УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

21 червня 2023 року суддя Солом`янського районного суду міста Києва Верещінська І.В., розглянувши позовну заяву ОСОБА_1 , ОСОБА_2 до Комунального підприємства «Керуюча компанія з обслуговування житлового фонду Солом`янського району міста Києва» Житлово-експлуатаційна дільниця №904 про стягнення матеріальної та моральної шкоди, завданої внаслідок залиття квартири, -

ВСТАНОВИВ :

Позивачі звернулися до суду з вказаною вище позовною заявою.

Відповідно до ч.1 ст.187 ЦПК України, суд відкриває провадження у справі за відсутності підстав для залишення позовної заяви без руху, повернення позовної заяви чи відмови у відкритті провадження.

Вивчивши матеріали позовної заяви, суд прийшов до висновку, що даний позов не відповідає вимогам ст.ст.175-177 ЦПК України, виходячи з наступного.

Відповідно до ч. 4 ст.177 ЦПК України до позовної заяви додаються документи, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, що підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Відповідно до ч. 1 ст. 4 ЗУ «Про судовий збір», судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.

Відповідно до ст. 4 Закону України «Про судовий збір» судовий збір за подачу позовної заяви майнового характеру, яка подана фізичною особою, справляється у розмірі 1 відсотка ціни позову, але не менше 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб і не більше 5 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява подається до суду.

Стаття 7 Закону України «Про Державний бюджет України на 2023 рік» встановлює прожитковий мінімум для працездатних осіб з 1 січня 2023 року у розмірі 2684,00 гривень.

Згідно з ч.ч.1, 3 статті 9 Закону України від 08 липня 2011 року № 3674-VI "Про судовий збір" судовий збір сплачується за місцем розгляду справи та зараховується до спеціального фонду Державного бюджету України.

Відповідно до частини другої статті 9 Закону України від 08 липня 2011 року № 3674-VI "Про судовий збір" суд перед відкриттям провадження у справі, прийняттям до розгляду заяв (скарг) перевіряє зарахування судового збору до спеціального фонду Державного бюджету України.

У зв`язку із цим суд повинен перевірити, щоб платіжне доручення на безготівкове перерахування судового збору, квитанція установи банку про прийняття платежу готівкою, що додаються до позовної заяви (заяви, скарги), містили відомості про те, за яку саме позовну заяву (заяву, скаргу, дію) сплачується судовий збір.

Перевірку зарахування судового збору до спеціального фонду Державного бюджету України реалізовано за допомогою комп`ютерної програми документообігу загальних судів "Д-3". Дані щодо підтвердження сплати (повернення) судового збору надходять в автоматичному режимі до "Д-3", при цьому виконується автоматичне поєднання записів про сплату (повернення) судового збору, які зазначаються в обліково-статистичній картці справи, з записами підтверджень про оплату (повернення) судового збору, які надійшли з Державної казначейської служби України.

Як вбачається з матеріалів справи, позивачами до позовної заяви долучено квитанцію від 06.06.2023 на суму 1073,60 грн.

Разом з тим, за наданою позивачами квитанцією не було здійснено зарахування вказаних коштів до Управління Державної казначейської служби України у Солом`янському районі м. Києва у справі №760/12503/23.

Таким чином, позивачам необхідно врегулювати питання щодо сплати судового збору.

Окрім того, відповідно до ч. 5ст. 177 ЦПК України встановлено, що позивач зобов`язаний додати до позовної заяви всі наявні в нього докази, що підтверджують обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги (якщо подаються письмові чи електронні докази позивач може додати до позовної заяви копії відповідних доказів).

У порушення вказаної норми суддею встановлено, що копія свідоцтва про право власності на житло, долучена позивачами до позовної заяви, є нечитабельною, із якої неможливо встановити повний зміст.

Готуючи офіційні документи різних видів, слід дотримуватися єдиних вимог до їхнього оформлення, структури та змісту, які встановлюються нормативними актами та державними стандартами. Відповідно до ДСТУ 4163:2020 затвердженні вимоги до оформлення документів, які скеровуються до державних органів, в тому числі і до суду. Безумовною вимогою до усіх документів є їх чіткість та читабельність, однак копії доданих до позовної заяви документів, не відповідають зазначеним нормам, текст є нечитабельним, що ускладнює прочитання та відповідно дослідження вказаних додатків як доказу і вивчення їх судом та сторонами у справі.

Зважаючи на характер та обсяг виявлених недоліків позовної заяви, строк на їх усунення доцільно визначити сім днів з дня отримання копії ухвали.

Керуючись ст.ст. 95, 175, 177, 185, 258-261,353 ЦПК України,

ПОСТАНОВИВ:

Позовну заяву ОСОБА_1 , ОСОБА_2 до Комунального підприємства «Керуюча компанія з обслуговування житлового фонду Солом`янського району міста Києва» Житлово-експлуатаційна дільниця №904 про стягнення матеріальної та моральної шкоди, завданої внаслідок залиття квартири - залишити без руху.

Надати позивачу семиденний строк з дня отримання копії ухвали для усунення зазначених в мотивувальній частині ухвали недоліків.

Роз`яснити позивачу, що якщо у встановлений цією ухвалою строк вимоги, визначені статтями 175 і 177 ЦПК України будуть виконані, позовна заява вважатиметься поданою в день первісного її подання до суду. Якщо позивач не усуне недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, заява вважатиметься неподаною і буде повернута позивачеві.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею і оскарженню не підлягає.

Суддя Верещінська І.В.