Справа № 700/86/23
Провадження № 2/700/124/23
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

24 травня 2023 року Лисянський районний суд Черкаської області в складі:

головуючого судді Бесараб Н.В.,

за участю секретаря судового засідання Бондарчук Т.І.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду смт.Лисянка матеріали цивільної справи №700/86/23, провадження №2/700/124/23 за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 про визначення додаткового строку для прийняття спадщини,

ВСТАНОВИВ:

ОСОБА_1 звернулася до суду з позовом до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 про визначення додаткового строку для прийняття спадщини.

У позовній заяві позивач зазначила, що ІНФОРМАЦІЯ_1 померла її мати ОСОБА_4 . Після її смерті відкрилася спадщина, до складу якої входить житловий будинок за адресою: АДРЕСА_1 , земельна ділянка для будівництва та обслуговування житлового будинку площею 0,2500 га, згідно з державним актом на права власності на земельну ділянку серії ЯК №741623 та земельна ділянка для ведення особистого селянського господарства площею 0,0668 га, відповідно до державного акту на право власності на земельну ділянку серії ЯК №741624. Спадкоємцем за заповітом є ОСОБА_5 . Спадкоємцями за законом є ОСОБА_3 (син спадкодавця), який звернувся до нотаріуса із заявою про прийняття спадщини та ОСОБА_6 (донька спадкодавця), яка заяву про прийняття спадщини не подавала. Вона є донькою спадкодавця, та бажаючи прийняти спадщину, звернулася до нотаріальної контори, де їй було відмовлено з причин пропуску строку для прийняття спадщини. У встановлений законом шестимісячний строк вона не звернулася до нотаріуса, у зв`язку тим, що померлою ОСОБА_4 був складений заповіт на користь її доньки - ОСОБА_2 і вважала, що в заповіті зазначено все майно. Однак виявилося, що до складу заповіту не увійшли вищевказані земельні ділянки. З огляду на вищевикладене змушена звернутися до суду та просить визначити їй додатковий строк для прийняття спадщини після смерті ОСОБА_4 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_1 терміном в один місяць з дня набрання рішенням суду законної сили.

Позивач у судове засідання не з`явилася, звернулася до суду із заявою про розгляд справи без її участі, позовні вимоги підтримує у повному обсязі.

Відповідач ОСОБА_2 у судове засідання не з`явилася, подала до суду заяву, в якій просить розглянути справу за її відсутності, відзиву не подавала.

Відповідач ОСОБА_3 у судове засідання не з`явився, подав до суду відзив на позов, в якому зазначив, що позовні вимоги ОСОБА_1 не визнає, оскільки позивачем не заявлено будь-яких поважних причин пропуску строку подання заяви про прийняття спадщини, такі причини відсутні, а тому в позові необхідно відмовити. Крім того, просив розглянути справу без його участі.

Відповідно до ч.2 ст.247 ЦПК України, у разі неявки в судове засідання всіх учасників справи чи в разі якщо відповідно до положень цього Кодексу розгляд справи здійснюється судом за відсутності учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.

Вивчивши та дослiдивши матеріали справи, оцінивши докази в їх сукупності, суд вважає, що позов не пiдлягає задоволенню із наступних пiдстав.

Матеріалами справи встановлено, що ІНФОРМАЦІЯ_1 померла мати позивача ОСОБА_4 , про що свідчить свідоцтво про смерть серії НОМЕР_1 від 22.02.2022 року. Після її смерті відкрилася спадщина, до складу якої входить житловий будинок за адресою: АДРЕСА_1 , земельна ділянка для будівництва та обслуговування житлового будинку площею 0,2500 га, згідно з державним актом на права власності на земельну ділянку серії ЯК №741623 та земельна ділянка для ведення особистого селянського господарства площею 0,0668 га, відповідно до державного акту на право власності на земельну ділянку серії ЯК №741624. Спадкоємцем за заповітом є ОСОБА_5 . Спадкоємцями за законом є ОСОБА_3 (син спадкодавця), який звернувся до нотаріуса із заявою про прийняття спадщини та ОСОБА_6 (донька спадкодавця), яка заяву про прийняття спадщини не подавала.

За життя спадкодавець залишила заповіт, згідно з яким все майно заповіла доньці позивача - ОСОБА_2 .

Позивач у встановлений законом шестимісячний строк із заявою про прийняття спадщини до нотаріуса не зверталася, оскільки вважала, що заповітом охоплено все майно спадкодавця на користь доньки позивача ОСОБА_2 . Проте, згодом виявилося, що заповітом не охоплені земельні ділянки.

18.01.2023 року позивач, як спадкоємець за законом звернулася до Лисянської державної нотаріальної контори із заявою про прийняття спадщини.

Постановою нотаріуса № 57/02-31 від 24.01.2023 року позивачу було відмовлено у вчиненні нотаріальної дії у зв`язку з пропуском терміну, встановленого законодавством для прийняття/відмови спадщини.

В обґрунтування поважності причин пропуску строку для прийняття спадщини позивач вказує на те, що вона помилялася щодо обсягу майна, яке було вказане заповідачем у заповіті та вважала, що її донька ОСОБА_2 успадкує все майно після смерті її матері. Проте, земельна ділянки для будівництва та обслуговування житлового будинку площею 0,2500 га, згідно з державним актом на права власності на земельну ділянку серії ЯК №741623 та земельна ділянка для ведення особистого селянського господарства площею 0,0668 га, відповідно до державного акту на право власності на земельну ділянку серії ЯК №741624 не увійшли до заповіту.

Статтею 1217 ЦК України визначено, що спадкування здійснюється за заповітом або за законом.

За приписами ст.1218 ЦК України, до складу спадщини входять усі права та обов`язки, що належали спадкодавцеві на момент відкриття спадщини і не припинилися внаслідок його смерті.

Статтею 1270 ЦК України передбачено, що для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини. Якщо виникнення у особи права на спадкування залежить від неприйняття спадщини або відмови від її прийняття іншими спадкоємцями, строк для прийняття нею спадщини встановлюється у три місяці з моменту неприйняття іншими спадкоємцями спадщини або відмови від її прийняття.

Відповідно до ч.1 ст.1268 ЦК України, спадкоємець за заповітом чи за законом має право прийняти спадщину або не прийняти її.

Спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу або в сільських населених пунктах - уповноваженій на це посадовій особі відповідного органу місцевого самоврядування заяву про прийняття спадщини (ч.1 ст.1269 ЦК України).

Частиною 3 статті 1272 ЦК України встановлено, що за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини.

За змістом цієї статті поважними причинами пропуску строку для прийняття спадщини є причини, які пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій.

Правила частини третьої 1272 ЦК України про надання додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини можуть бути застосовані, якщо: 1) у спадкоємця були перешкоди для подання такої заяви; 2) ці обставини визнані судом поважними.

Згідно з п. 24 постанови Пленуму Верховного Суду України від 30 травня 2008 року № 7 «Про судову практику у справах про спадкування» особа, яка не прийняла спадщину в установлений законом строк, може звернутися до суду з позовною заявою про визначення додаткового строку для прийняття спадщини відповідно до частини третьої статті 1272 ЦК.

Верховний Суд зазначив, що правила частини третьої статті 1272 ЦК про надання додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини можуть бути застосовані, якщо: у спадкоємця були перешкоди для подання такої заяви; ці обставини визнані судом поважними.

З урахуванням наведеного, якщо спадкоємець пропустив шестимісячний строк для подання заяви про прийняття спадщини з поважних причин, закон гарантує йому право на звернення до суду з позовом про визначення додаткового строку на подання такої заяви.

Разом з тим, вирішуючи питання визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій.

Верховний Суд підкреслив, що судом не можуть бути визнані поважними такі причини пропуску строку для подання заяви про прийняття спадщини, як юридична необізнаність позивача щодо строку та порядку прийняття спадщини,необізнаність особи про наявність спадкового майна, похилий вік, непрацездатність, невизначеність між спадкоємцями, хто буде приймати спадщину, відсутність коштів для проїзду до місця відкриття спадщини, несприятливі погодні умови тощо.

Якщо ж у спадкоємця не було перешкод для подання заяви, а він не скористався правом на прийняття спадщини, то правові підстави для визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини відсутні.

Обов`язок доведення поважності причин пропуску строку для прийняття спадщини покладається на спадкоємця, який пропустив цей строк.

Аналізуючи спірні правовідносини в контексті вище вказаних норм права суд зазначає, що судом не може бути визнано поважною причиною пропуску строку для подання заяви про прийняття спадщини необізнаність позивача про наявність спадкового майна, що не охоплене заповітом. До аналогічного правового висновку дійшов Верховний Суд України у постанові від 26 вересня 2012 року у справі № 6-85цс12, з яким погодився і Верховний Суд у постанові від 23 травня 2018 року у справі №465/3093/16-ц.

Підсумовуючи все вище вказане, суд приходить до висновку, що вказані позивачем причини не пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення дій для прийняття спадщини.

На підставі викладеного, керуючись ст. ст. 12, 13, 76-81, 258, 259, 263, 264, 265, 268, 354 ЦПК України, ст. ст. 1233, 1235, 1268, 1269, 1270, 1272 ЦК України, суд -

У Х В А Л И В :

У задоволенні позовних вимогах ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 про визначення додаткового строку для прийняття спадщини відмовити.

Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів, з дня його проголошення. Учасник справи, якому повне рішення суду не було вручене у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Реквізити сторін:

Позивач: ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , реєстраційний номер облікової картки платника податків: НОМЕР_2 , місце проживання АДРЕСА_1 .

Відповідачі: ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , місце проживання АДРЕСА_2 .

ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , місце проживання АДРЕСА_3 .

Суддя Н. В. Бесараб