Справа № 185/3576/23
Провадження № 2/185/1722/23
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

29 травня 2023 року м.Павлоград

Павлоградський міськрайонний суд Дніпропетровської області у складі: головуючого судді Шаповалової І.С., з участю секретаря Величко А.О.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Павлограді цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до Акціонерного товариства комерційного банку "Приватбанк" про захист прав споживачів,-

встановив:

До суду звернувся позивач до АТ КБ «ПриватБанк» про захист прав споживача фінансових послуг та повернення безпідставно отриманих коштів.

Зокрема позивач просить стягнути з відповідача на свою користь 10 000 грн. грошових коштів отриманих без достатніх правових підстав, визнати неукладеним кредитний договір та стягнути на її користь моральну шкоду.

Свої вимоги позивач мотивує тим, що вона є клієнтом відповідача.

07.09.2022 невстановлена особа під приводом купівлі меблів, шляхом зловживання довірою, із застосуванням електронно-обчислювальної техніки, заволоділа грошовими коштами потерпілої на суму 10 000,00 грн., чим завдала ОСОБА_1 матеріального збитку, а саме: від імені позивача невідома особа уклала угоду № SAMDNWFC і цією ж датою з карткового рахунку НОМЕР_1 ( НОМЕР_2 ) було знято 12786,95 грн., з карткового рахунку НОМЕР_3 3000 грн., з карткового рахунку НОМЕР_4 7000 грн.

За вказаним фактом були внесені відомості до ЄРДР № 0000992 від 14.09.2022 року за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 190 КК України.

В судове засідання позивач надала заяву про розгляд справи за її відсутності, позовні вимоги підтримала в новному обсязі.

У відзиві на позов представник відповідача просить в задоволенні позову відмовити. Представник відповідача позов не визнав з підстав наведених у відзиві на позов та просив в його задоволенні відмовити за безпідставністю.

Суд, розглянувши справу за наявними у ній матеріалами, встановив наступні обставини.

07.09.2022 невстановлена особа під приводом купівлі меблів, шляхом зловживання довірою, із застосуванням електронно-обчислювальної техніки, заволоділа грошовими коштами потерпілої на суму 10 000,00 грн., чим завдала ОСОБА_1 матеріального збитку, а саме: від імені позивача невідома особа уклала угоду № SAMDNWFC і цією ж датою з карткового рахунку НОМЕР_1 ( НОМЕР_2 ) було знято 12786,95 грн., з карткового рахунку НОМЕР_3 3000 грн., з карткового рахунку НОМЕР_4 7000 грн.

За вказаним фактом були внесені відомості до ЄРДР № 0000992 від 14.09.2022 року за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 190 КК України.

Відповідно до ст. 12 ЦПК України, цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін. Кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Кожна сторона несе ризик настання наслідків, пов`язаних із вчиненням чи невчиненням нею процесуальних дій.

На підставі ст. 13 ЦПК України, суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках.

Згідно зі ст. 89 ЦПК України, суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів.

Згідно ст. 1066 ЦК України за договором банківського рахунка банк зобов`язується приймати і зараховувати на рахунок, відкритий клієнтові (володільцеві рахунка), грошові кошти, що йому надходять, виконувати розпорядження клієнта про перерахування і видачу відповідних сум з рахунка та проведення інших операцій за рахунком.

Відповідно до ст. 1071 ЦК України банк може списати грошові кошти з рахунка клієнта на підставі його розпорядження.

Грошові кошти можуть бути списані з рахунка клієнта без його розпорядження на підставі рішення суду, а також у випадках, встановлених законом, договором між банком і клієнтом або умовами обтяження, предметом якого є майнові права на грошові кошти, що знаходяться на банківському рахунку.

Відповідач в відзиві не заперечує про те, що від імені позивача невідома особа уклала угоду № SAMDNWFC і цією ж датою з карткового рахунку НОМЕР_1 ( НОМЕР_2 ) було знято 12786,95 грн., з карткового рахунку НОМЕР_3 3000 грн., з карткового рахунку НОМЕР_4 7000 грн., отримавши незаконний доступ до особистих даних позивачки та змінивши її фінансовий номер телефону.

Як роз`яснив Пленум Верховного Суду України у пункті 2 постанови від 27.03.1992 року № 6 «Про практику розгляду судами цивільних справ за позовами про відшкодування шкоди», розглядаючи позови про відшкодування шкоди, суди повинні мати на увазі, що шкода, заподіяна особі і майну громадянина або заподіяна майну юридичної особи, підлягає відшкодуванню в повному обсязі особою, яка її заподіяла, за умови, що дії останньої були неправомірними, між ними і шкодою є безпосередній причинний зв`язок та є вина зазначеної особи. Для наявності деліктної відповідальності необхідна наявність складу правопорушення: а) наявність шкоди, б) протиправна поведінка заподіювача шкоди, в) причинний зв`язок між шкодою та поведінкою заподіювача, г) вина.

Отже, цивільне законодавство у деліктних зобов`язаннях передбачає презумпцію вини. Якщо в процесі розгляду справи зазначена презумпція не спростована, то вона є юридичною підставою для висновку про наявність вини заподіювача шкоди.

З огляду на наведене та з урахуванням визначених цивільним процесуальним законом принципів змагальності й диспозитивності цивільного процесу саме на відповідача покладено обов`язок доведення відсутності його вини в завданні шкоди позивачу.

Аналогічні висновки викладені у Постанові Верховного Суду у складі колегії суддів Першої судової палати Касаційного цивільного суду від 26.09.2018 року по справі № 569/14230/15-ц (провадження № 61-7934св18).

Досліджені судо докази у сукупності достовірно підтверджують факт використання третіми особами шахрайським способом персональних даних позивача без її згоди з метою оформлення кредиту. Позивач зазначає те, що вона кредитний договір не підписувала, тому волевиявлення на його укладення було відсутнє, про що не заперечується і відповідачем, а тому вимоги про визнання цього договору неукладеним є обґрунтованими і підлягають задоволенню.

Враховуючи наведене, дослідивши матеріали справи, заслухавши сторони, суд вважає, що АТ КБ «ПриватБанк» безпідставно списав належні позивачу кошти в сумі 10 000 грн. і жодним належним доказом не підтвердив правомірність їх списання з рахунку позивача.

Що стосується вимоги про відшкодування моральної шкоди, суд приходить до наступного.

Відповідно дост. 23 ЦК України, особа має право на відшкодування моральної шкоди, завданої внаслідок порушення її прав.

Моральна шкода полягає: у фізичному болю та стражданнях, яких фізична особа зазнала у зв`язку з каліцтвом або іншим ушкодженням здоров`я; у душевних стражданнях, яких фізична особа зазнала у зв`язку з протиправною поведінкою щодо неї самої, членів її сім`ї чи близьких родичів; у душевних стражданнях, яких фізична особа зазнала у зв`язку із знищенням чи пошкодженням її майна; у приниженні честі та гідності фізичної особи, а також ділової репутації фізичної або юридичної особи.

Розмір грошового відшкодування моральної шкоди визначається судом залежно від характеру правопорушення, глибини фізичних та душевних страждань, погіршення здібностей потерпілого або позбавлення його можливості їх реалізації, ступеня вини особи, яка завдала моральної шкоди, якщо вина є підставою для відшкодування, а також з урахуванням інших обставин, які мають істотне значення. При визначенні розміру відшкодування враховуються вимоги розумності і справедливості. Моральна шкода відшкодовується незалежно від майнової шкоди, яка підлягає відшкодуванню, та не пов`язана з розміром цього відшкодування. Моральна шкода відшкодовується одноразово, якщо інше не встановлено договором або законом.

Загальні підстави відповідальності за завдану моральну шкоду передбачені статтею 1167 ЦК України, відповідно до якої моральна шкода, завдана фізичній або юридичній особі неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю, відшкодовується особою, яка її завдала, за наявності її вини, крім випадків, встановлених частиною другою цієї статті.

Згідно з пунктами 3,9Постанови Пленуму Верховного суду України № 4 від 31 березня 1995 року «Про судову практику в справах про відшкодування моральної (немайнової) шкоди», під моральною шкодою слід розуміти втрати немайнового характеру внаслідок моральних чи фізичних страждань, або інших негативних явищ, заподіяних фізичній чи юридичній особі незаконними діями або бездіяльністю інших осіб. Відповідно до чинного законодавства моральна шкода може полягати, зокрема, у моральних переживаннях у зв`язку з ушкодженням здоров`я.

Розмір відшкодування моральної (немайнової) шкоди суд визначає залежно від характеру та обсягу страждань (фізичних, душевних, психічних тощо), яких зазнав позивач, характеру немайнових втрат (їх тривалості, можливості відновлення тощо) та з урахуванням інших обставин. Зокрема, враховуються стан здоров`я потерпілого, тяжкість вимушених змін у його життєвих і виробничих стосунках, зусилля, необхідні для відновлення попереднього стану, При цьому, суд має виходити із засад розумності, виваженості та справедливості.

Оцінюючи розмір відшкодування моральної шкоди, з урахуванням встановлених судом обставин та характеру спричиненої моральної шкоди та виходячи з міркувань розумності, виваженості та справедливості, суд вважає можливим стягнути моральну шкоду в розмірі 1000,00 грн.

Крім того, суд вважає за доцільне стягнути з відповідача в користь держави 3220,8 грн. судового збору, оскільки позивач звільнений від його сплати відповідно до ч.3 ст. 22 Закону України «Про захист прав споживачів».

На підставі наведеного та керуючись ст.ст.12, 13, 89, 141, 223, 263-265, 273 ЦПК України, суд,

ухвалив:

Позов ОСОБА_1 до Акціонерного товариства комерційного банку "Приватбанк" про захист прав споживачів - задовольнити частково.

Стягнути з Акціонерного товариства комерційного банку «ПриватБанк» (юридична адреса: вул.Грушевського, 1д м.Київ, ) в користь ОСОБА_1 ( АДРЕСА_1 , РНОКПП НОМЕР_5 ) 10 000 ( десять тисяч) гривень 00 копійок безпідставно списаних коштів.

Визнати кредитний договір № SAMDNWFC від 07 вересня 2022 року, укладений від імені ОСОБА_1 та Акціонерним товариством комерційний банк «ПриватБанк» - неукладеним.

Стягнути з Акціонерного товариства комерційного банку «ПриватБанк» (юридична адреса: вул.Грушевського, 1д м.Київ, ) в користь ОСОБА_1 ( АДРЕСА_1 , РНОКПП НОМЕР_5 ) 1000 ( одну тисячц) гривень 00 копійок у відшкодування моральної шкоди.

Стягнути з Акціонерного товариства комерційного банку «ПриватБанк» в користь держави 3220 (три тисячі твісті двадцять) гривень 80 копійок судового збору.

В задоволенні позову в іншій частині відмовити.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку для подання апеляційної скарги, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після розгляду справи апеляційним судом.

Апеляційна скарга на рішення суду подається до Дніпровського апеляційного суду через Павлоградський міськрайоний суд Дніпропетровської області протягом тридцяти днів з дня проголошення рішення. Учасник справи, якому повне рішення суду не було вручено у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.

Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Суддя І. С. Шаповалова