Справа № 592/4511/22
Провадження № 2/592/154/23
12 травня 2023 року м.Суми
Ковпаківський районний суд м. Суми у складі:
головуючого: судді Бичкова І. Г. ,
за участю секретаря судового засідання: Алфімової І. В. ,
розглянув у відкритому судовому засіданні в залі судових засідань в приміщенні суду в м. Суми цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про стягнення боргу за розпискою, -
Із змісту листа начальника Управління правового забезпечення Служби безпеки України Олександра Лахвацького вбачається, що в Управлінні правового забезпечення Служби безпеки України за дорученням керівництва Служби безпеки України було опрацьовано ухвалу Ковпаківського районного суду м. Суми від 08.12.2022 року в цивільній справі № 592/4511/22 за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про стягнення боргу за розпискою, за результатами чого повідомляється наступне. Відповідно до п. 43 Типової інструкції про порядок ведення обліку, зберігання, використання і знищення документів та інших матеріальних носіїв інформації, що містять службову інформацію (затверджена постановою Кабінету Міністрів України від 19.10.2016 року № 736) , надісланий документ, який має гриф Для службового користування , копіюванню не підлягає. Згідно з п. п. 83, 84 вказаної Типової інструкції Службою безпеки України надано дозвіл на ознайомлення учасників справи з даним документом, який має гриф Для службового користування , без можливості його копіювання, конспектування, виготовлення у різний спосіб витягів та виписок із цього документа (а. с. 116, 117) .
Ознайомившись із заявами та клопотаннями учасників справи, дослідивши та перевіривши перевіривши письмові докази справи, які містяться в матеріалах даного судового провадження, суд дійшов наступного висновку.
Із змісту п. 6 ч. 1 ст. 3 ЦК України вбачається, що загальними засадами цивільного законодавства є, зокрема, добросовісність.
У відповідності до ч. 5 ст. 12 ЦК України, якщо законом встановлені правові наслідки недобросовісного або нерозумного здійснення особою свого права, вважається, що поведінка особи є добросовісною та розумною, якщо інше не встановлено судом.
Згідно ч. 1 ст. 400 ЦК України недобросовісний володілець зобов`язаний негайно повернути майно особі, яка має на нього право власності або інше право відповідно до договору або закону, або яка є добросовісним володільцем цього майна. У разі невиконання недобросовісним володільцем цього обов`язку заінтересована особа має право пред`явити позов про витребування цього майна.
Із змісту ч. 3 ст. 509 ЦК України вбачається, що зобов`язання має ґрунтуватися, зокрема, на засадах добросовісності.
Із змісту ст. 1 Загальні принципи доброчесної поведінки Кодексу доброчесної поведінки співробітника Служби безпеки України вбачається, що співробітник під час обов`язків військової служби, службових (трудових) обов`язків та у позаслужбовий час зобов`язаний дбати про свою професійну репутацію, неухильно дотримуватися конституційних принципів верховенства права та законності, усвідомлювати, що проходження служби (виконання роботи) в Службі безпеки України не сумісне з порушенням установлених стандартів доброчесної поведінки тощо. Співробітник повинен уникати особистих зв`язків, взаємовідносин, що можуть вплинути на неупередженість і об`єктивність при виконанні професійних обов`язків, скомпрометувати почесне звання співробітника спецслужби, не допускати дій, які можуть викликати негативний громадський резонанс, зашкодити його репутації та авторитету Служби безпеки України.
Із змісту ст. 2 Права, свободи та законні інтереси людини і громадянина Кодексу доброчесної поведінки співробітника Служби безпеки України вбачається, що співробітник повинен поважати гідність людини, виявляти гуманне ставлення до неї, з належною повагою ставитися до прав, обов`язків та законних інтересів громадян, їхніх об`єднань, а також юридичних осіб. Співробітник має бути завжди чесним, відкритим і прозорим у свої діях, намагатися бути взірцем для інших, зміцнюючи свою репутацію як людини, якій можна вірити, та авторитет Служби безпеки України. Уникати зв`язків, які можуть скомпрометувати його, продумано здійснювати будь-який свій вчинок, співвідносити його з нормами моральності і професійної етики та передбачати можливі наслідки. Утримуватися від дій, які можуть скомпрометувати Службу безпеки України або підірвати довіру суспільства до неї.
Із змісту ст. 5 Запобігання корупції Кодексу доброчесної поведінки співробітника Служби безпеки України вбачається, що співробітник повинен сприймати право суспільства на перевірку чесності і відповідальності співробітників Служби безпеки України. Своєчасно та в повному обсязі виконувати вимоги законодавства з питань фінансового контролю. Співробітник, у якого є причини вважати, що він порушив ці вимоги Кодексу або може їх порушити, має доповісти про це безпосередньому керівнику, а уразі необхідності відповідним органам.
Згідно ст. 8 Вирішення спірних питань Кодексу доброчесної поведінки співробітника Служби безпеки України у випадку, якщо співробітник не впевнений в тому, які дії він повинен вчинити або від яких дій повинен утриматися з метою дотримання встановлених норм поведінки, він має право звернутися за консультацією до колег, наставника та безпосереднього керівника, а у випадку не вирішення питання до старшого прямого керівника.
Із змісту ст. 1 Загальні обов`язки та принципи професійної етики співробітників Кодексу професійної етики співробітника Служби безпеки України вбачається, що співробітник у позаслужбовий час зобов`язаний демонструвати утвердження базових суспільних моральних цінностей, у своїй діяльності неухильно дотримуватися конституційних принципів верховенства права та законності, усвідомлювати, що проходження служби (виконання роботи) в Службі безпеки України не сумісне з порушенням загальноприйнятих моральних норм і правил поведінки. У позаслужбовий час співробітник повинен поводити себе коректно і пристойно. Співробітник зобов`язаний наслідувати та примножувати демократичні цінності та та моральні принципи Українського народу, своєю самовідданістю, сумлінним виконанням службових (трудових) обов`язків сприяти підвищенню авторитету Служби безпеки України.
Із змісту ст. 5 Лояльність Кодексу професійної етики співробітника Служби безпеки України вбачається, що співробітник повинен дбати про власну репутацію, поважати честь і гідність інших службових та посадових осіб, громадян України, іноземців та осіб без громадянства, уникати ситуацій, здатних завдати шкоди його репутації, авторитету Служби безпеки України та її співробітників.
Згідно ст. 7 Оцінка дотримання норм професійної етики Кодексу професійної етики співробітника Служби безпеки України оцінка дотримання співробітником Служби безпеки України може надаватись під час проведення атестації, при вирішенні питання щодо підвищення по службі, присвоєння військового звання, рангу, підготовці характеристик, рекомендацій, зарахуванні до кадрового резерву на керівні посади, а також в інших визначених чинним законодавством України, випадках.
У відповідності до ч. ч. 4, 5 ст. 259 ЦПК України ухвали суду, які оформлюються окремим документом, постановляються в нарадчій кімнаті, інші ухвали суд може постановити, не виходячи до нарадчої кімнати. Ухвали суду, постановлені окремим документом, підписуються суддею (суддями) і приєднуються до справи. Ухвали, постановлені судом, не виходячи до нарадчої кімнати, заносяться до протоколу судового засідання.
Відповідно до ч. 1 ст. 260 ЦПК України ухвала, що викладається окремим документом, складається з: 1) вступної частини із зазначенням: а) дати і місця її постановлення; б) найменування суду, прізвища та ініціалів судді (суддів) ; в) імен (найменувань) учасників справи; 2) описової частини із зазначенням суті клопотання та імені (найменування) особи, яка його заявила, чи іншого питання, що вирішується ухвалою; 3) мотивувальної частини із зазначенням мотивів, з яких суд дійшов висновків, і закону, яким керувався суд, постановляючи ухвалу; 4) резолютивної частини із зазначенням: а) висновків суду; б) строку і порядку набрання ухвалою законної сили та її оскарження.
Відповідно до ч. 1 ст. 262 ЦПК України суд, виявивши при вирішенні спору порушення законодавства або недоліки в діяльності юридичної особи, державних чи інших органів, інших осіб, постановляє окрему ухвалу, незалежно від того, чи є вони учасниками судового процесу.
В окремій ухвалі суд має зазначити закон чи інший нормативно-правовий акт (у тому числі його статтю, пункт тощо) , вимоги якого порушено, і в чому саме полягає порушення. Окрема ухвала надсилається відповідним юридичним та фізичним особам, державним та іншим органам, посадовим особам, які за своїми повноваженнями повинні усунути виявлені судом недоліки чи порушення чи запобігти їх повторенню. З метою забезпечення виконання вказівок, що містяться в окремій ухвалі, суд встановлює у ній строк для надання відповіді залежно від змісту вказівок та терміну, необхідного для їх виконання. Окрему ухвалу може бути постановлено судом першої інстанції, судами апеляційної чи касаційної інстанції. Окрема ухвала може бути оскаржена особами, яких вона стосується. Окрема ухвала Верховного Суду оскарженню не підлягає. Окрема ухвала стосовно порушення законодавства, яке містить ознаки кримінального правопорушення, надсилається прокурору або органу досудового розслідування, які повинні надати суду відповідь про вжиті ними заходи у визначений в окремій ухвалі строк. За відповідним клопотанням прокурора або органу досудового розслідування вказаний строк може бути продовжено.
Згідно ч. ч. 1-3 ст. 89 ЦПК України суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів. Жодні докази не мають для суду заздалегідь встановленої сили. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності. Суд надає оцінку як зібраним у справі доказам в цілому, так і кожному доказу (групі однотипних доказів) , який міститься у справі, мотивує відхилення або врахування кожного доказу (групи доказів) .
Із змісту даної норми вбачається, що докази слід вважати достовірними, якщо фактичні дані, що становлять їх зміст, є правдивими та об`єктивно відображають дійсні обставини цивільної справи. Отже, оцінка достовірності доказів є перевіркою доброякісності джерел їх отримання, а також процесу формування фактичних даних. Достовірність доказу це рівень його правдивості, тобто рівень довіри до нього суду.
Враховуючи те, що під час розгляду справи судом були встановлене порушення чинного цивільного законодавства України, яке містить ознаки цивільного правопорушення, можливо й ознаки іншого правопорушення (матеріально-правового, дисциплінарного тощо) , відтак суд дійшов висновку про можливість, необхідність та доцільність постановлення окремої ухвали, яку слід направити начальнику Служби безпеки України Малюку Василю Васильовичу для вжиття заходів, передбачених чинним законодавством України.
На підставі вищевикладеного, керуючись ст. ст. 89, 258-263, 268, 272, 353 ЦПК України, -
Про викладене в окремій ухвалі та в інших ухвалах Ковпаківського районного суду м. Суми по даній цивільній справі довести до відома начальника Служби безпеки України Малюка Василя Васильовича для вжиття заходів, передбачених чинним законодавством України.
Копію окремої ухвали направити начальнику Служби безпеки України Малюку Василю Васильовичу.
Про вжиті відповідні заходи протягом місяця з дня надходження окремої ухвали повідомити Ковпаківський районний суд м. Суми, який постановив окрему ухвалу.
Окрему ухвалу може бути оскаржено особами, інтересів яких вона стосується, у загальному порядку, встановленому ЦПК України.
Апеляційна скарга на ухвалу суду подається протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення.
Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.
Апеляційна скарга подається апеляційному суду Сумської області через суд першої інстанції Ковпаківський районний суд м. Суми, який ухвалив оскаржуване судове рішення (ухвалу) .
Головуючий: І.Г. Бичков