О К Р Е М А У Х В А Л А
Справа № 185/5885/23
Провадження № 2/185/2259/23
07 червня 2023 року м. Павлоград
Павлоградський міськрайонний суд Дніпропетровської області у складі:
головуючого судді Шаповалової І.С.,
за участю секретаря судового засідання Величко А.О.,
з участю прокурора Кисельова В.Г.
розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду у місті Павлограді цивільну справу за позовом заступника керівника Сєвєродонецької окружної прокуратури Луганської області Путненко Г.В., в інтересах держави в особі: Головного управління Держгеокадастру у Луганській області до ОСОБА_1 , третя особа Приватне підприємство «Каут» про примусове припинення права власності на земельну ділянку шляхом її конфіскації на користь держави,-
В провадженні Павлоградського міськрайонного суду Дніпропетровської області перебувала цивільна справа за позовом заступника керівника Сєвєродонецької окружної прокуратури Луганської області Путненко Г.В., в інтересах держави в особі: Головного управління Держгеокадастру у Луганській області до ОСОБА_1 , третя особа Приватне підприємство «Каут» про примусове припинення права власності на земельну ділянку шляхом її конфіскації на користь держави.
07 червня 2023 року розгляд справи завершено ухваленням рішення.
Під час розгляду справи судом встановлено наступне.
Правовстановлюючим документом, який посвідчує право власності ОСОБА_1 на вказану земельну ділянку є державний акт на право приватної власності на землю РЗ № 450925 виданого 23.06.2003 Кудряшівською сільською радою народних депутатів.
В силу положень ч.4 ст.81 Земельного Кодексу України, громадянин рф ОСОБА_1 мав відчужити успадковану ним земельну ділянку сільськогосподарського призначення упродовж встановленого законодавством України річного строку, тобто не пізніше 24.06.2004.
Таким чином, починаючи з 24.06.2004 року, в силу положень пункту «е» ч. 1 ст. ст. 140 Земельного Кодексу України, органи державної влади України, уповноважені на державний контроль за використанням та охороною земель усіх категорій та форм власності дій, спрямованих на примусове припинення права власності на земельну ділянку не вчинили.
16 жовтня 2019 року державним реєстратором Виконавчого комітету Кремінської міської ради Луганської області внесено відомості до Державного реєстру речових прав на нерухоме майно та Реєстру прав власності на нерухоме майно, Державного реєстру Іпотек, Єдиного реєстру заборон відчуження об`єктів нерухомого майна щодо об`єкта нерухомого майна ( дата державної реєстрації 16.10.2019, номер відомостей про речове право: 33769222, індексний номер рішення про державну реєстрацію: 49270311) із зазначенням реєстрації права оренди земельної ділянки (номер запису про інше речове право 33769274). Записи про припинення права оренди відсутні (а.с.31-32).
Таким чином, державна реєстрація земельної ділянки в Державному земельному кадастрі та Державному реєстрі речових прав на нерухоме майно відбулась з порушенням вимог земельного законодавства України.
І хоча в даному випадку державна реєстрація є не підставою набуття права власності, а лише засвідченням державою вже набутого особою права власності, і ототожнювати факт набуття права власності із фактом його державної реєстрації не можна, досліджуючи обставини наявності в особи права власності необхідно з`ясувати підстави, з яких особа набула або втратила таке права, оскільки факт реєстрації права власності є лише елементом юридичного складу, що зумовлює визнання права власності, а не підставою набуття цього права.
У відповідності до положень ст.211 Земельного Кодексу України, громадяни та юридичні особи несуть цивільну, адміністративну або кримінальну відповідальність відповідно до законодавства.
Відтак, за обставин, викладених вище, є необхідність їх перевірки та правової оцінки із застосуванням засобів, що знаходяться за межами провадження в цивільній справі.
У відповідності до положень ч.1 ст.262 ЦПК України, суд, виявивши при вирішенні спору порушення законодавства або недоліки в діяльності юридичної особи, державних чи інших органів, інших осіб, постановляє окрему ухвалу, незалежно від того, чи є вони учасниками судового процесу.
У відповідності до положень ч.11 ст.262 ЦПК України, окрема ухвала стосовно порушення законодавства, яке містить ознаки кримінального правопорушення, надсилається прокурору або органу досудового розслідування, які повинні надати суду відповідь про вжиті ними заходи у визначений в окремій ухвалі строк. За відповідним клопотанням прокурора або органу досудового розслідування вказаний строк може бути продовжено.
На підставі викладеного та керуючись ст. 262 ЦПК України, суд,-
П О С Т А Н О В И В:
Направити окрему ухвалу керівнику Луганської обласної прокуратури для вирішення питання щодо наявності чи відсутності підстав для внесення відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного державного реєстру досудових розслідувань.
Про вжиті заходи реагування повідомити Павлоградський міськрайонний суд Дніпропетровської області протягом 30 днів з дня надходження окремої ухвали.
Окрему ухвалу може бути оскаржено особами, інтересів якої вона стосується.
Ухвала може бути оскаржена до Дніпровського апеляційного суду через суд першої інстанції шляхом подачі протягом п`ятнадцяти днів з дня проголошення ухвали апеляційної скарги. Якщо в судовому засіданні було проголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Ухвала набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо її не було подано. У разі подання апеляційної скарги ухвала, якщо її не скасовано, набирає законної сили після розгляду справи апеляційним судом.

Суддя І.С.Шаповалова