Справа 752/8091/21
провадження № 2/752/1091/23
УХВАЛА

18.04.2023 року Голосіївський районний суд м. Києва

в складі судді Чередніченко Н.П.

з участю секретаря Литвиненко Ю.С.

розглянувши у відкритому підготовчому судовому засіданні в приміщенні суду в м. Києві в порядку загального позовного провадження клопотання представника відповідача за первісним позовом ОСОБА_1 - адвоката Новак Наталії Юріївни про призначення судової будівельно-технічної експертизи по цивільній справі за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_1 про поділ спільного майна подружжя, та за зустрічним позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про встановлення факту окремого проживання та визнання майна особистою власністю, -

ВСТАНОВИВ:

В провадженні суду перебуває справа за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_1 про поділ спільного майна подружжя, та за зустрічним позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про встановлення факту окремого проживання та визнання майна особистою власністю.

Представник відповідача за первісним позовом звернулась до суду із клопотанням про призначення у справі судової будівельно-технічної експертизи, відповідно до якого просила призначити у справі зазначену експертизу, на вирішення якої поставити питання щодо визначення вартості станом на день проведення експертизи кватири АДРЕСА_1 . В обґрунтування клопотання зазначено, що стороною позивача за первісним позовом зазначається про те, що зазначена квартира була придбана відповідачем в період перебування сторін у шлюбі, та її вартість складає суму в розмірі 340820,00 грн. Однак, відповідач категорично не погоджується із оцінкою вартості зазначеної квартири, та вважає її значно завищеною. Наданий стороною позивача звіт із визначення вартості квартири не відповідає вимогам закону, його висновки є спірними, а тому сторона відповідача за первісним позовом з метою з`ясування дійсної вартості зазначеного об`єкту нерухомості вимушена звернутись до суду із даним клопотанням.

Представник позивача за первісним позовом в судовому засіданні заперечував проти задоволення клопотання.

Представник відповідача за первісним позовом в судовому засіданні наполягала на задоволенні клопотання та призначення у справі судової експертизи.

Суд, вислухавши пояснення представників сторін, дослідивши матеріали справи, вважає, що в задоволенні клопотання слід відмовити за наступних підстав.

Відповідно до ч. 3 ст. 12 ЦПК України, кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом.

Згідно зі ст. 76 ЦПК України, доказами є будь-які фактичні дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин ( фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. Ці дані встановлюються такими засобами: письмовими, речовими і електронними доказами; висновками експертів; показаннями свідків.

Судом встановлено, що предметом первісних позовних вимог по справі є поділ майна подружжя, та із матеріалів справи вбачається, що на підтвердження первісних позовних вимог позивачем було надано суду звіт про оцінку майна від 12.02.2021 року.

Заперечуючи проти первісних позовних вимог, в т.ч. щодо вартості спірного об`єкту нерухомості, стороною відповідача за первісним позовом не наведено переконливих обставин, які б вказували на те, що наданий позивачем звіт є недостовірним, таким, що оформлено із порушенням вимог закону та таким, що викликає сумнів щодо його правильності.

Згідно зі ст. 143 ЦПК України, суд призначає експертизу для з`ясування обставин, що мають значення для справи і потребують спеціальних знань, а тому судова експертиза повинна призначатися лише для встановлення даних, які входять до предмету доказування у справі.

Відповідно до ст. 105 ЦПК України, призначення експертизи судом є обов`язковим у разі заявлення клопотання про призначення експертизи обома сторонами.

Призначення експертизи судом є обов`язковим також за клопотанням хоча б однієї із сторін, якщо у справі необхідно встановити: 1) характер і ступінь ушкодження здоров`я; 2) психічний стан особи; 3) вік особи, якщо про це немає відповідних документів і неможливо їх одержати, однак, в даному спорі призначення експертизи не є обов`язковим.

Відповідно до ч. 1 ст. 44 ЦПК України, учасники судового процесу та їхні представники повинні добросовісно користуватися процесуальними правами; зловживання процесуальними правами не допускається, а тому судова експертиза повинна призначатися лише у разі дійсної потреби у спеціальних знаннях для встановлення фактичних даних, що входять саме до предмету доказування, тобто у разі, коли висновок експерта не можуть замінити інші засоби доказування, однак, в даному спорі судом зазначених умов для призначення експертизи не встановлено.

Суд вважає за необхідне звернути увагу на те, що вимоги ЦПК України на даний час надають учасникам процесу право самостійно замовити проведення експертизи (ст.ст.102,106 ЦПК України), та надати висновок такої експертизи суду, однак, сторона відповідача з дня подачі первісного позову до суду (березень 2021 року) своїм правом не скористалась, подавши клопотання про призначення експертизи лише у березні 2023 року.

У статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод передбачено, що судові процедури при розгляді справ повинні бути справедливими, справа має бути розглянута в розумний строк.

У цивільному судочинстві діє принцип ефективності судового процесу, який направлений на недопущення затягування розгляду справи та, відповідно до ст. 2 ЦПК України, завданнями цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави.

Відповідно до статті 17 Закону України «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини» від 23 лютого 2006 року суди застосовують при розгляді справ Конвенцію та практику Суду як джерело права.

Статтею 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод (далі - Конвенція) встановлено, що кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом, який вирішить спір щодо його прав та обов`язків цивільного характеру або встановить обґрунтованість будь-якого висунутого проти нього кримінального обвинувачення.

Згідно з нормами статті 17 Конвенції жодне з положень цієї Конвенції не може тлумачитись як таке, що надає будь-якій державі, групі чи особі право займатися будь-якою діяльністю або вчиняти будь-яку дію, спрямовану на скасування будь-яких прав і свобод, визнаних цією Конвенцією, або на їх обмеження в більшому обсязі, ніж це передбачено в Конвенції.

Ратифікуючи зазначену Конвенцію, Україна взяла на себе зобов`язання гарантувати кожній особі права та свободи, закріплені в Конвенції, включаючи право на справедливий судовий розгляд протягом розумного строку.

У своєму рішенні у справі «Калашников проти Росії» Європейський суд зазначив, що розумність тривалості провадження визначається залежно від конкретних обставин справи, враховуючи критерії, визначені у прецедентній практиці суду, зокрема, складність справи, поведінка заявника та поведінка компетентних органів влади.

З аналізу зазначених норм Конвенції та практики Європейського суду вбачається, що питання про порушення статті 17 Конвенції, яка закріплює один із основоположних принципів Конвенції - принцип неприпустимості зловживання правами, може поставати лише у сукупності з іншою статтею Конвенції, положення якої у конкретному випадку дають підстави для висновку про зловживання особою наданим їй правом.

Проаналізувавши підстави та предмет первісних позовних вимог, заперечень на первісний позов, а також обґрунтування, відповідно до яких сторона відповідача просить призначити у справі судову будівельно-технічну експертизу, суд приходить до висновку, що відповідачем не наведено суду переконливих та достатніх доводів для можливості призначення у справі судової будівельно-технічної експертизи та про доцільність її проведення з урахуванням підстав та предмету як первісних, так і зустрічних позовних вимог.

Враховуючи викладене, а також зважаючи на предмет первісного позову, та його підстави, врахувавши обставини, на які посилаються сторона відповідача, зміст клопотання про призначення судової будівельно-технічної експертизи, питання яке відповідач просить поставити перед експертом, з метою дотримання розумних строків розгляду справи, суд вважає, що клопотання сторони відповідача про призначення у справі будівельно-технічної експертизи, є необґрунтованим, безпідставним та таким, що не підлягає задоволенню, оскільки, призведе до невиправданого затягування розгляду справи, яка перебуває в провадженні суду більше двох років.

Керуючись статтями 103, 104, 116, 117, 252, 272 ЦПК України, суд, -

у х в а л и в:

в задоволенні клопотання представника відповідача за первісним позовом ОСОБА_1 - адвоката Новак Наталії Юріївни про призначення судової будівельно-технічної експертизи по цивільній справі за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_1 про поділ спільного майна подружжя, та за зустрічним позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про встановлення факту окремого проживання та визнання майна особистою власністю, відмовити.

Ухвала оскарженню не підлягає, заперечення на ухвалу, що не підлягає оскарженню окремо від рішення суду, включаються до апеляційної скарги на рішення суду.

Суддя Н.П. Чередніченко