Справа № 204/7884/19
Провадження № 2/204/45/23 р.
КРАСНОГВАРДІЙСЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД м. ДНІПРОПЕТРОВСЬКА
______________________________________________________________________________________________________________________________________________________
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

06 червня 2023 року Красногвардійський районний суд м. Дніпропетровська в складі:

головуючої судді Самсонової В.В.

за участю секретаря Зайченко О.В.

за участю представника позивачки ОСОБА_1

за участю представника відповідача ОСОБА_2

розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Дніпрі справу за позовом ОСОБА_3 до ОСОБА_4 про поділ спільного сумісного майна подружжя,-

В С Т А Н О В И В:

В провадженні Красногвардійського районного суду м. Дніпропетровська знаходиться позовна заява ОСОБА_3 до ОСОБА_4 про поділ спільного сумісного майна подружжя.

До суду від представника відповідача Солов`я надійшло клопотання про повернення справи до стадії підготовчого провадження, також представником подано відзив на позовну заяву, клопотання про призначення та проведення судової оціночної-будівельної експертизи, клопотання про призначення та проведення судової транспортно-товарознавчої експертизи.

Представник позивача ОСОБА_1 в судовому засіданні заперечував щодо задоволення клопотання про повернення справи до стадії підготовчого провадження, крім того, вказав, що представником відповідача пропущено строк подачі клопотань, оскільки справи вже розглядається по суті. Всі клопотання приведуть до затягування справи по суті.

Представник відповідача ОСОБА_2 наполягав на задоволенні поданих ним клопотань.

Заслухавши сторони, вивчивши матеріали справи, суд вважає, що заява представника відповідача про повернення справи до стадії підготовчого провадження не підлягає задоволенню, по наступним підставам.

Відповідно до ч. 2 ст. 189 ЦПК України підготовче провадження починається відкриттям провадження у справі і закінчується закриттям підготовчого засідання.

Цивільним процесуальним кодексом України не врегульовано питання щодо повернення суду до стадії підготовчого провадження після його закриття.

В постанові Верховного Суду від 12.01.2022 року у справі № 234/11607/20 зроблено висновок, що при застосуванні процесуальних норм належить уникати як надмірного формалізму, так і надмірної гнучкості, які можуть призвести до скасування процесуальних вимог, встановлених законом. Надмірний формалізм у трактуванні процесуального законодавства визнається неправомірним обмеженням права на доступ до суду як елемента права на справедливий суд згідно зі статтею 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод.

Суд вказує, що з моменту прийняття суддею Самсонової В.В. до свого провадження цивільної справи №204/7884/19 27 вересня 2021 року, відповідачу та його представнику ОСОБА_2 достеменно було відомо про наявність спору з позивачкою стосовно поділу спільного сумісного майна. Крім того, позивачкою ОСОБА_3 подано до суду позовну заяву ще в 2019 році, однак на протязі тривалого розгляду справи відповідач та його представник не подавали до суду клопотань про призначення у справі судових експертиз.

Так, ухвалою Красногвардійського районного суду м. Дніпропетровська від 23 лютого 2023 року закрито підготовче провадження у цивільній справі №204/7884/19 за позовом ОСОБА_3 до ОСОБА_4 про поділ спільного сумісного майна подружжя. Призначено справу до розгляду по суті у відкритому судовому засіданні на 17 квітня 2023 року.

Суд вказує, що під час розгляду справи в підготовчому провадженні представником відповідача Солов`єм подавалися клопотання про відкладення розгляду справи, проте доказів підстав неможливості прибути до суду у зв`язку з хворобою до суду не надано. Також, як вбачається із матеріалів справи 17 квітня 2023 року відбулося перше судове засідання з розгляду справи по суті, на якому представник відповідача просив відкласти розгляд справи. Судове засідання було відкладено на 06 червня 2023 року. При цьому клопотання про повернення до стадії підготовчого провадження подано до суду лише 06.06.2023 року. Представником відповідача у поданому клопотанні про повернення до стадії підготовчого провадження та продовження підготовчого провадження, не наведено підстав для його задоволення, а саме підстав неможливості подачі клопотань, тощо, під час підготовчого провадження.

В свою чергу безпідставне повернення до підготовчого судового засідання може призвести до затягування строків її розгляду й перебування учасників справи в стані невизначеності, що свідчить про порушення положень п. 1 ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, ратифікованої Законом України від 17.07.1997 року, що покладає на національні суди обов`язок здійснити швидкий та ефективний розгляд справи упродовж розумного строку.

Обов`язок швидкого здійснення правосуддя покладається, в першу чергу, на відповідні державні судові органи. Розумність тривалості судового провадження оцінюється в залежності від обставин справи та з огляду на її складність, поведінку сторін, предмет спору. Нездатність суду ефективно протидіяти недобросовісно створюваним учасниками справи перепонам для руху справи є порушенням ч. 1 ст. 6 Конвенції (рішення ЄСПЛ у справах «Смірнова проти України» та «Фрідлендер проти Франції»). Роль національних судів полягає у швидкому та ефективному розгляді справ (рішення ЄСПЛ у справі «Красношапка проти України»).

Враховуючи вищевикладене, суд прийшов до висновку про відмову у задоволенні клопотання представника відповідача ОСОБА_2 про повернення справи до стадії підготовчого провадження.

Стосовно поданих клопотань про призначення та проведення судової оціночної-будівельної експертизи, про призначення та проведення судової транспортно-товарознавчої експертизи, відзиву на позовну заяву, слід зазначити наступне.

Відповідно до ч. 1 ст. 189 ЦПК України завданнями підготовчого провадження є: остаточне визначення предмета спору та характеру спірних правовідносин, позовних вимог та складу учасників судового процесу; з`ясування заперечень проти позовних вимог; визначення обставин справи, які підлягають встановленню, та зібрання відповідних доказів; вирішення відводів; визначення порядку розгляду справи; вчинення інших дій з метою забезпечення правильного, своєчасного і безперешкодного розгляду справи по суті.

За приписами частини 2 статті 116 ЦПК України, призначення експертизи у справі є способом забезпечення доказів у справі, що здійснюється судом за заявою учасника справи.

Аналіз норм ЦПК України дозволяє зробити висновок про те, що судова експертиза є одним із видів доказів та може призначатися судом за його ініціативою у випадку, коли суд вважає, що має дійсну потребу у спеціальних знаннях для встановлення певних фактичних даних, що входять до предмета доказування.

Частиною 1 статті 2 ЦПК України визначено, що завданням цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави..

Відповідно до статті 197 ЦПК України, у підготовчому засіданні суд серед іншого вирішує питання про призначення експертизи.

Згідно до статті 209 ЦПК України завданням розгляду справи по суті є розгляд та вирішення спору на підставі зібраних у підготовчому провадженні матеріалів.

Таким чином, питання про призначення судової експертизи має порушуватись стороною на стадії підготовчого засідання.

Відповідно до ст. 178 ЦПК України, визначено, що відповідачеві надано п`ятнадцятиденний строк з дня вручення ухвали про відкриття провадження для подання відзиву на позовну заяву. У зазначений строк відповідач має право надіслати суду відзив на позовну заяву, який повинен відповідати ст. 178 ЦПК України, і всі письмові та електронні докази (які можливо доставити до суду), висновки експертів і заяви свідків, що підтверджують заперечення проти позову.

Як вбачається із матеріалів справи, позивачкою подано уточнену позовну заяву до суду ще 25 серпня 2022 року, а представник відповідача Соловей В.А. був присутній в судовому підготовчому засіданні, яке відбулось 25 серпня 2022 року. Тобто з моменту подачі уточненої позовної заяви до подачі відзиву пройшов майже рік.

Завданнями ж розгляду справи по суті є розгляд та вирішення спору на підставі зібраних у підготовчому провадженні матеріалів, а також розподіл судових витрат.

Суд звертає увагу на те, що 17 квітня 2023 року судом розпочато розгляд даної справи по суті.

Відповідно до статті 222 ЦПК України, розпочавши розгляд справи по суті головуючий з`ясовує, чи мають учасники справи заяви чи клопотання, пов`язані з розглядом справи, які не були заявлені з поважних причин в підготовчому провадженні або в інший строк, визначений судом, та вирішує їх після заслуховування думки інших присутніх у судовому засіданні учасників справи. Суд залишає без розгляду заяви та клопотання, які без поважних причин не були заявлені в підготовчому провадженні або в інший строк, визначений судом.

Відповідно до частини 1, 2 статті 12 ЦПК України, цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін; учасники справи мають рівні права щодо здійснення всіх процесуальних прав та обов`язків, передбачених цим Кодексом.

Пунктами 4, 5 частини 5 вказаної статті передбачено, що суд, зберігаючи об`єктивність і неупередженість: сприяє учасникам судового процесу в реалізації ними прав, передбачених цим Кодексом; запобігає зловживанню учасниками судового процесу їхніми правами та вживає заходів для виконання ними їхніх обов`язків.

Суд звертає увагу на те, що чинний ЦПК України, спрямований на забезпечення своєчасності розгляду справ та правової визначеності, унеможливлення зловживання процесуальними правами та підвищення ефективності судочинства в цілому, з огляду на що встановлено точний порядок та присічні строки вчинення процесуальних дій, чіткі стадії судового процесу, розумні обмеження, в тому числі щодо подання доказів. Саме тому всі процесуальні дії суду та учасників процесу повинні вчинятися своєчасно з тим, щоб під час підготовки справи до розгляду не залишилося невирішених питань, які можуть затримати розгляд справи по суті.

Крім того, в судовому засіданні на питання суду про можливість проведення експертизи, тобто наявності транспортного засобу для її проведення, представник відповідача ОСОБА_2 в судовому засіданні пояснив, що на даний час транспортних засобів не має, проте, представник відповідача ОСОБА_2 зазначив, що транспортні засоби будуть знайдені.

Згідно ст. 126 ЦПК України право на вчинення процесуальної дії втрачається із закінченням строку, встановленого законом або судом. Документи, подані після закінчення процесуальних строків, залишаються без розгляду, крім випадків, передбачених цим Кодексом.

Відповідно до ч. 2 ст. 222 ЦПК України суд залишає без розгляду заяви та клопотання, які без поважних причин не були заявлені в підготовчому провадженні або в інший строк, визначений судом.

Відповідач та його представник ОСОБА_2 з клопотанням про поновлення або продовження пропущеного процесуального строку до суду не звертався.

Відповідно до ч. 1 ст. 44 ЦПК України учасники судового процесу та їх представники повинні добросовісно користуватися процесуальними правами; зловживання процесуальними правами не допускається.

Отже, зловживання тими чи іншими процесуальними правами є недобросовісним здійсненням таких процесуальних прав.

Поведінка відповідача під час розгляду справи, а саме невчасна реалізація своїх процесуальних прав з подальшим прагненням домогтись повторного проведення вже закінченої стадії судового процесу, в сукупності можуть свідчити про недобросовісність відповідача та спрямованість його дій на затягування судового процесу.

За умовами ч. 4 ст. 12 ЦПК України, кожна сторона несе ризик настання наслідків, пов`язаних з вчиненням чи невчиненням нею процесуальних дій.

Таким чином, суд прийшов до висновку, що клопотання представника відповідача ОСОБА_2 про призначенні та проведенні судової транспортно-товарознавчої експертизи, клопотання представника відповідача ОСОБА_2 про призначенні та проведенні судової оціночної експертизи, відзив представника відповідача ОСОБА_2 потрібно залишити без розгляду.

На підставі вищевикладеного, керуючись ст. ст. 189, 222, 258-261, 352-354 ЦПК України, суд,-

П О С Т А Н О В И В:

У задоволенні клопотання представника відповідача ОСОБА_2 про повернення справи до стадії підготовчого провадження - відмовити.

Клопотання представника відповідача ОСОБА_2 про призначенні та проведенні судової транспортно-товарознавчої експертизи - залишити без розгляду.

Клопотання представника відповідача ОСОБА_2 про призначенні та проведенні судової оціночної експертизи - залишити без розгляду.

Відзив представника відповідача ОСОБА_2 - залишити без розгляду.

Ухвала суду набирає законної сили з моменту її оголошення суддею в порядку ч. 1 ст. 261 ЦПК України.

Апеляційна скарга на ухвалу суду може бути подана до Дніпровського апеляційного суду протягом п`ятнадцяти днів з дня складення повного судового рішення. Учасник справи, якому ухвала не була вручена у день складення її повного тексту, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Суддя В.В. Самсонова