Справа № 496/5782/21
Провадження № 2/496/824/23
У Х В А Л А

18 квітня 2023 року м. Біляївка

Суддя Біляївського районного суду Одеської області Горяєв І.М., розглянувши заяву ОСОБА_1 про відвід судді Горяєва І.М. у цивільній справі за позовом ОСОБА_1 , ОСОБА_2 до Усатівської сільської ради Одеського району Одеської області, ОСОБА_3 про усунення перешкод у користуванні земельною ділянкою, в належному оформленні спадщини на земельні ділянки та встановлення факту родинних відносин, проживання однією сім`єю, -

В С Т А Н О В И В:

В провадженні судді Біляївського районного суду Одеської області Горяєва І.М. знаходиться вище вказана цивільна справа.

18.04.2023 року до суду надійшла заява ОСОБА_1 про відвід судді Горяєва І.М. мотивована тим, що в провадженні судді знаходиться вище вказана цивільна справа №496/5782/21. Позивачі вважають, що докази, надані відповідачами, є недостатніми, оскільки суперечать один одному, їх достовірність є під сумнівом, докази не підкріплені іншими даними. Недостовірні докази не можуть бути покладені в основу судового рішення, доти, поки їх недолік не буде усунений збиранням додаткових доказів. Саме на це і спрямовані заяви позивачів про забезпечення позову доказами. У зв`язку із чим, звернувся до суду з вказаною заявою про відвід. З матеріалів справи вбачається суцільна різниця у записах господарських та земельних книг Усатівської сільради, свідоцтву про народження ОСОБА_2 і паспорту ОСОБА_3 , а отже є пряма необхідність для встановлення юридичних фактів безпосередньо на підставі відомостей, одержаних за допомогою різних засобів доказування. Такими фактами є відсутність фізичного існування ОСОБА_4 , від якого виникли права ОСОБА_3 на земельну ділянку АДРЕСА_1 . Та відсутність фізичного існування ОСОБА_5 як матері позивачки ОСОБА_2 . Проте суддя Горяєв І.М. 12.04.2023 року висловив незгоду з вимогами позивачів та звинуватив ОСОБА_1 у хаотичності його вимог. Щодо витребування протоколу загальних зборів членів колгоспу ім. Котовського від 1987 року. За законом земельна документація колгоспів передається до відповідних сільрад та зберігається там довічно. Сільрада такі документи не надала та усно запропонувала звернутися до Держгеокадастру. Враховуючи тиск судді Горяєва І.М., ОСОБА_1 погодився на запит до Держгеокадастру, проте це марна справа, оскільки за законом Держгеокадастр має Поземельні книги, а не земельношнурові чи земельнокадастрові книги. Принаймні протоколів загальних зборів членів колгоспу Держгеокадастр точно не має. Щодо хаотичної поведінки ОСОБА_1 при написанні процесуальних документів, то це пояснюється упередженою позицією суду. Так, ОСОБА_1 у своїх первісних вимогах та заявах застосовував цілком короткі та стислі пояснення та вимоги. На засіданні суду 12.04.2023 року суддя Горяєв І.М. дорікнув ОСОБА_1 на його хаотичність та постійні доповнення, що в процесуальному розумінні є зловживанням процесуальними правами. Так, суддя Горяєв І.М. дорікнув ОСОБА_1 , що останній повинен був спочатку витребувати докази, а потім звертатися до суду. У той же час закон допускає одночасне звернення до суду з позовом та заявами про забезпечення позову доказами. Потім суддя Горяєв І.М. знову дорікнув, що ОСОБА_1 треба було самому звертатися до різних установ, а не через суд. В цьому суддю підтримав представник ОСОБА_3 . Разом з тим матеріали справи містять письмові звернення позивачів до різних установ та відповіді на ці звернення. Зокрема на запити позивачів відповіли: Архів, Пенсійний фонд, Нотаріальний архів. Всі інші відмовили, оскільки запити стосуються сторонніх осіб. Отже, окрім суду відомості щодо сторін по справі нікому не нададуть. Окрім того, ОСОБА_1 надав суду півтора десятка судових рішень різних інстанцій та юрисдикцій, де прямо прописано порушення прав ОСОБА_1 . Так суддя Горяєв І.М. ухвалою від 03.03.2023 року відмовився ідентифікувати та веріфікувати сторін по справі, які ніколи не народжувалися, але яких відповідачі наділяють правами. Крім того, під час попереднього огляду доказів суддя Горяєв І.М. висловив думку, що різниця в написанні по-батькові ОСОБА_4 є помилкою. Вважаю це доказом упередженості суду, оскільки такі помилки встановлюються тільки судом. Отже, суддя Горяєв І.М. постійно вчиняє дії, спрямовані на пригнічення позивачів. У зв`язку із чим, звернувся до суду з вказаною заявою про відвід судді Горяєва І.М..

Дослідивши заяву про відвід, суд прийшов до наступного висновку.

У відповідності до вимог ч. ч. 2, 3 ст. 40 ЦПК України питання про відвід судді вирішує суд, який розглядає справу. Суд задовольняє відвід, якщо доходить висновку про його обґрунтованість. Якщо суд доходить висновку про необґрунтованість заявленого відводу, він вирішує питання про зупинення провадження у справі. У такому випадку вирішення питання про відвід судді здійснюється суддею, який не входить до складу суду, що розглядає справу, і визначається у порядку, встановленому частиною першою статті 33 цього Кодексу. Такому судді не може бути заявлений відвід.

Відповідно до ч.ч. 1-3 ст. 36 ЦПК України суддя не може розглядати справу і підлягає відводу (самовідводу), якщо: 1) він є членом сім`ї або близьким родичем (чоловік, дружина, батько, мати, вітчим, мачуха, син, дочка, пасинок, падчерка, брат, сестра, дід, баба, внук, внучка, усиновлювач чи усиновлений, опікун чи піклувальник, член сім`ї або близький родич цих осіб) сторони або інших учасників судового процесу, або осіб, які надавали стороні або іншим учасникам справи правничу допомогу у цій справі, або іншого судді, який входить до складу суду, що розглядає чи розглядав справу; 2) він брав участь у справі як свідок, експерт, спеціаліст, перекладач, представник, адвокат, секретар судового засідання або надавав стороні чи іншим учасникам справи правничу допомогу в цій чи іншій справі; 3) він прямо чи побічно заінтересований у результаті розгляду справи; 4) було порушено порядок визначення судді для розгляду справи; 5) є інші обставини, що викликають сумнів в неупередженості або об`єктивності судді. Суддя підлягає відводу (самовідводу) також за наявності обставин, встановлених статтею 37 цього Кодексу. До складу суду не можуть входити особи, які є членами сім`ї, родичами між собою чи родичами подружжя.

Частиною 4 ст. 36 ЦПК встановлено, що незгода сторони з процесуальними рішеннями судді, рішення або окрема думка судді в інших справах, висловлена публічно думка судді щодо того чи іншого юридичного питання не може бути підставою для відводу.

Оцінюючи доводи заявника, викладені в заяві про відвід, суд приходить до висновку, що вказані доводи як окремо, так і в сукупності, не є такими, що об`єктивно свідчать про наявність необ`єктивності та упередженості судді.

Практика Європейського суду з прав людини в першу чергу виходить з презумпції незалежності судів. Незалежність розуміється як здатність суду розглядати справу та ухвалювати рішення, не перебуваючи при цьому у будь-якій залежності від волі сторін чи органів державної влади.

Згідно з п. 1 ст. 6 Європейської конвенції про захист прав людини і основоположних свобод 1950 року, яка була ратифікована Україною 17 липня 1997 року, встановлено право на справедливий судовий розгляд.

Відповідно до рішенням ЄСПЛ у справі «Білуха проти України» від 09.11.2006 року, наявність безсторонності повинна визначатися за суб`єктивним та об`єктивним критеріями. Відповідно до суб`єктивного критерію беруться до уваги особисті переконання та поведінка окремого судді, тобто чи виявляв суддя упередженість або безсторонність у даній справі. Відповідно до об`єктивного критерію неупередженість суду визначається в тому числі і тим, чи забезпечує суд умови, за яких були б неможливі сумніви у його безсторонності.

Всі доводи, які наводить позивач як на підставу сумніву в неупередженості та об`єктивності судді, не свідчать про упередженість та необ`єктивність судді при розгляді справи, а фактично базуються на суб`єктивній оцінці позивача процесуальних дій та рішень судді. Жодної обґрунтованої підстави, яка б свідчила про упередженість чи безсторонність судді Біляївського районного суду Одеської області Горяєва І.М. заява не містить, а тому суд приходить до висновку про необґрунтованість заявленого відводу.

Всі обставини, на підставі яких може бути заявлено відвід визначено ст.ст. 36, 37 ЦПК України, та незгода сторони з процесуальними рішеннями судді не може бути підставою для відводу, згідно з ч. 4 ст. 36 ЦПК України, будь-яких інших підстав, які викликали б сумнів в об`єктивності та упередженості судді, не встановлено.

Керуючись ст.ст. 36, 40, 258, 260, 261 ЦПК України, суд -

У Х В А Л И В :

Заяву позивача ОСОБА_1 про відвід судді Горяєва І.М. у цивільній справі за позовом ОСОБА_1 , ОСОБА_2 до Усатівської сільської ради Одеського району Одеської області, ОСОБА_3 про усунення перешкод у користуванні земельною ділянкою, в належному оформленні спадщини на земельні ділянки та встановлення факту родинних відносин, проживання однією сім`єю - визнати необґрунтованою.

Заяву про відвід судді Біляївського районного суду Одеської області Горяєва Ігоря Миколайовича передати до канцелярії Біляївського районного суду Одеської для визначення судді, який буде вирішувати питання про відвід, у порядку, встановленому частиною першою ст. 33 ЦПК України.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя І.М. Горяєв