ДАРНИЦЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД М.КИЄВА
справа № 753/9147/23
провадження № 2/753/5138/23
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"12" червня 2023 р. м. Київ,

Суддя Дарницького районного суду м. Києва Заставенко М.О., перевіривши відповідність позовної заяви ОСОБА_1 , ОСОБА_2 до Міністерства юстиції Російської Федерації про відшкодування моральної та матеріальної шкоди, завданої внаслідок агресії Російської Федерації проти України, вимогам ст. ст. 175-177 ЦПК України,

ВСТАНОВИВ:

01.06.2023 до Дарницького районного суду м. Києва від позивачів ОСОБА_1 , ОСОБА_2 надійшла позовна заява до Міністерства юстиції Російської Федерації про відшкодування моральної та матеріальної шкоди, завданої внаслідок агресії Російської Федерації проти України, у якій позивачі просять:

1) стягнути з Міністерства юстиції Російської Федерації на користь ОСОБА_2 матеріальну шкоду у вигляді зруйнованого будинку за завдані збитки в розмірі 2 953 524 грн;

2) стягнути з Міністерства юстиції Російської Федерації на користь ОСОБА_1 матеріальну шкоду у вигляді пошкодженої колекції квітів за завдані збитки у розмірі 1 181 019,26 грн;

3) стягнути з Міністерства юстиції Російської Федерації на користь ОСОБА_1 матеріальну шкоду у вигляді зруйнованої теплиці в розмірі 400 000 грн;

4) стягнути з Міністерства юстиції Російської Федерації на користь ОСОБА_1 моральну шкоду у розмірі 50 000 грн;

5) стягнути з Міністерства юстиції Російської Федерації на користь ОСОБА_1 понесені судові витрати в розмірі 15 000 грн.

Вивчивши позовну заяву та додані до неї документи, суддя дійшов висновку, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у ст.ст. 175, 177 ЦПК України.

Відповідно до п. 5 ч. 3 ст. 175 ЦПК України, позовна заява повинна містити виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги; зазначення доказів, що підтверджують вказані обставини.

Відповідно до ч. 5 ст. 177 ЦПК України, позивач зобов`язаний додати до позовної заяви всі наявні в нього докази, що підтверджують обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги.

У позовній заяві позивачі вказують, що ОСОБА_2 на праві власності має будинок у смт Горностаївка, Херсонської області, орієнтовна вартість якого 2 953 524 грн, та яким він не може розпоряджатися та користуватися. У позивача ОСОБА_1 зруйнована теплиця, собівартість якої 400 000 грн. Також позивач ОСОБА_1 втрачена колекція квітів, що глибоко її травмувало та негативно відзначилось на психологічному та фізичному стані.

Однак, позовна заява не містить зазначення доказів, що підтверджують вказані обставини, в порушення п. 5 ч. 3 ст. 175 та ч. 5 ст. 177 ЦПК України.

Позивачу роз`яснюється, що, у разі неможливості самостійно надати докази, якими позивач обґрунтовую свої позовні вимоги, до позовної заяви додається клопотання витребування доказів, яке має відповідати ст. 84 ЦПК України.

Окрім того, в поручення статті 175 ЦПК України, позовна заява не містить:

-відомості про вжиття заходів досудового врегулювання спору, якщо такі проводилися, в тому числі, якщо законом визначений обов`язковий досудовий порядок урегулювання спору (п. 6 ч. 3 ст. 175 ЦПК України);

-відомості про вжиття заходів забезпечення доказів або позову до подання позовної заяви, якщо такі здійснювалися (п. 7 ч. 3 ст. 175 ЦПК України);

-зазначення доказів, які не можуть бути подані разом із позовною заявою (за наявності) (п. 8 ч. 3 ст. 175 ЦПК України).

Окрім того, Конституцією України встановлено, що державною мовою в Україні є українська мова (ст. 10 Конституції України).

Законом України «Про забезпечення функціонування української мови як державної», зокрема ст. 14 визначено, що у судах України судочинство провадиться, а діловодство здійснюється державною мовою.

Статтею 12 Закону України «Про судоустрій і статус суддів» також визначено, що судочинство і діловодство в судах України проводяться державною мовою.

Згідно з статтею 9 ЦПК України, цивільне судочинство в судах провадиться державною мовою. Суди забезпечують рівність прав учасників судового процесу за мовною ознакою. Суди використовують державну мову в процесі судочинства та гарантують право учасникам судового процесу на використання ними в судовому процесі рідної мови або мови, якою вони володіють. Учасники судового процесу, які не володіють або недостатньо володіють державною мовою, мають право робити заяви, надавати пояснення, виступати в суді і заявляти клопотання рідною мовою або мовою, якою вони володіють, користуючись при цьому послугами перекладача, в порядку, встановленому цим Кодексом.

Відповідно до ч. 1 ст. 175 ЦПК України визначено, що у позовній заяві позивач викладає свої вимоги щодо предмета спору та їх обґрунтування.

В порушення вищезазначених норм, до позовної заяви позивачем додано документи, викладені іноземною мовою, а саме договор купли-продажи жилого дома, рукописні записи, розписки, листування в месенджері, фотокартки квітів з описами і ціною.

Також, в обґрунтування своїх позовних вимог позивачами долучено до позовної заяви нечитабельні копії документів, а саме копія пенсійного посвідчення, сірі квадрати незрозумілого змісту, довідка

Долучені до позову копії викладених іноземною мовою документів та нечитабельні копії документів позбавляють суддю можливості на стадії відкриття провадження у справі пересвідчитись у тому, що надані докази підтверджують обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги.

Європейським судом з прав людини встановлено певні вимоги до документів, зокрема, відповідно до Пояснювальної нотатки для осіб, які бажають звернутися до Європейського суду з прав людини, вимоги до поданих копій: текст повинен бути зрозумілим і читабельним; копії повинні бути повними (всього документу).

Суддя вважає за необхідне звернути увагу позивачів на наступне.

Законом України «Про компенсацію за пошкодження та знищення окремих категорій об`єктів нерухомого майна внаслідок бойових дій, терористичних актів, диверсій, спричинених збройною агресією Російської Федерації проти України, та Державний реєстр майна, пошкодженого та знищеного внаслідок бойових дій, терористичних актів, диверсій, спричинених збройною агресією Російської Федерації проти України» визначено правові та організаційні засади надання компенсації за пошкодження та знищення окремих категорій об`єктів нерухомого майна внаслідок бойових дій, терористичних актів, диверсій, спричинених збройною агресією Російської Федерації проти України, а також правові засади створення та ведення Державного реєстру майна, пошкодженого та знищеного внаслідок бойових дій, терористичних актів, диверсій, спричинених збройною агресією Російської Федерації проти України.

Інформаційне повідомлення про пошкоджене та знищене нерухоме майно може бути подане:

1)Самостійно особою:

-засобами Єдиного державного вебпорталу електронних послуг (далі ? Портал Дія);

-з використанням мобільного додатка Дія у разі наявності реєстраційного номера облікової картки платника податків.

Для цього необхідно:

-встановити мобільний додаток Дія на електронному носії, критерії якого підтримують його використання, або створити особистий електронний кабінет користувача на Порталі Дія та пройти електронну ідентифікацію та автентифікацію, у тому числі з використанням інтегрованої системи електронної ідентифікації, кваліфікованих електронних підпису та печатки, а також інших засобів ідентифікації, які дають змогу однозначно встановлювати особу;

-заповнити інформаційне повідомлення, яке формується засобами Порталу Дія.

Особа автоматично отримує повідомлення засобами Порталу Дія про реєстрацію поданого нею інформаційного повідомлення.

2)Через адміністратора центру надання адміністративних послуг (далі ? ЦНАП) або нотаріуса.

Обравши цей спосіб, необхідно звернутися до адміністратора ЦНАП або нотаріуса, який у день звернення особи з метою подання інформаційного повідомлення:

-встановлює особу та повноваження її представника (у разі подання інформаційного повідомлення представником);

-заповнює інформаційне повідомлення, яке формується з використанням Порталу Дія;

-роздруковує зареєстроване інформаційне повідомлення (за бажанням особи).

Подання інформаційного повідомлення здійснюється незалежно від місця проживання чи перебування фізичної особи або місцезнаходження юридичної особи.

Сформоване інформаційне повідомлення вважається отриманим у день його подання і підлягає реєстрації та зберіганню на Порталі Дія.

Відповідно до положень статті 185 ЦПК України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175 і 177 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху, у якій зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

Підсумовуючи все вищевикладене, відповідно до вимог ст. 185 ЦПК України, суддя постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

Таким чином, суддя надає позивачам строк для усунення вищевказаних недоліків, шляхом подання до суду протягом десяти днів з дня отримання копії ухвали позовної заяви в новій редакції з додатками та копії позовної заяви з додатками відповідно до кількості учасників справи.

На підставі викладеного, керуючись ст. 175, 177, 185, 353 ЦПК України, суддя -

УХВАЛИВ:

Позовну заяву ОСОБА_1 , ОСОБА_2 до Міністерства юстиції Російської Федерації про відшкодування моральної та матеріальної шкоди, завданої внаслідок агресії Російської Федерації проти України - залишити без руху та надати позивачу строк - 10 днів з дня вручення ухвали, для усунення недоліків.

Роз`яснити, що у разі їх не усунення у встановлений строк позовна заява буде вважатися неподаною і повернута позивачу, що не перешкоджає повторному зверненню із позовною заявою до суду, якщо перестануть існувати обставини, що стали підставою для повернення заяви.

Ухвала оскарженню не підлягає, набирає законної сили з моменту її підписання суддею.

Суддя М.О. Заставенко