справа № 631/860/22
провадження № 2/631/232/23
З А О Ч Н Е Р І Ш Е Н Н Я
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И
07 червня 2023 року селище міського типу Нова Водолага
Нововодолазький районний суд Харківської області у складі:
головуючого судді Трояновської Т. М.,
за участі секретаря судового засідання Тиндик С. М.,
розглянувши у відкритому судовому засіданні у залі судових засідань приміщення Нововодолазького районного суду Харківської області цивільну справу в порядку спрощеного позовного провадження за позовом Публічного акціонерного товариства «Банк Восток» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості,
Представник Публічного акціонерного товариства «Банк Восток» О. Білошапка, яка діє на підставі довіреності № 4004 від 25 січня 2022 року, звернулась до Нововодолазького районного суду Харківської області з позовом до ОСОБА_1 , в якому просить стягнути з останнього заборгованість за Заявою - Договором про акцепт Публічної пропозиції на укладення Договору про комплексне банківське обслуговування № 1296835 від 29 грудня 2016 року у розмірі 7279 гривень 25 копійок та судові витрати по справі.
В обґрунтування позовних вимог представник позивача зазначила, що 29 грудня 2016 року між ОСОБА_1 та банком було укладеного заяву-договір про акцепт Публічної пропозиції на укладення Договору про комплексне банківське обслуговування №1296835, за умовами якого відповідач акцептував публічну пропозицію банку на укладення Договору овердрафту на умовах, викладених у «Правилах надання банківських продуктів та послуг фізичним особам в Публічному акціонерному товаристві «Банк Восток», затверджених рішенням Правління Банку від 29 квітня 2016 року протокол №37.
Згідно пункту 6 Договору овердрафту сторони погодили, що складовою та невід`ємною частиною Договору овердрафту є Заява-Договір, Правила, Тарифи Банку з якими відповідач попередньо був ознайомлений, повністю згоден, розуміє їх зміст та положення, яких він неухильно зобов`язався дотримуватись.
Умовами Договору овердрафту та Правилами передбачено, що овердрафт надається шляхом здійснення оплати операцій/переказу коштів у сумі, що перевищує залишок власних коштів клієнта на поточному рахунку, але в межах поточного ліміту овердрафту, визначеного у відповідному Договорі (пункт 3.44.1.3. Правил).
Поточний ліміт овердрафту/кредитний ліміт може бути збільшений шляхом акцепту банком Анкети-Заяви клієнта про збільшення ліміту овердрафту/кредитного ліміту. Інформація щодо встановлення або зміну ліміту овердрафту, строку дії ліміту, графіку зниження ліміту овердрафту або відмову у встановленні ліміту овердрафту (у тому числі анулювання) та щодо строків введення ліміту в дію зазначається у щомісячній виписці, та/або SMS-повідомленням, зазначається у виписці по рахунку та/або із застосуванням платіжного пристрою. При цьому банк самостійно та на власний розсуд обирає засіб інформування клієнта про встановлення, зміну ліміту овердрафту, графіку зниження ліміту овердрафту або відмову у його встановленні (у тому числі анулювання) та щодо строків введення ліміту в дію, що передбачено у пункті 3.44.1.6. Правил.
Пунктом 3.44.1.7. Правил передбачено, що у випадку, якщо позичальник не погоджується зі зміною суми ліміту овердрафту про який він був повідомлений вищезазначеним способом, він зобов`язаний не пізніше 10 (десяти) календарних днів після інформування його про зміну ліміту овердрафту, повідомити про це банк шляхом надання письмової заяви та повернути в повному обсязі суму овердрафту шляхом погашення наявної заборгованості по овердрафту, сплатити проценти, комісії за його користування та інші плати, передбачені Договором, Правилами та Тарифами. У разі, якщо банк у зазначений строк, не отримає відповідного письмового повідомлення та погашення в повному обсязі сплати наявної заборгованості по овердрафту, сплати процентів, комісій за його користування та інших плат що передбачені Правилами, Договором та Тарифами, новий ліміт овердрафту вважається погодженим клієнтом.
Як вказав представник позивача, банк свої зобов`язання за Договором овердрафту виконав у повному обсязі, встановивши 04 березня 2019 року на поточний рахунок ОСОБА_1 ліміт овердрафту у сумі 7000 гривень 00 копійок, що підтверджується випискою по особовому рахунку відповідача, проти якого останній не заперечував та користувався ним для задоволення особистих потреб.
У пункті 3.44.7 Правил передбачено, що клієнт зобов`язаний повернути овердрафт, сплатити проценти та комісії за користування овердрафтом у порядку та на умовах, визначених відповідним Договором та Правилами, сплатити банку неустойку згідно відповідного Договору за невиконання та/або неналежне виконання зобов`язань за договором.
Однак, відповідачем грошові кошти на рахунок не були зараховані, зобов`язання за укладеним Договором овердрафту та Правилами не виконані, у зв`язку з чим відбулося порушення з боку ОСОБА_1 умов Договору овердрафту.
Представник позивача відмітив, що станом на 20 жовтня 2022 року за Договором овердрафту у ОСОБА_1 перед банком виникла заборгованість у розмірі 7279 гривень 25 копійок, яка складається з наступного:
-прострочена заборгованість за овердрафтом 7000 гривень 00 копійок;
-заборгованість за простроченими відсотками 274 гривень 80 копійок;
-заборгованість за комісіями 04 гривні 45 копійок.
Оскільки позичальником, ОСОБА_1 , так і не були повернені кошти за кредитним договором, представник позивача змушений був звернутися до суду з позовом про стягнення зазначених коштів у судовому порядку.
Ухвалою Нововодолазького районного суду Харківської області від 05 січня 2023 року прийнято до розгляду позовну заяву Публічного акціонерного товариства «Банк Восток» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості та відкрите провадження у справі в порядку спрощеного позовного провадження.
Ухвалою Нововодолазького районного суду Харківської області від 07 червня 2023 року визначено про заочний розгляд справи за позовом Публічного акціонерного товариства «Банк Восток» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості.
Інших процесуальних дій (забезпечення доказів, вжиття заходів забезпечення позову, зупинення і поновлення провадження тощо) у цивільній справі судом не вживалось.
Уповноважений представник Публічного акціонерного товариства «Банк Восток» у судове засідання не з`явився, хоча про дату, час та місце проведення судового засідання повідомлялися завчасно відповідно до приписів Цивільного процесуального кодексу України. Скориставшись правом, передбаченим частиною 3 статті 211 Цивільного процесуального кодексу України, представник Публічного акціонерного товариства «Банк Восток» Білошапка Ольга Юріївна, яка діє на підставі довіреності від 26 січня 2023 року, на адресу суду надіслала заяву, що була сформованого за допомогою системи «Електронний суд» та зареєстрована за вхідним № 853/23-вх від 10 лютого 2023 року, відповідно до якої просила суд розгляд справи провести за відсутності представника банку, зазначивши, що позовні вимоги підтримують у повному обсязі, проти винесення заочного рішення не заперечують.
Відповідач, ОСОБА_1 , у судові засідання не з`являвся, хоча про день, час та місце розгляду справи повідомлявся відповідно до вимог статті 128 Цивільного процесуального кодексу України за адресою місця реєстрації, зазначеної у позові та довідці Відділу обліку та моніторингу інформації про реєстрацію місця проживання ГУ ДМС України в Харківській області. Згідно з даними поштових відділень судові повістки повернулися на адресу суду з відміткою УДППЗ «Укрпошта» про неможливість вручення «адресат відсутній за вказаною адресою».
Крім того, у судове засідання, що було призначено на 07 червня 2023 року відповідач також викликався шляхом розміщення судового оголошення на офіційному вебсайті судової влади України.
Про причини своєї неявки ОСОБА_1 суд не повідомляв, ніяких клопотань на адресу суду не направляв, окрім одного клопотання, що було надане 27 січня 2023 року та зареєстроване за вхідним № 460/23-вх, про відкладення розгляду справи. Відзив на позовну заяву у відповідності до приписів статті 178 Цивільного процесуального кодексу України відповідач не подав.
З цього приводу слід зазначити, що відповідно до пунктів 2 та 7 частини 2 статті 43 Цивільного процесуального кодексу України учасники справи зобов`язані сприяти своєчасному, всебічному, повному та об`єктивному встановленню всіх обставин справи та виконувати інші процесуальні обов`язки, визначені законом або судом.
Частиною 3 статті 131 Цивільного процесуального кодексу України передбачено, що у разі неповідомлення суду про причини неявки вважається, що учасники судового процесу не з`явилися в судове засідання без поважних причин.
Положеннями частини 1 статті 223 Цивільного процесуального кодексу України визначено, що неявка у судове засідання будь-якого учасника справи за умови, що його належним чином повідомлено про дату, час і місце цього засідання, не перешкоджає розгляду справи по суті, крім випадків, визначених цією статтею.
У разі повторної неявки в судове засідання відповідача, повідомленого належним чином, суд вирішує справу на підставі наявних у ній даних чи доказів (постановляє заочне рішення) (частина 4 статті 223 Цивільного процесуального кодексу України).
Крім того, відповідно до частини 1 статті 280 Цивільного процесуального кодексу України у зв`язку із неявкою в судове засідання відповідача, який належним чином повідомлений про час та місце розгляду справи, і від якого не надійшло заяви про розгляд справи за його відсутності, зі згоди позивача по справі, суд вирішив за можливе розглянути справу на підставі наявних в ній доказів та ухвалити заочне рішення.
За таких обставин, приймаючи до уваги те, що відповідач будучи завчасно належним чином повідомленим про день, час та місце розгляду справи, повторно, без зазначення причин свого неприбуття, не з`явився у судове засідання, враховуючи те, що підстав для визнання явки учасників справи обов`язковою для надання особистих пояснень не має, суд вважає за можливе розглянути справу за їх відсутності, при цьому відповідно до частини 2 статті 247 Цивільного процесуального кодексу України фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснювалось.
Вивчивши доводи позовної заяви, всебічно, повно та об`єктивно з`ясувавши всі обставини справи в межах заявлених вимог, перевіривши їх доказами, які були безпосередньо досліджені у судовому засіданні, проаналізувавши зміст норм матеріального права, які врегульовують спірні правовідносини, суд виходить з наступних підстав та мотивів.
Вирішуючи спірні правовідносини суд виходить з того, що завданням цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави (частина 1 статті 2 Цивільного процесуального кодексу України).
Відповідно до положень часини 1 статті 4 Цивільного процесуального кодексу України кожна особа має право в порядку, встановленому цим кодексом, звернутись до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів. При цьому, розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим кодексом випадках (частина 1 статті 13 Цивільного процесуального кодексу України).
При цьому частиною 1 статті 77 вказаного нормативно-правового документа визначено, що належними є докази, які містять інформацію щодо предмета доказування.
Частина 2 статті 129 Конституції України визначає основні засади судочинства, однією з яких згідно з пунктом 3 вказаної частини є змагальність сторін та свобода в наданні ними суду своїх доказів і у доведенні перед судом їх переконливості.
Аналогічні приписи передбачені частиною 3 статті 12 та частиною 1 статті 81 Цивільного процесуального кодексу України, відповідно до яких кожна сторона зобов`язана довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог і заперечень, крім випадків, встановлених статтею 82 цього кодексу.
Частиною 2 статті 77 та частиною 1 статті 82 Цивільного процесуального кодексу України встановлено, що предметом доказування є обставини, що підтверджують заявлені вимоги чи заперечення або мають інше значення для розгляду справи і підлягають встановленню при ухваленні судового рішення. Обставини, які визнаються учасниками справи, не підлягають доказуванню, якщо суд не має обґрунтованого сумніву щодо достовірності цих обставин або добровільності їх визнання.
Так, у ході розгляду справи в межах заявлених вимог та зазначених і доведених обставин, судом встановлені такі факти та відповідні їм правовідносини, що мають значення для вирішення справи за суттю.
Як свідчать наявні в матеріалах справи докази 29 грудня 2016 року між ОСОБА_1 та Публічним акціонерним товариством «Банк Восток» був укладений договір шляхом підписання Заяви-Договору про акцепт Публічної пропозиції на укладення Договору про комплексне банківське обслуговування № 1296835, за умовами якого відповідач акцептував Публічну Пропозицію Банку на укладення Договору овердрафту на умовах, викладених у «Правилах надання банківських продуктів та послуг фізичним особам в Публічному акціонерному товариству «Банк Восток», затверджених рішенням Правління Банку від 29 квітня 2016 року протокол № 37.
При цьому матеріали справи не містять даних, які б свідчили про заперечення відповідачем фактів підписання вказаної вище заяви-договору про отримання банківських послуг.
У пункті 6 Договору овердрафту сторони погодили, що складовою та невід`ємною частиною Договору овердрафту є Заява-Договір, Правила, Тарифи Банку з якими ОСОБА_1 попередньо був ознайомлений, повністю погодився та підтвердив, що розуміє їх зміст та положення, яких він неухильно зобов`язався дотримуватись.
Згідно виписки із Правил надання Банківських продуктів та послуг фізичним особам а Публічному Акціонерному товаристві «Банк Восток», а саме пункт 3.44.1.3. Правил, овердрафт надається шляхом здійснення оплати операцій /переказу коштів у сумі, що перевищує залишок власних коштів клієнта на поточному рахунку, але в межах поточного ліміту овердрафту, визначеного у відповідному Договорі.
Відповідно до пункту 6 Договору овердрафту та пункту 3.44.1.5. Правил клієнт надає право банку самостійно встановлювати (зменшувати, збільшувати анулювати) розмір ліміту овердрафту у межах максимального ліміту овердрафту, визначеного договором. При цьому банк і клієнт погоджуються, що додаткова угода до Договору про зміну поточного ліміту овердрафту не укладається. Укладання договору є прямою і безумовною згодою клієнта на прийняття будь-якого розміру ліміту овердрафту, встановленого банком. Зобов`язання банку щодо встановлення/зміни/анулювання ліміту овердрафту виникають з дати прийняття відповідного рішення уповноваженим органом/посадовою особою Банку.
Пунктом 3.44.1.6. Правил встановлено, що поточний ліміт овердрафту/кредитний ліміт може бути збільшений шляхом акцепту банком Анкети-Заяви клієнта про збільшення ліміту овердрафту/кредитного ліміту. Інформація щодо встановлення або зміну ліміту овердрафту, строку дії ліміту, графіку зниження ліміту овердрафту або відмову у встановленні ліміту овердрафту (у тому числі анулювання) та щодо строків введення ліміту в дію зазначається у щомісячній виписці, та/або SMS-повідомленням, зазначається у виписці по рахунку та/або із застосуванням платіжного пристрою. При цьому банк самостійно та на власний розсуд обирає засіб інформування клієнта про встановлення, зміну ліміту овердрафту, графіку зниження ліміту овердрафту або відмову у його встановленні (у тому числі анулювання) та щодо строків введення ліміту в дію.
Відповідно до пункту 3.44.1.10. Правил овердрафт вважається наданим в день виконання переказу банком коштів з поточного рахунку клієнта на суму, що перевищує залишок власних коштів клієнта на цьому рахунку.
Судом встановлено, що позивач виконав усі взяті на себе зобов`язання, встановивши 04 березня 2019 року на поточний рахунок ОСОБА_1 ліміт овердрафту у сумі 7000 гривень 00 копійок, що підтверджується випискою по особовому рахунку відповідача, проти якого відповідач не заперечував та користувався ним для задоволення власних потреб.
Пунктом 3.44.7 Правил передбачено, що клієнт зобов`язаний повернути овердрафт, сплатити проценти та комісії за користування овердрафтом у порядку та на умовах, визначених відповідним Договором та Правилами, сплатити банку неустойку згідно відповідного Договору за невиконання та/або неналежне виконання зобов`язань за Договором.
Проте, відповідачем ОСОБА_1 були порушені зобов`язання, встановлені умовами кредитного договору, відповідачем грошові кошти на рахунок не були зараховані, зобов`язання за укладеним Договором овердрафту та Правилами відповідачем не виконані, у зв`язку з чим відбулося порушення умов Договору овердрафту.
З наданого позивачем розрахунку заборгованості убачається, що станом на 20 жовтня 2022 року за Договором овердрафту у відповідача перед банком виникла заборгованість у розмірі 7279 гривень 25 копійок, що має відображення у розрахунку заборгованості за Договором та виписці по рахунку приватного клієнта, яка складається з наступного:
-7000 гривень 00 копійок прострочена заборгованість за овердрафтом;
-274 гривні 80 копійок заборгованість за простроченими відсотками;
-04 гривні 45 копійок заборгованість за комісіями.
Вказаний розрахунок заборгованості відповідачем не заперечувався та у встановленому законом порядку не спростовано.
Вирішуючи даний спір суд виходить з положень Цивільного кодексу України, що регулюють спірні правовідносини.
Так, відповідно до частини 1 статті 202 Цивільного кодексу України укладений між сторонами по справі кредитний договір, за своєю правовою природою, є правочином, тобто дією особи, спрямованою на набуття, зміну або припинення цивільних прав та обов`язків.
Згідно з частиною 1 статті 626 Цивільного кодексу України договором є домовленість двох або більше сторін, спрямована на встановлення, зміну або припинення цивільних прав та обов`язків. Договір є однією з підстав виникнення цивільних прав та обов`язав (частина 2 статті 11 Цивільного кодексу України).
Положеннями статті 1054 Цивільного кодексу України встановлено, що за кредитним договором банк або інша фінансова установа зобов`язується надати грошові кошти позичальникові у розмірі та на умовах, встановлених договором, а позичальник зобов`язується повернути кредит та сплатити проценти.
Стаття 204 Цивільного кодексу України закріплює презумпцію правомірності правочину. Ця презумпція означає, що вчинений правочин вважається правомірним, тобто таким, що породжує, змінює або припиняє цивільні права і обов`язки, доки ця презумпція не буде спростована, зокрема, на підставі рішення суду, яке набрало законної сили.
Таким чином, у разі не спростування презумпції правомірності договору всі права, набуті сторонами правочину за цим договором, повинні здійснюватися, а створені обов`язки підлягають виконанню.
Із матеріалів справи вбачається, що з моменту укладання договору шляхом підписання Заяви-Договору від 29 грудня 2016 року № 1296835 між Публічним акціонерним товариством «Восток Банк» та ОСОБА_1 ніхто зі сторін до цього часу не заявив про намір його припинити. У свою чергу, відповідач не надав суду доказів щодо звернення до банку з письмовою заявою про закриття карткового рахунку. Крім того, відповідач, ОСОБА_1 27 січня 2023 року звернувся до суду з заявою, відповідно до якої просив суд, розгляд справи відкласти на іншу дату для надання можливості вирішити питання, що є предметом спору, у позасудовому порядку, тим самим визнав заборгованості перед Публічним акціонерним товариством «Восток Банк», що утворилась у зв`язку з несплатою ним коштів за Заявою-Договором № 1296835 від 29 грудня 2016 року.
Приписи частини 1 статті 1049 Цивільного кодексу України встановлюють обов`язок позичальника повернути позикодавцеві позику (грошові кошти у такій самі сумі або речі, визначені родовими ознаками, у такій самі кількості, такого самого роду та такої самої якості, що були передані йому позикодавцем) у строк та в порядку, що встановлені договором.
Згідно з частиною 2 статті 1050 Цивільного кодексу України якщо договором встановлений обов`язок позичальника повернути позику частинами, то в разі прострочення повернення чергової частини позикодавець має право вимагати дострокового повернення частини позики, що залишилась, та сплатити проценти, належні йому відповідно до статті 1048 Цивільного кодексу України.
При цьому, згідно вимог статтей 525, 526, 530 Цивільного кодексу України зобов`язання має виконуватися належним чином відповідно до умов договору та вимог Цивільного кодексу України у встановлений строк.
Відповідно до статті 610 Цивільного кодексу України порушенням зобов`язання є його невиконання або виконання з порушенням умов, визначених змістом зобов`язання (неналежне виконання). Боржник вважається таким, що прострочив, якщо він не приступив до виконання зобов`язання або не виконав його у строк, встановлений договором або законом (частина 1 статті 612 Цивільного кодексу України).
Правові наслідки порушення зобов`язання встановлені положеннями статті 611 Цивільного кодексу України. Так, згідно вищевказаної норми права, у разі порушення зобов`язання настають правові наслідки, встановлені договором або законом, зокрема: зміна умов зобов`язання; сплата неустойки; відшкодування збитків та моральної шкоди.
В силу статті 629 Цивільного кодексу України договір є обов`язковим для виконання сторонами.
Боржник не звільняється від відповідальності за неможливість виконання ним грошового зобов`язання (стаття 625 Цивільного кодексу України).
Відповідно до статті 549 Цивільного кодексу України неустойкою (штрафом, пенею) є грошова сума або інше майно, які боржник повинен передати кредиторові в разі порушення боржником зобов`язання. Пенею є неустойка, що обчислюється у відсотках від суми несвоєчасно виконаного грошового зобов`язання за кожен день прострочення виконання (частина 3 статті 549 Цивільного кодексу України).
Враховуючи вищевикладене, суд приходить до висновку, що між сторонами по справі виникли кредитні правовідносини, відповідно до яких відповідач отримавши від банку кошти у кредит, своїх зобов`язань з їх повернення і сплати процентів за користування грошима належним чином не виконав.
Таким чином, вимоги позивача щодо стягнення з ОСОБА_1 простроченої заборгованості за овердрафтом у розмірі 7000 гривень 00 копійок підлягають задоволенню, оскільки відповідно до статті 77 Цивільного процесуального кодексу України, підтверджені належними доказами. Одночасно зі стягненням заборгованості за тілом кредиту підлягає стягненню заборгованість за простроченими відсотками у розмірі 274 гривні 80 копійок та заборгованість за комісією у розмірі 04 гривні 45 копійок.
Будь-яких належних та допустимих доказів на підтвердження існування істотних обставин у відповідача, які слугували б поважною причиною невиконання взятих на себе зобов`язань, суду не надано.
Ухвалюючи рішення про задоволення позовних вимог Публічного акціонерного товариства «Восток Банк», суд відповідно до пункту 6 частини 1 статті 264 Цивільного процесуального кодексу України вважає за необхідне вирішити питання щодо розподілу між сторонами справи судових витрат.
Судові витрати складаються з судового збору та витрат, пов`язаних з розглядом справи. Розмір судового збору, порядок його сплати, повернення і звільнення від сплати встановлюються законом (частини 1 та 2 статті 133 Цивільного процесуального кодексу України).
Відповідно до частини 1, підпункту 1 пункту 1 частини 2 статті 4 Закону України «Про судовий збір» судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.
За подання до суду позовної заяви майнового характеру, яка подана юридичною особою, ставка судового збору встановлюється у розмірі 1,5 відсотка ціни позову, але не менше 1 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб і не більше 350 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.
З матеріалів справи убачається, що позивачем при подачі позовної заяви до суду було сплачено судовий збір на загальну суму 2481 гривню 00 копійок, що підтверджено платіжним дорученням № 281950 від 20 жовтня 2022 року.
Частиною 1 статті 141 Цивільного процесуального кодексу України встановлено, що судовий збір покладається на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог. Інші судові витрати, пов`язані з розглядом справи, покладаються у разі задоволення позову на відповідача (пункт 1 частини 2 статті 141 Цивільного процесуального кодексу України).
З огляду на вищевикладене, враховуючи, що позовні вимоги Публічного акціонерного товариства «Восток Банк», підлягають задоволенню в повному обсязі, суд приходить до висновку про необхідність стягнути з ОСОБА_1 судові витрати по сплаті судового збору в сумі 2481 гривню 00 копійок.
На підставі викладеного, керуючись статтями 11, 14 16, 202, 204, 509, 526, 527, 530, 549, 610, 611, 625, 626, 627, 629, 1046, 1048, 1049, 1050, 1054 Цивільного кодексу України, статтями 1 5, 7, 10 13, 76 81, 83, 128 131, 133, 137, 141, частиною 1 статті 142, статтями 206, 211, 214, частиною 1 статті 223, статтею 235, пунктом 2 частини 1 та частиною 3 статті 258, статтями 259, 263 265, 267, 268, частинами 5 та 11 статті 272, частинами 1 і 2 статті 273, статтями 280 283, частиною 1 статті 352, статтями 354, 355 Цивільного процесуального кодексу України, суд
В И Р І Ш И В:
Позовні вимоги Публічного акціонерного товариства «Восток Банк» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості задовольнити.
Стягнути з ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , на користь Публічного акціонерного товариства «Восток Банк» заборгованість за Заявою - Договором про акцепт Публічної пропозиції на укладення Договору про комплексне банківське обслуговування № 1296835 від 29 грудня 2016 року у розмірі 7279 гривень (сім тисяч двісті сімдесят дев`ять) гривень 25 копійок, з якої: 7000 гривень 00 копійок прострочена заборгованість за овердрафтом; 274 гривні 80 копійок заборгованість за простроченими відсотками; 04 гривні 45 копійок заборгованість за комісіями.
Стягнути з ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , на користь Публічного акціонерного товариства «Восток Банк» понесені судові витрати по сплаті судовому збору у розмірі 2481 (дві тисячі чотириста вісімдесят одна) гривня 00 копійок.
Заочне рішення може бути переглянуте судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача.
Заяву про перегляд заочного рішення може бути подано протягом тридцяти днів з дня його проголошення.
Учасник справи, якому повне заочне рішення суду не було вручене у день його проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на подання заяви про його перегляд - якщо така заява подана протягом двадцяти днів з дня вручення йому повного заочного рішення суду.
У разі залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення заочне рішення може бути оскаржене в загальному порядку, встановленому Цивільним процесуальним кодексом України. У цьому разі строк на апеляційне оскарження рішення починає відраховуватися з дати постановлення ухвали про залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення.
Рішення може бути оскаржено в апеляційному порядку шляхом подання апеляційної скарги до Харківського апеляційного суду безпосередньо, або шляхом використання підсистеми «Електронний суд» Єдиної судової інформаційно-комунікаційної системи протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Учасник справи, якому повне рішення не було вручене у день його проголошення або складання, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.

Заочне рішення набирає законної сили, якщо протягом строків, встановлених цим Кодексом, не подані заява про перегляд заочного рішення або апеляційна скарга, або якщо рішення залишено в силі за результатами апеляційного розгляду справи.

Відомості щодо учасників справи, які не оголошуються при проголошенні рішення:

Позивач: Публічне Акціонерне товариство «Банк Восток», адреса місцезнаходження: місто Дніпро, вулиця Курсантська, будинок № 24, ідентифікаційний код юридичної особи в Єдиному державному реєстрі підприємств і організацій України 26237202.

Відповідач: ОСОБА_1 , реєстраційний номер облікової картки платника податків НОМЕР_1 , зареєстроване місце проживання: АДРЕСА_1 .

Суддя: Т. М. Трояновська