Комінтернівський районний суд м.Харкова
Провадження № 2/641/2336/2023 Справа № 641/3432/23
У Х В А Л А

19 червня 2023 року Суддя Комінтернівського районного суду міста Харкова Музиченко В.О., розглянувши матеріали позовної заяви ОСОБА_1 до АТ «Українські енергетичні машини» про стягнення середнього заробітку за весь час затримки розрахунку, поновлення на роботі,

в с т а н о в и в:

ОСОБА_1 звернувся до Комінтернівського суду м. Харковом з позовом в якому просить: стягнути з відповідача середній заробіток за весь час затримки розрахунку при звільненні, що складає 8058,57 грн., поновити його на роботі в АТ «Українські енергетичні машини» з дати звільнення на посаді контролера на контрольно пропускному пункті 3 класу, стягнути з відповідача на його користь середній заробіток за час вимушеного прогулу з дати звільнення до дня поновлення на роботі.

Дослідивши позовну заяву та документи, що до неї додані, суддя дійшов висновку, що позовну заву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175 та 177 ЦПК України зважаючи на наступне.

Згідно частини 3 статті 175 ЦПК України позовна заява повинна містити виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги; зазначення доказів, що підтверджують вказані обставини.

Згідно частини 5 статті 177 ЦПК України позивач зобов`язаний додати до позовної заяви всі наявні в нього докази, що підтверджують обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги (якщо подаються письмові чи електронні докази позивач може додати до позовної заяви копії відповідних доказів).

У даному випадку позивач у позовній заяві зазначає, що фактично його звільнили 12.03.2023 року в цей період часу він перебував на лікарняному та після завершення лікування 24.03.2023 року він вийшов на роботу. Вважає, що він мав був бути звільнений 24.03.2023 року, тому він заявляє вимогу про поновлення його на роботі.

Слід зазначити, що статтею 233 КЗпПУ визначено строки звернення до суду за вирішенням трудових спорів

Працівник може звернутися із заявою про вирішення трудового спору безпосередньо до суду в тримісячний строк з дня, коли він дізнався або повинен був дізнатися про порушення свого права, крім випадків, передбачених частиною другою цієї статті.

(Офіційне тлумачення положення частини першої статті 233 див. в Рішенні Конституційного Суду № 4-рп/2012 від 22.02.2012).

Із заявою про вирішення трудового спору у справах про звільнення працівник має право звернутися до суду в місячний строк з дня вручення копії наказу (розпорядження) про звільнення, а у справах про виплату всіх сум, що належать працівникові при звільненні, - у тримісячний строк з дня одержання ним письмового повідомлення про суми, нараховані та виплачені йому при звільненні (стаття 116).

(Офіційне тлумачення положення частини другої статті 233 див. в Рішеннях Конституційного Суду № 8-рп/2013 від 15.10.2013, № 9-рп/2013 від 15.10.2013).

Для звернення роботодавця до суду в питаннях стягнення з працівника матеріальної шкоди, заподіяної підприємству, установі, організації, встановлюється строк в один рік з дня виявлення заподіяної працівником шкоди.

Встановлений частиною третьою цієї статті строк застосовується і при зверненні до суду вищого у порядку підлеглості органу.

(Стаття 233 із змінами, внесеними згідно з Указами ПВР № 4617-10 від 24.01.83, № 6237-10 від 21.12.83, № 5938-11 від 27.05.88; Законами № 871-12 від 20.03.91, № 2134-12 від 18.02.92, № 2620-III від 11.07.2001, № 762-IV від 15.05.2003, № 1697-VII від 14.10.2014, № 1217-IX від 05.02.2021, № 2215-IX від 21.04.2022, № 2352-IX від 01.07.2022).

Тобто, 19 липня 2022 року набув чинності Закон України «Про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо оптимізації трудових відносин» № 2352, яким внесено ряд важливих змін до діючого законодавства про працю.

Стаття 234. Поновлення судом строків, пропущених з поважних причин

У разі пропуску з поважних причин строків, установлених статтею 233 цього Кодексу, суд може поновити ці строки, якщо з дня отримання копії наказу (розпорядження) про звільнення або письмового повідомлення про суми, нараховані та виплачені працівникові при звільненні (стаття 116), минуло не більше одного року.

Тобто, якщо працівник з поважних причин пропустив установлені строки для звернення до суду, то відповідно до статті 234КЗпП суд може поновити ці строки. Проте, терміни поновлення теж зазнали змін.

У новій редакції статті 234 КЗпП вказано, що поновлення строків, пропущених з поважних причин, можливе, якщо з дня отримання копії наказу (розпорядження) про звільнення або письмового повідомлення про суми, нараховані та виплачені працівникові при звільненні (ст. 116 КЗпП), минуло не більше одного року. Раніше таких обмежень у часі не було.

Як зазначає позивач, що після завершення лікування 24.03.2023 року він вийшов на роботу, де його повідомили про наступне вивільнення. Отже, позивач повинен був звернутись до суду в місячний строк з дня вручення копії наказу про звільнення.

Позивачем не зазначені поважні причини пропуску строку звернення до суду, крім того позивач у позовній заяві посилається на перебування на лікарняному у день звільнення, однак доказів на підтвердження викладених обставин не надав, тому відповідно до частин 1 і 2 статті 185 ЦПК України позовну заяву слід залишити без руху, запропонувавши позивачу протягом десяти днів з дня вручення ухвали усунути зазначені недоліки шляхом подачі заяви з урахуванням викладених у даній ухвалі недоліків.

Роз`яснити позивачу, що у разі не усунення недоліків позовної заяви у строк, встановлений судом, заява вважається неподаною і повертається позивачеві.

Керуючись частиною 1 статті 185 Цивільного процесуального кодексу України, суддя

у х в а л и в :

Позовну заяву ОСОБА_1 до АТ «Українські енергетичні машини» про стягнення середнього заробітку за весь час затримки розрахунку, поновлення на роботі - залишити без руху.

Запропонувати позивачу усунути недоліки позовної заяви протягом десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

У разі невиконання у встановлений строк вимог цієї ухвали позовна заява вважатиметься неподаною та буде повернута позивачу.

Ухвала набирає законної сили з моменту підписання суддею і оскарженню не підлягає.

Суддя -В. О. Музиченко