ЧЕРКАСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
Номер провадження 22-ц/821/745/23Головуючий по 1 інстанції
Доповідач в апеляційній інстанції
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

06 червня 2023 року м. Черкаси

Черкаський апеляційний суд в складі колегії:

судді-доповідачаНовікова О. М.,
суддів:Гончар Н. І., Сіренка Ю. В.,
за участю секретаря Широкової Г.К.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні апеляційну скаргу ОСОБА_2 на ухвалу Соснівського районного суду м. Черкаси від 28 березня 2023 року у справі за позовом ОСОБА_2 до Редакції газети «Черкаський край», Головного редактора газети «Черкаський край» ОСОБА_3 про визнання дій щодо прославлення фашизму протиправними, захист честі та гідності, стягнення моральної шкоди, -

в с т а н о в и в :

ОСОБА_2 звернувся з вказаним позовом до відповідачів, посилаючись на те, що 09 вересня 2021 року він звернувся з листом до головного редактора ОСОБА_3 з проханням розмістити на ст. 4 чергового номеру вибачення та статтю про героїзм захисників «Зеленої брами» з обов`язковою фотографією пам`ятника прикордонника з собакою.

За дорученням редактора йому було повідомлено, що редакція виконає таке прохання, але він повинен сам надати статтю та фото пам`ятника.

29 вересня 2021 року він завів до кабінету ОСОБА_3 ОСОБА_4 , який вручив їй статтю «За крок до оправдання гітлерівського нацизму» з фотографією пам`ятника.

06 жовтня 2021 року в НОМЕР_1 газети було викладено статтю «Ще раз про героїку й трагедію 1941-го», яка виготовлена та підписана, цитує: «Дискутувала з прибічниками різних правд ОСОБА_5 головний редактор».

Вважає цю статтю безпрецедентною, ганебною, необґрунтованою і незаконною, а також такою, що порушує права, передбачені ст. 38 Конституції України, стаття написана грубо, пихато, нешанобливо, образливо до його батька інваліда 1 групи Великої Вітчизняної війни.

Так, позивач цитує зазначену статтю та відповідно зазначає свій коментар, зокрема: 1. «... приймали парад на Черкащині» - парад не може бути в польових умовах!! 2. Фотографія явно не з Умані! 3. «Нарада пройшла у піднесеній та радісній обстановці» - нарад в армії не буває!!! 4. «генерала ОСОБА_7 » в Радянській Армії ні коли не було!! 5. «вони сиділи (слово яке принизливе - ОСОБА_6) в міцному кільці й у той час, коли два європейські вожді», коли це вони були «європейським вождями»? 6. ОСОБА_14 пише «Неподалік села Лзедзено вони зупинились біля древнього скіфського кургану, повз який пролягав шлях, котрим інтенсивно рухались німецькі та італійські війська на схід», а Каліновська - «... 28 серпня 1941 року нацистські вожді провели військову народу й імпровізований парад в Умані ... "?! 7. «... два найголовніших нациста Європи... Німецькі вояки були у захваті і не приховували свого захоплення вождем та бадьоро вітали його ... активісти ще лаштували череди колгоспної худоби гнати як тоді казали - «за Дніпро»», сільради подекуди ще гуртували групи 16-17 юнаків для піших переходів теж за Дніпро...»; 8. в рубриці «Історія» не може бути «оціночних суджень журналіста».

Позивач вважає, що відповідачі провокаційно, принижуючи свій народ добре знали, що він весь консолідовано встав на захист Батьківщини не в сільрадах а у військоматах. До числа тих, кого «гуртує» редакції необхідно віднести і його батька ОСОБА_8 , ІНФОРМАЦІЯ_1, через що йому відмовив у призиві військомат, а знаючи це поліцаї при допиті лишили двох пальців на лівій руці. Так без двох пальців він після звільнення території від «Німецьких вояків були у захваті і не приховували свого захоплення вождем та бадьоро вітали його» пішов захищати Батьківщину і отримав поранення не від фашистів, а бандерівців!? Але ОСОБА_3 мало порівняння його батька зі скотом, вона, як диспутант принизила не тільки батька в черговий раз, а уже і його, цитує: «син ветерана Другої світової війни ОСОБА_2 »?!

Вказує, що ОСОБА_3 принизила ОСОБА_4 , не вказуючи його посаду та міняючи назву його статті, повністю викидаючи першу частину відносно доказів проти прославляння фашизму

ОСОБА_14. Вся ця недостовірна інформація, яка не відповідає дійсності та викладена неправдиво, тобто містить відомості про події та явища, яких не існувало взагалі.

У зв`язку з цим, просить визнати діяльність відповідачів протиправною згідно п.8 Кодексу професійної етики українського журналіста. Визнати викладене в статтях «Як фюрер і дуче приймали парад на Черкащині» та «Ще про героїку й трагедію 1941р.» (газети «Черкаський край» №35 від 01.09.21 року, №40 за 06.10.21 року) за недостовірну інформацію, принижуючу честь та гідність покійних інваліда 1 групи Великої Вітчизняної Війни , його батька та дядька ОСОБА_12 , його інваліда 2 групі від трудового каліцтва; з метою боротьби з фашизмом в Україні, спростування наглої та цинічної брехні відносно позивача та його батька зобов`язати відповідача надрукувати в газеті спростування викладеного в обох статтях з усуненнях кощунства над командармом та його рідними; б) відшкодувати моральну шкоду в розмірі 100 000,00 грн.

Ухвалою Соснівського районного суду м. Черкаси від 28 березня 2023 року провадження у справі закрито через відсутність предмету спору.

Не погоджуючись з постановленою ухвалою, ОСОБА_2 подав апеляційну скаргу, в якій просить скасувати ухвалу районного суду, та направити справу для подальшого розгляду.

Апелянт вказує, що закриття провадження не ґрунтується на вимогах законодавства, оскільки йому відмовили у доступі до правосуддя. Зазначає, що суд першої інстанції не залучив до участі у справі як третіх осіб ОСОБА_4 та ОСОБА_14 , натомість вирішив допитати їх як свідків у справі.

Також апелянт вказує, що суддею було назначено десять судових засідань саме по предмету і підставах спору, проте після заявленого адвокатом іншої сторони клопотання про закриття провадження, чомусь закрив провадження.

Заслухавши суддю-доповідача, перевіривши законність та обґрунтованість ухвали суду першої інстанції, суд приходить до висновку, що апеляційна скарга підлягає до задоволення з наступних підстав.

Згідно ч. ч. 1, 2 ст. 367 ЦПК України суд апеляційної інстанції переглядає справу за наявними в ній і додатково поданими доказами та перевіряє законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги. Суд апеляційної інстанції досліджує докази, що стосуються фактів, на які учасники справи посилаються в апеляційній скарзі та (або) відзиві на неї.

Відповідно до частини першої статті 2 ЦПК України завданням цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави.

Згідно зі статтею 263 ЦПК України судове рішення повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим.

Відповідно до статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод від 04 листопада 1950 року кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом.

Суддя, здійснюючи правосуддя, керується верховенством права (частина перша статті 129 Конституції України).

Статтею 15 ЦК України визначено, що кожна особа має право на захист свого цивільного права у разі його порушення, невизнання або оспорювання.

Отже, стаття 15 ЦК України визначає об`єктом захисту порушене, невизнане або оспорюване право чи цивільний інтерес. Порушення права пов`язане з позбавленням його володільця можливості здійснити (реалізувати) своє право повністю або частково. При оспорюванні або невизнанні права виникає невизначеність у праві, викликана поведінкою іншої особи.

Захист цивільних прав - це застосування цивільно-правових засобів з метою забезпечення цивільних прав.

Процесуальний порядок провадження у цивільних справах визначається ЦПК України та іншими законами України, якими встановлюється зміст, форма, умови виконання процесуальних дій, сукупність цивільних процесуальних прав і обов`язків суб`єктів цивільно-процесуальних правовідносин та гарантій їх реалізації.

Підстави для закриття провадження у справі визначені у статті 255 ЦПК України.

Закриття провадження у справі - це форма закінчення розгляду цивільної справи без прийняття судового рішення у зв`язку з виявленням після порушення провадження у справі обставин, з якими закон пов`язує неможливість судового розгляду справи.

Згідно з пунктом 2 частини першої статті 255 ЦПК України суд закриває провадження у справі, якщо відсутній предмет спору.

Поняття «юридичного спору» має тлумачитися широко, виходячи з підходу Європейського суду з прав людини до тлумачення поняття «спір про право» (пункт 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод). Зокрема, Європейський суд з прав людини зазначає, що відповідно до духу Конвенції поняття «спору про право» має розглядатися не суто технічно, йому потрібно надавати сутнісного, а не формального значення.

Предметом спору є об`єкт спірного правовідношення, з приводу якого виник спір. Під предметом позову розуміється певна матеріально-правова вимога позивача до відповідача, стосовно якої позивач просить постановити певне судове рішення.

Підстави позову - це обставини, якими позивач обґрунтовує свої вимоги щодо захисту права та охоронюваного законом інтересу.

Правові підстави позову - це зазначена в позовній заяві правова кваліфікація обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги.

З урахуванням викладеного, неіснування (відсутність) предмета спору унеможливлює вирішення справи по суті незалежно від обґрунтованості позову, а відповідно і здійснення ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів осіб.

Відповідно до правового висновку, сформульованого Великою Палатою Верховного Суду у постанові від 26 червня 2019 року у справі № 13/51-04 (провадження № 12-67гс19), прикладами відсутності предмета спору можуть бути дії сторін чи настання обставин, якщо між сторонами у зв`язку з цим не залишилося неврегульованих питань або самими сторонами врегульовано спірні питання. Суд закриває провадження у справі у зв`язку з відсутністю предмета спору, зокрема у разі припинення існування предмета спору, якщо між сторонами у зв`язку з цим не залишилося неврегульованих питань.

Як предмет спору слід розуміти матеріально-правовий об`єкт, з приводу якого виник правовий конфлікт між позивачем і відповідачем [пункт 69 постанови Великої Палати Верховного Суду від 25 лютого 2020 року у справі № 18/266, (провадження № 12-186звг19)].

Об`єднана палата Касаційного цивільного суду у складі Верховного Суду у постанові від 20 вересня 2021 року у справі № 638/3792/20 (провадження № 61-3438сво21) зазначила, що закриття провадження у справі на підставі пункту 2 частини першої статті 255 ЦПК України є можливим, якщо предмет спору був відсутній як на час пред`явлення позову, так і на час ухвалення судом першої інстанції відповідного судового рішення.

Як вбачається з матеріалів справи, позивач звернувся до суду з позовною заявою визнання дій щодо прославлення фашизму протиправними, захист честі та гідності. Зокрема, позивач просить визнати недостовірною та такою, що принижує честь та гідність покійних інваліда І групи Великої Вітчизняної Війни , його батька та дядька ОСОБА_12 - інваліда 2 групи від трудового каліцтва, інформацію, яка викладена в статтях «Як фюрер і дуче приймали парад на Черкащині» та «Ще про героїку й трагедію 1941р.» (газети «Черкаський край» № 35 від 01.09.2021 року та НОМЕР_1 за 06.10.2021 року).

Однак, яку саме конкретно інформацію позивач просить визнати недостовірною позивачем не зазначено.

Крім того, не визначено спосіб захисту порушеного права, вимога щодо спростування інформації шляхом надрукування в газеті спростування викладеного в обох статтях з усуненням кощунства над командиром та його рідними, є неконкретизованою.

Суд першої інстанції, закриваючи провадження у справі, вказав, що відсутність конкретної інформації, яку позивач вважає недостовірною, породжує відсутність предмету спору, що у свою чергу унеможливлює вирішення справи по суті незалежно від обґрунтування позову, а відповідно і здійснення ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів осіб.

Апеляційний суд з вказаним висновком не погоджується, оскільки суд не звернув увагу, що на час пред`явлення позову, так і на час ухвалення судової ухвали, між сторонами існує неврегульований спір, оскільки на переконання позивача, в Редакції Газети, інформація, про яку він зазначає в позові так і не спростована, також йому завдано моральну шкоду, яку він в позовній заяві оцінює в 100000,00 грн.

Ухвалюючи оскаржуване рішення, суд першої інстанції допустив порушення норм процесуального права, оскільки після відкриття провадження, та проведення ряду судових засідань, допитів свідків, суд не надав оцінки доказам щодо предмета спору, наданими позивачем, та не навів жодних обґрунтувань з приводу наявності чи відсутності завданої позивачу моральної шкоди, в зв`язку з чим, вирішив про відсутність предмету спору.

Ухваливши рішення про закриття провадження у справі, суд першої інстанції фактично не розглянув справу та не надав оцінку доводам позивача, які зазначені у позовній заяві про захист честі та гідності, спростування недостовірної інформації, та відшкодування моральної шкоди.

Отже, оскільки позивач заперечує проти обставин, на які посилався представник відповідача у клопотанні про закриття провадження у справі, тому такі обставини підлягали дослідженню та з`ясуванню судом з дотриманням засад змагальності сторін. Вирішуючи клопотання про закриття провадження у справі у зв`язку з відсутністю предмета спору, суд мав би з`ясувати, чи не залишилося неврегульованих питань або самими сторонами врегульовано спірні питання.

Потрібно враховувати, що, звертаючись до суду з позовом у справі, яка переглядається, позивач просив суд визнати діяльність відповідачів протиправною згідно п.8 Кодексу професійної етики українського журналіста. Визнати викладене в статтях «Як фюрер і дуче приймали парад на Черкащині» та «Ще про героїку й трагедію 1941р.» (газети «Черкаський край» №35 від 01.09.21 року, №40 за 06.10.21 року) за недостовірну інформацію принижуючу честь та гідність покійних інваліда 1 групи Великої Вітчизняної Війни , його батька та дядька ОСОБА_12 , його інваліда 2 групі від трудового каліцтва; з метою боротьби з фашизмом в Україні, спростування неправди відносно позивача та його батька, зобов`язати відповідача надрукувати в газеті спростування викладеного в обох статтях з усуненнях кощунства над командармом та його рідними; б) відшкодувати моральну шкоду в розмірі 100 000 грн..

Томузакриття провадження у справі на підставі пункту 2 частини першої статті 255 ЦПК України є неприпустимим.

Апеляційний суд наголошує на тому, що скасування ухвали суду першої інстанції суду про закриття провадження, у зв`язку з відсутністю предмета спору та направлення справи до суду першої інстанції для продовження розгляду не підтверджує обґрунтованість позову, такі обставини підлягають з`ясуванню судом з дотриманням принципів змагальності та диспозитивності цивільного процесу.

Керуючись ст. ст. 35, 258, 374, 376, 381-384 ЦПК України, апеляційний суд, -

п о с т а н о в и в :

Апеляційну скаргу ОСОБА_2 задовольнити.

Ухвалу Соснівського районного суду м. Черкаси від 28 березня 2023 року скасувати, а справу за позовом ОСОБА_2 до Редакції газети «Черкаський край», Головного редактора газети «Черкаський край» Калиновської Тетяни Станіславівни про визнання дій щодо прославлення фашизму протиправними, захист честі та гідності, стягнення моральної шкоди направити до суду першої інстанції для продовження розгляду.

Постанова апеляційного суду набирає законної сили з дня її прийняття і може бути оскаржена до Верховного Суду у касаційному порядку протягом тридцяти днів з дня складення повного тексту судового рішення.

Повний текст постанови виготовлено 08 червня 2023року.

Судді: