Єдиний унікальний номер 448/1504/23
Провадження № 2/448/473/23
У Х В А Л А

про залишення позовної заяви без руху

18.09.2023 суддя Мостиського районного суду Львівської області Гіряк С.І., перевіривши додержання вимог, викладених у статтях 175 і 177 Цивільного процесуального кодексу України (далі ЦПК) у справі за позовом ОСОБА_1 до Мостиської міської ради про встановлення факту родинних відносин та визнання права власності в порядку спадкування за законом,

у с т а н о в и в :

1.ОСОБА_1 , в інтересах якого діє його представниця адвокат Шачіна М.Н., звернувся з позовною заявою до Мостиської міської ради про встановлення факту родинних відносин, а саме того, що ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_2 є батьком ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , а також визнання за ним в порядку спадкування за законом права власності на спадкове майно, що належало ОСОБА_3 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_2 , а саме на житловий будинок на АДРЕСА_1 .

2.Зазначена позовна заява підлягає залишенню без руху, оскільки подана з порушенням вимог встановлених статтями 175 і 177 ЦПК України.

3.Згідно ч. 1 ст. 175 ЦПК України у позовній заяві позивач викладає свої вимоги щодо предмета спору та їх обґрунтування.

4.Пунктом 4 ч.3 ст. 175 ЦПК України встановлено, що позовна заява повинна містити, зокрема: зміст позовних вимог: спосіб (способи) захисту прав або інтересів, передбачений законом чи договором, або інший спосіб (способи) захисту прав та інтересів, який не суперечить закону і який позивач просить суд визначити у рішенні; якщо позов подано до кількох відповідачів - зміст позовних вимог щодо кожного з них.

5.Так, у позовній заяві позивачем зазначено, що при зверненні до нотаріуса було виявлено, що за адресою по АДРЕСА_1 , за якою його батькові було видано свідоцтво про право особистої власності на житловий будинок, зареєстровано нежитлову будівлю, на даний час власником якої є ТзОВ «ЗАХІД АГРО ПЛЮС» . Враховуючи вказану обставину, встановлено, що судове рішення, за результатами розгляду даного позову може вплинути на їх права та обов`язки, при цьому позивачем не залучено даної юридичної особи до справи.

6.Таким чином, позивачу потрібно правильно визначити коло осіб, які повинні приймати участь у справі, визначити їх процесуальний статус та привести у відповідність до п. 2 ч. 3 ст. 175 ЦПК України, оскільки рішення у справі може стосуватися прав та обов`язків даних осіб.

7.Крім того, цивільним законодавством визначено нотаріальний порядок оформлення права на спадщину. Свідоцтво на право на спадщину видається за письмовою заявою спадкоємців, які прийняли спадщину в порядку, установленому цивільним законодавством, нотаріусом. За наявності умов для одержання в нотаріальній конторі свідоцтва про право на спадщину, вимогу про визнання права на спадщину судовому розгляду не підлягають (Постанова Пленуму ВСУ від 30.05.2008 № 7 «Про судову практику в справах про спадкування»). У разі відмови нотаріуса в оформленні права на спадщину особа може звернутися до суду за правилами позовного провадження.

8.Окремо слід звернути увагу, що відповідно до вимог ч. 4 ст. 49 Закону України « Про нотаріат» про відмову у вчиненні нотаріальної дії нотаріус виносить відповідну постанову.

9.У позовній заяві позивачем зазначено, що він звертався до приватного нотаріуса Пилюх Г.Р. про видачу свідоцтва про право на спадщину, однак листом нотаріуса, йому було відмовлено з причин розбіжності у їх з батьком прізвищем, а також відсутностю оригіналу правовстановлюючого документу. Проте, із долученого до позовної заяви листа приватного нотаріуса, встановлено, що предметом розгляду поданих позивачем документів було право власності на житловий будинок АДРЕСА_1 , а не АДРЕСА_1 , право власності на який просить визнати позивач.

10.Отже, в порушення наведених вище правових вимог, позивачем не додано до позовної заяви докази, які підтверджують відмову нотаріуса в оформленні спадкових прав після смерті батька на майно, яке є предметом розгляду даного позову.

11.Також Судом встановлено, що позивачем додано до позовної заяви копію документів на підтвердження своїх вимог, зокрема, Свідоцтво про право особистої власності на житловий будинок по АДРЕСА_1 , які викладені іноземною мовою без його належно завіреного перекладу на українську мову.

12.Відповідно до ч.1 ст.10 Конституції України, державною мовою в Україні є українська мова.

13.Відповідно до ч.1 ст.6 Закону України «Про засади державної мовної політики» державною мовою України є українська мова. Згідно ч.ч.1, 3 ст.14 вказаного Закону судочинство в Україні у цивільних, господарських, адміністративних і кримінальних справах здійснюється державною мовою. Сторони, які беруть участь у справі, подають до суду письмові процесуальні документи і докази, викладені державною мовою.

14.Згідно з ч.1 ст.9 ЦПК України визначено, що цивільне судочинство в судах провадиться державною мовою.

15.Виходячи з наведеного, з метою безпосереднього дослідження судом матеріалів справи, позивачу необхідно надати додатки до позовної заяви з належно завіреним його офіційним перекладом українською мовою.

16.В даній ситуації суддя звертає увагу, що вирішуване питання про відкриття провадження по справі охоплюється змістом статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, яка гарантує право на справедливий суд.

17.Так, стосовно питання доступу до суду Європейський Суд з прав людини в своїй прецедент ній практиці звертає увагу на те, що процедурні гарантії, закріплені статтею 6 Конвенції, гарантують кожному право подання скарги щодо його прав та обов`язків цивільного характеру до суду чи органу правосуддя. Таким чином, втілюється право на звернення до суду, одним із аспектів якого є право доступу, тобто право розпочати провадження у судах з цивільних питань. Європейський Суд наголошує, що право на звернення до суду, одним з аспектів якого є право доступу до суду, не є абсолютним; воно може бути обмеженим, особливо щодо умов прийнятності скарги, оскільки за своєю природою це право вимагає регулювання з боку держави, яка щодо цього користується певними межами самостійного оцінювання (див. ухвалу щодо прийнятності у справі «МПП «Голуб» проти України» від 18 жовтня 2005 року).

18.А тому, в даній ситуації встановлення цивільним процесуальним законодавством вимог до позовної заяви і залишення поданого позивачем позову до суду без руху, у зв`язку із його невідповідністю вимогам, передбачених законом, ґрунтується на нормах закону і слугує меті здійснення правосуддя, що в цілому не являється обмеженням доступу позивача до суду.

19.Відповідно до частини першої статті 185 ЦПК суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175 і 177 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

20.У зв`язку із наведеним, враховуючи, що позовна заява подана без додержання вказаних вище вимог, її необхідно залишити без руху із зазначенням недоліків позовної заяви, способу і строку їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

Керуючись статтями 175-177, 185, 260 Цивільного процесуального кодексу України, суддя

п о с т а н о в и в :

1.Позовну заяву ОСОБА_1 до Мостиської міської ради про встановлення факту родинних відносин та визнання права власності в порядку спадкування за законом залишити без руху.

2.Запропонувати ОСОБА_1 в строк протягом п`яти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху привести позовну заяву у відповідність з вимогами статті 177 Цивільного процесуального кодексу України, шляхом усунення вищевказаних недоліків.

3.Роз`яснити, якщо позивач відповідно до ухвали суду у встановлений строк виконає зазначені вище вимоги, позовна заява вважається поданою в день первісного її подання до суду.

4.Якщо позивачем не будуть усунуті недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, заява вважається неподаною і повертається позивачу.

5.Копію ухвали надіслати позивачу та його представнику.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею і оскарженню не підлягає.

Ухвала суду підписана 18.09.2023.

Суддя Світлана ГІРЯК