекс, реєстраційний номер облікової картки платника податків свідка за його наявності або номер і серія паспорта, номери засобів зв`язку та адреси електронної пошти (за наявності), відповіді на питання щодо обставин справи, про які відомо свідку, джерела обізнаності свідка щодо цих обставин, а також підтвердження свідка про обізнаність із змістом закону щодо кримінальної відповідальності за надання неправдивих показань. Якщо поставлене запитання пов`язане з наданням відповідних доказів, що підтверджують відповідні обставини, учасник справи разом з наданням заяви свідка надає копії відповідних письмових чи електронних доказів. Учасник справи має право відмовитися від надання відповіді на поставлені запитання щодо себе, членів сім`ї чи близьких родичів (чоловік, дружина, батько, мати, вітчим, мачуха, син, дочка, пасинок, падчерка, брат, сестра, дід, баба, внук, внучка, усиновлювач чи усиновлений, опікун чи піклувальник, особа, над якою встановлено опіку чи піклування, член сім`ї або близький родич цих осіб), які можуть тягнути юридичну відповідальність для нього або таких членів сім`ї чи близьких родичів. Особа, яка відмовляється давати показання, зобов`язана повідомити причини відмови. Також учасник справи має право відмовитися від надання відповіді на поставлені запитання, якщо поставлене запитання не стосується обставин, що мають значення для справи;якщо учасником справи поставлено більше десяти запитань. За наявності підстав для відмови від відповіді учасник справи повинен повідомити про відмову іншого учасника та суд у строк для надання відповіді на запитання. Суд за клопотанням іншого учасника справи може визнати підстави для відмови відсутніми та зобов`язати учасника справи надати відповідь.

Попередити учасників справи, що будь-яка письмова заява, клопотання, заперечення повинні містити: повне найменування (для юридичних осіб) або ім`я (прізвище, ім`я та по батькові) (для фізичних осіб) особи, яка подає заяву чи клопотання або заперечення проти них, її місцезнаходження (для юридичних осіб) або місце проживання чи перебування (для фізичних осіб), ідентифікаційний код юридичної особи в Єдиному державному реєстрі підприємств і організацій України (для юридичних осіб, зареєстрованих за законодавством України); найменування суду, до якого вона подається; номер справи, прізвище та ініціали судді (суддів); зміст питання, яке має бути розглянуто судом, та прохання заявника; підстави заяви (клопотання, заперечення); перелік документів та інших доказів, що додаються до заяви (клопотання, заперечення); інші відомості, що вимагаються цим Кодексом. Вимога вказати в заяві по суті справи, скарзі, заяві, клопотанні або запереченні ідентифікаційний код юридичної особи в Єдиному державному реєстрі підприємств і організацій України стосується лише юридичних осіб, зареєстрованих за законодавством України. Письмові заява, клопотання чи заперечення підписуються заявником чи його представником. Учасник справи має право додати до письмової заяви, клопотання проект ухвали, постановити яку він просить суд. Суд, встановивши, що письмову заяву (клопотання, заперечення) подано без додержання вимог частини першої або другої цієї статті, повертає її заявнику без розгляду.

Роз`яснити учасникам справи, якщо доказ не може бути поданий у встановлений законом строк з об`єктивних причин, учасник справи повинен про це письмово повідомити суд та зазначити: доказ, який не може бути подано; причини, з яких доказ не може бути подано у зазначений строк; докази, які підтверджують, що особа здійснила всі залежні від неї дії, спрямовані на отримання вказаного доказу. У випадку визнання поважними причин неподання учасником справи доказів у встановлений законом строк суд може встановити додатковий строк для подання вказаних доказів. Докази, не подані у встановлений законом або судом строк, до розгляду судом не приймаються, крім випадку, коли особа, яка їх подає, обґрунтувала неможливість їх подання у вказаний строк з причин, що не залежали від неї. Копії доказів (крім речових доказів), що подаються до суду, заздалегідь надсилаються або надаються особою, яка їх подає, іншим учасникам справи. Суд не бере до уваги відповідні докази у разі відсутності підтвердження надсилання (надання) їх копій іншим учасникам справи, крім випадку, якщо такі докази є у відповідного учасника справи або обсяг доказів є надмірним, або вони подані до суду в електронній формі, або є публічно доступними. Докази, які не додані до позовної заяви чи до відзиву на неї, якщо інше не передбачено Цивільним процесуальним кодексом України, подаються через канцелярію суду, з використанням Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи або в судовому засіданні з клопотанням про їх приєднання до матеріалів справи. Учасник справи, у разі неможливості самостійно надати докази, вправі подати клопотання про витребування доказів судом. Таке клопотання повинно бути подане відповідачем, третьою особою, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору, разом з поданням відзиву або письмових пояснень третьої особи. Якщо таке клопотання заявлено з пропуском встановленого строку, суд залишає його без задоволення, крім випадку, коли особа, яка його подає, обґрунтує неможливість його подання у встановлений строк з причин, що не залежали від неї. У клопотанні повинно бути зазначено: який доказ витребовується; обставини, які може підтвердити цей доказ, або аргументи, які він може спростувати; підстави, з яких випливає, що цей доказ має відповідна особа; вжиті особою, яка подає клопотання, заходи для отримання цього доказу самостійно, докази вжиття таких заходів та (або) причини неможливості самостійного отримання цього доказу. Письмові, речові та електронні докази, які не можна доставити до суду, оглядаються за їх місцезнаходженням.

Письмовими доказами є документи (крім електронних документів), які містять дані про обставини, що мають значення для правильного вирішення спору. Письмові докази подаються в оригіналі або в належним чином засвідченій копії, якщо інше не передбачено цим Кодексом. Якщо для вирішення спору має значення лише частина документа, подається засвідчений витяг з нього. Учасник справи, який подає письмові докази в копіях (електронних копіях), повинен зазначити про наявність у нього або іншої особи оригіналу письмового доказу. Учасник справи підтверджує відповідність копії письмового доказу оригіналу, який заходиться у нього, своїм підписом із зазначенням дати такого засвідчення. Якщо документи подаються учасниками справи до суду або надсилаються іншим учасникам справи в паперовій формі, такі документи скріплюються власноручним підписом учасника справи (його представника). Якщо подано копію (електронну копію) письмового доказу, суд за клопотанням учасника справи або з власної ініціативи може витребувати у відповідної особи оригінал письмового доказу. Якщо оригінал письмового доказу не подано, а учасник справи або суд ставить під сумнів відповідність поданої копії (електронної копії) оригіналу, такий доказ не береться судом до уваги. Документи, отримані за допомогою факсимільного чи інших аналогічних засобів зв`язку, приймаються судом до розгляду як письмові докази у випадках і в порядку, які встановлені законом або договором. Іноземний офіційний документ, що підлягає дипломатичній або консульській легалізації, може бути письмовим доказом, якщо він легалізований у встановленому порядку. Іноземні офіційні документи визнаються письмовими доказами без їх легалізації у випадках, передбачених міжнародними договорами, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України.

Виклик свідка здійснюється за заявою учасника справи. У заяві про виклик свідка зазначаються його ім`я, місце проживання (перебування) або місце роботи, обставини, які він може підтвердити. Заява про виклик свідка має бути подана до або під час підготовчого судового засідання.

Забезпечення доказів судом проводиться за правилами, встановленими ст. ст. 116-119 ЦПК України.

Попередити учасників справи про недопустимість зловживання процесуальними правами, шляхом подання завідомо безпідставного позову, позову за відсутності предмета спору або у спорі, який має очевидно штучний характер; умисного неповідомлення про осіб, які мають бути залучені до участі у справі, тощо.

Учасники судового процесу та їхні представники повинні добросовісно користуватися процесуальними правами.

Уразі, якщо подання скарги, заяви, клопотання буде визнане зловживанням процесуальними правами, суд з урахуванням обставин справи має право залишити без розгляду або повернути скаргу, заяву, клопотання.

Позивач вправі відмовитися від позову (всіх або частини позовних вимог), відповідач має право визнати позов (всі або частину позовних вимог) на будь-якій стадії судового процесу.

Сторони можуть укласти мирову угоду на будь-якій стадії судового процесу.

Можливість отримати інформацію щодо справи, що розглядається, учасники справи мають на офіційному веб-порталі судової влади України в мережі Інтернет. Веб-адреса сторінки: https://mn.ck.court.gov.ua/sud2312/.

Ухвала окремо від рішення суду може бути оскаржена в апеляційному порядку лише щодо порушення правил підсудності. В іншій частині заперечення на ухвалу може бути включено до апеляційної скарги на рішення суду.

До утворення апеляційних судів в апеляційних округах, апеляційна скарга подається протягом п`ятнадцяти днів з дня одержання копії цієї ухвали шляхом подання апеляційної скарги через Маньківський районний суд Черкаської області до Черкаського апеляційного суду у межах територіальної юрисдикції яких перебуває місцевий суд, який ухвалив судове рішення, що оскаржується.

Суддя І.Д.Калієвський