Провадження № 22-ц/812/794/23 Суддя першої інстанції Муругов В.В.
Суддя-доповідач апеляційного суду Царюк Л.М.
П О С Т А Н О В А

Іменем України

12 вересня 2023 року м. Миколаїв Справа № 468/8/23-ц

Миколаївський апеляційний суд у складі колегії суддів судової палати в цивільних справах:

головуючого Царюк Л.М.,

суддів Базовкіної Т.М., Яворської Ж.М.,

при секретарі судового засідання Ковальському Є.В.,

за участі представника відповідача - Когіна А.В.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні цивільну справу за апеляційною скаргою ОСОБА_1 , в інтересах якої діяла її представник ОСОБА_2 , на рішення Баштанського районного суду Миколаївської області від 16 травня 2023 року, ухвалене під головуванням судді Муругова В.В., повний текст якого складено 18 травня 2023 року в залі судового засідання в м. Баштанка, за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_3 , третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору приватного нотаріуса Баштанського районного нотаріального округу Миколаївської області Горбенка Олександра Олександровича про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини,

В С Т А Н О В И В:

30 грудня 2022 року ОСОБА_1 звернулась до суду з позовом до ОСОБА_3 , третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору приватного нотаріуса Баштанського районного нотаріального округу Миколаївської області Горбенка О.О. про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини.

Доводи позову обґрунтовувала тим, що ІНФОРМАЦІЯ_1 померла її мати ОСОБА_4 в селі Новоолександрівка Баштанського району Миколаївської області.

Після її смерті залишилась спадщина у вигляді земельної ділянки площею 3,79 га.

Померлою було складено заповіт на зазначене спадкове майно на її ім`я. Отже вона є спадкоємцем за заповітом, а відповідач ОСОБА_3 , чоловік померлої, є спадкоємцем за законом, інші спадкоємці відсутні.

Для отримання спадщини вона не мала можливості у встановлений строк звернутись до нотаріальної контори з заявою про прийняття спадщини, через введення воєнного стану внаслідок повномасштабного вторгнення російської федерації на територію України. Миколаївська область з самого початку потерпала від наземного вторгнення та постійних обстріли з повітря. Через це реєстраційні реєстри не працювали, а також вона є малозабезпеченою особою, грошових коштів у неї не було ні на адвоката, ні на нотаріуса.

Всі дії, пов`язані зі збором документів до різних інстанцій, зайняв певний час, адже тільки отримати довідку про зареєстрованих осіб у спадковому майні наразі дуже проблематично через постійні повітряні тривоги.

Крім того необхідно враховувати віддаленість спадкового майна від місця проживання позивача.

Оригінали документів на спадкове майно перебувають у відповідача та неодноразові спроби отримати державний акт є безуспішними.

В листопаді 2022 року вона звернулась до приватного нотаріуса для подання заяви про прийняття спадщини після смерті її матері. Проте нотаріусом їй було надано постанову про відмову у вчиненні нотаріальної дії від 17 листопада 2022 року у зв`язку з пропуском шести місячного строку встановленого законом для подачі заяви про прийнятті спадщини.

Посилаючись на викладене, ОСОБА_1 просила суд визначити їй додатковий строк для подання заяви про прийняття спадщини після смерті її матері ОСОБА_4 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_1 в с. Новоолександрівка, Баштанського району Миколаївської області, терміном в три місяці з дня набрання рішенням законної сили.

Рішенням Баштанського районного суду Миколаївської області від 16 травня 2023 року в задоволення позову відмовлено.

Рішення суду мотивовано тим, що оскільки спадкодавець ОСОБА_4 померла ІНФОРМАЦІЯ_1 , то строк для подання заяви про прийняття спадщини після її смерті закінчився 24 червня 2022 року, проте позивач із заявою про прийняття спадщини звернулась до нотаріуса значно пізніше 17 листопада 2022 року.

Заявлені позивачкою обставини того, що вона пропустила строк для подання заяви про прийняття спадщини через запровадження на території України воєнного стану та ведення бойових дій на території Миколаївської області та її обстріли, самі по собі не є достатніми підставами для визнання причин пропуску такого строку поважними.

Оскільки спадкодавець померла ІНФОРМАЦІЯ_1 , то до запровадження воєнного стану минула третина визначеного законом шестимісячного строку для подання заяви про прийняття спадщини, протягом якого позивач могла подати заяву про прийняття спадщини.

Незважаючи на ведення бойових дій на території Миколаївської області, ані м. Миколаїв, де проживає позивач, ані м. Баштанка, де знаходяться нотаріуси за місцем відкриття спадщини, не були окуповані, активні бойові дії в м. Баштанка завершились в березні 2022 року та у вказаних містах не припинялась діяльність відповідних установ, до яких позивач мала подати відповідну заяву про прийняття спадщини.

Питання впливу воєнного стану в України на поважність причин пропуску визначених законами строків висвітлена в постанові Великої Палати Верховного Суду від 10 листопада 2022 року по справі № 990/115/22, зі змісту якої слідує, що сам по собі факт запровадження воєнного стану в Україні не є підставою для поновлення відповідного строку. Такою підставою можуть бути обставини, що виникли внаслідок запровадження воєнного стану та унеможливили виконання учасником судового процесу дій протягом установленого законом строку.

Заявлені позивачем обставини того, що через вказаний воєнний стан та у зв`язку з відсутністю у неї коштів вона не мала можливості прибути до м. Баштанка (за місцем відкриття спадщини) для подання нотаріусу заяви про прийняття спадщини, не є такими, що дають підстави для визначення їй додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини оскільки відповідно до правової позиції, висловленої Верховним Судом у постанові від 12 лютого 2018 року по справі № 712/656/15-ц спадкоємець може вчинити дії щодо прийняття спадщини шляхом надіслання заяви поштовою кореспонденцією до нотаріуса за місцем відкриття спадщини.

Позивач мала змогу в умовах воєнного стану в межах відповідного строку подати заяву про прийняття спадщини або до будь-якого нотаріуса за місцем свого проживання, або направити таку заяву нотаріусу за місцем відкриття спадщини поштою, що спростовує заявлені позивачем обставини як такі, що були непереборними та істотно утруднювали їй можливість подання відповідної заяви.

Не погодившись з рішенням суду, ОСОБА_1 , в інтересах якої діяла її представник ОСОБА_2 , подала апеляційну скаргу, де посилаючись на порушення судом норм матеріального та процесуального права, просила рішення суду скасувати, та ухвалити нове, яким задовольнити вимоги позову в повному обсязі.

Апеляційна скарга мотивована тим, що суд першої інстанції невірно вирахував строк для подання заяви про прийняття спадщини, врахувавши лише шестимісячний строк для подання заяви, не взявши до уваги додатковий строк 4 місці, а тому, оскільки спадкодавець ОСОБА_4 померла ІНФОРМАЦІЯ_1 , то строк для подання заяви про прийняття спадщини після її смерті закінчився 24 жовтня 2022 року (10 місяців), а не 24 червня 2022 року, як вказує відповідач у справі та суд першої інстанції.

ОСОБА_1 із заявою про прийняття спадщини звернулась до нотаріуса 17 листопада 2022 року, строк хоч і є пропущеним, однак через непереборні обставини може вважатись незначним та таким що підлягає поновленню.

Оскільки спадкодавець ОСОБА_4 померла ІНФОРМАЦІЯ_1 , до введення воєнного стану і шестимісячний строк ще тривав і не закінчився, то після закінчення дії воєнного стану такий строк має бути продовжений на той термін, який існував на момент введення воєнного стану.

Крім того суд першої інстанції не врахував що незважаючи на те що на ім`я ОСОБА_1 був складений заповіт, і нотаріус відкривши спадкову справу не викликала всіх спадкоємців, в тому числі ОСОБА_1 .

Однак, воля спадкодавця, яка є безумовною, не була реалізована через необґрунтовані дії нотаріуса, що полягали в не повідомленні та розшуку спадкоємиці по заповіту. В результаті чого спадщина була прийнята по закону, а не по заповіту.

Тому дії нотаріуса були неправомірними при видачі свідоцтва про спадщину лише одному спадкоємцю - відповідачу по справі, незважаючи на те, що був складений заповіт на іншу особу, а саме ОСОБА_1 , попередньо не викликавши її.

Суд першої інстанції причину пропуску прийняття спадщини, як військовий стан та ведення активних бойових дій у Миколаївській області визнав як неповажну причину, із чим скаржник та його представник категорично не погоджуються.

Головним питанням для багатьох українців у цей час стало збереження свого життя, евакуація в безпечне місце, а вже потім усе інше, зокрема й судові справи. Хоча, попри щоденну непередбачуваність воєнної ситуації, є території, де велися та поки що ведуться активні бойові дії, в тому числі м. Миколаїв та Миколаївська область. Та водночас є території, де господарське та звичайне життя протягом останніх місяців тривало майже як зазвичай, та важко порівняти життя до і після не знаючи «свист, гул, вибух » ракети над головою.

Як свідчить судова практика, поважними визнаються причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення дій для прийняття спадщини.

Позивач зверталась до державного нотаріуса в м. Миколаєві, однак їй було повідомлено, що заяву прийняти неможливо, у зв`язку з тим, що спадкова справа вже відкрита в м. Баштанка. Тому вчасно реалізувати своє право скаржник не змогла через неможливість приїхати до м. Баштанка через активні бойові дії.

На день слухання справи від відповідача відзиву на апеляційну скаргу не надходило.

Відповідно до частини 1 статті 367 ЦПК України суд апеляційної інстанції переглядає справу за наявними в ній і додатково поданими доказами та перевіряє законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги.

Згідно зі статтею 13 ЦПК України суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках.

Відповідно до вимог частин 1, 2 та 5 статті 263 ЦПК України судове рішення повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим.

Законним є рішення, ухвалене судом відповідно до норм матеріального права із дотриманням норм процесуального права.

Обґрунтованим є рішення, ухвалене на підставі повно і всебічно з`ясованих обставин, на які сторони посилаються як на підставу своїх вимог і заперечень, підтверджених тими доказами, які були досліджені в судовому засіданні.

Заслухавши доповідь судді-доповідача, пояснення представника відповідача, перевіривши матеріали справи та обговоривши доводи скарги, колегія суддів дійшла висновку, що апеляційна скарга підлягає задоволенню, виходячи з наступного.

Судом першої інстанції та матеріалами справи встановлено, що ІНФОРМАЦІЯ_1 в м. Миколаєві померла ОСОБА_4 , після смерті якої відкрилась спадщина. Остання за життя 20 травня 2015 року склала заповіт, за яким на випадок своєї смерті розпорядилася належною їй на праві власності земельною ділянкою розміром 3.79 га, заповівши це нерухоме майно своїй дочці ОСОБА_1 . Заповіт посвідчено секретарем Новоолександрівської сільської ради.

Спадкоємцем за законом, який прийняв спадщину після померлої, є відповідач ОСОБА_3

16 листопада 2022 року приватним нотаріусом Баштанского районного нотаріального округу Миколаївської області Горбенком О.О. за заявою ОСОБА_3 про видачу свідоцтва про право на спадщину за законом після смерті його дружини ОСОБА_4 заведена спадкова справа за № 52/2022.

17 листопада 2022 року до цього приватного нотаріуса із заявою про видачу свідоцтва про право на спадщину за заповітом після смерті матері звернулася ОСОБА_1 .

В цей же день приватним нотаріусом Горбенком О.О. винесена постанова про відмову у вчиненні нотаріальних дій, якою відмовлено ОСОБА_1 у видачі свідоцтва про право на спадщину за заповітом після смерті матері ОСОБА_4 , померлої ІНФОРМАЦІЯ_1 з підстав пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому приватний нотаріус в постанові послався на пункт 3 постанови Кабінету Міністрів України від 28 лютого 2022 року № 164, якою визначено, що на час воєнного стану перебіг строку для прийняття спадщини або відмови від її прийняття зупиняється, але не більше ніж на чотири місяці.

Предметом позову у цій справі є визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини за заповітом після смерті матері позивача ОСОБА_4 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_1 в м. Миколаїв.

Статтею 1217 ЦК України передбачено, що спадкування здійснюється

за заповітом або за законом.

За загальними положеннями про спадкування, право на спадщину виникає у день відкриття спадщини, спадщина відкривається внаслідок смерті особи або оголошення її померлою (статті 1220, 1222 ЦК України).

Місцем відкриття спадщини є останнє місце проживання спадкодавця (частина 1 статті 1221 ЦК України).

Згідно з частиною 1, 2 статті 1269, частиною першою статті 1270 ЦК України спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, у строк шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини, має подати нотаріусу або в сільських населених пунктах - уповноваженій на це посадовій особі відповідного органу місцевого самоврядування заяву про прийняття спадщини. Заява про прийняття спадщини подається спадкоємцем особисто.

Для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини, заява про прийняття спадщини подається спадкоємцем особисто (1270 ЦК України).

Таким чином, право на спадщину виникає з моменту її відкриття, і закон зобов`язує спадкоємця, який постійно не проживав зі спадкодавцем у шестимісячний строк подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини.

Відповідно до частини 3 статті 1272 ЦК України за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини.

Отже, згідно з цією статтею поважними причинами пропуску строку для прийняття спадщини є причини, які пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій.

При цьому, вирішуючи питання поважності причин пропущення шестимісячного строку, визначеного статтею 1270 ЦК України, для прийняття спадщини, суд має враховувати, що такі причини визначаються в кожному конкретному випадку з огляду на обставини кожної справи.

Тобто суд, розглядаючи такі позови встановлює саму по собі наявність причин, що унеможливили своєчасне звернення із заявою про прийняття спадщини, та оцінює їх з точки зору поважності.

Відповідно до правових висновків, викладених у постанові Верховного Суду від 17 грудня 2021 року у справі № 369/6254/19-ц, оцінка поважності причин пропуску строку звернення із заявою про прийняття спадщини повинна, у першу чергу, стосуватися періоду від моменту відкриття спадщини й до спливу шестимісячного строку, встановленого законом для її прийняття. Саме протягом цього періоду мають існувати об`єктивні та істотні перешкоди для прийняття спадщини. Інші періоди досліджуються, якщо ці перешкоди почали існувати протягом шестимісячного строку та тривали до моменту звернення до нотаріуса або до суду.

З урахуванням наведеного, якщо спадкоємець пропустив шестимісячний строк для подання заяви про прийняття спадщини з поважних причин, закон гарантує йому право на звернення до суду з позовом про визначення додаткового строку на подання такої заяви.

Водночас, у зв`язку з військовою агресією російської федерації проти України, на підставі пропозиції Ради національної безпеки і оборони України, відповідно до пункту 20 частини 1 статті 106 Конституції України, Закону України "Про правовий режим воєнного стану", Указом Президента України від 24.02.2022 № 64/2022 введено воєнний стан з 05 години 30 хвилин 24 лютого 2022 року строком на 30 діб, який в подальшому неодноразово продовжувався.

Відповідно до статті 64 Конституції України, статей 12-1 і 20 Закону України «Про правовий режим воєнного стану», статей 7 і 34 Закону України «Про нотаріат», Указу Президента України від 24 лютого 2022 року № 64 «Про введення воєнного стану в Україні» Кабінетом Міністрів України 28 лютого 2022 року була прийнята постанова № 164 «Про деякі питання нотаріату в умовах воєнного стану».

З 29 червня 2022 року діяли нові зміни щодо строків оформлення спадщини під час воєнного стану. Ці зміни були запроваджені на підставі постанови Кабінету Міністрів України від 24 червня 2022 № 719 «Про внесення змін до деяких постанов Кабінету Міністрів України щодо нотаріату та державної реєстрації в умовах воєнного стану».

Так, пунктом 3 постанови Кабінету Міністрів України від 28 лютого 2022 року № 164 «Деякі питання нотаріату в умовах воєнного стану» передбачено, що перебіг строку для прийняття спадщини або відмови від її прийняття зупиняється на час дії воєнного стану, але не більше ніж на 4 (чотири) місяці. Свідоцтво про право на спадщину видається спадкоємцям після закінчення строку для прийняття спадщини.

Разом з тим, 25 січня 2023 року Верховний Суд у справі № 676/47/21 зробив такий висновок про те, що основним актом цивільного законодавства України є Цивільний кодекс України. Актами цивільного законодавства є також інші закони України, які приймаються відповідно до Конституції України та цього Кодексу (далі - закон). Якщо суб`єкт права законодавчої ініціативи подав до Верховної Ради України проект закону, який регулює цивільні відносини інакше, ніж цей Кодекс, він зобов`язаний одночасно подати проект закону про внесення змін до Цивільного кодексу України. Поданий законопроект розглядається Верховною Радою України одночасно з відповідним проектом закону про внесення змін до Цивільного кодексу України (частина 2 статті 4 ЦК України).

Виходячи з виміру ієрархії актів цивільного законодавства по вертикалі, в статті 4 ЦК України встановлено повний перелік нормативно-правових актів, якими можуть регулюватися цивільні відносини. Крім Конституції України, ЦК України та інших законів України, цивільні відносини можуть регулюватися, за загальним правилом, лише такими підзаконними актами, як: акти Президента України, видані у випадках, установлених виключно Конституцією України; постанови Кабінету Міністрів України, що не суперечать положенням ЦК України та інших законів України. Якщо постанова Кабінету Міністрів України суперечить положенням ЦК України, або іншому закону, мають застосовуватися відповідні положення ЦК або іншого закону. Інші органи державної влади України та органи влади Автономної Республіки Крим можуть видавати нормативні акти, що регулюють цивільні відносини, лише у випадках і в межах, установлених Конституцією України та законом. Таким чином можливість видання актів цивільного законодавства на підзаконному рівні для зазначених органів суттєвим чином обмежена.

Як встановлено судом першої інстанції шестимісячний строк для прийняття спадщини після померлої ОСОБА_4 закінчився 24 червня 2022 року, а до нотаріуса із заявою про видачу свідоцтва позивач звернулася 17 листопада 2022 року.

Суд апеляційної інстанції не погоджується з висновком суду першої інстанції про відсутність підстав для задоволення позовних вимог ОСОБА_1 про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини за заповітом після померлої ОСОБА_4 .

При цьому апеляційний суд виходить з тих обставин, що ОСОБА_1 є мешканкою міста Миколаєва, де проживала з часу відкриття спадщини та до часу звернення до суду.

За загальновідомими фактами та загальнодоступною інформацією на відповідних сайтах інтернет ресурсів, місто Миколаїв з 24 лютого 2022 року перебувало під майже щоденними обстрілами, оскільки місто Херсон та область були окуповані російськими військами внаслідок збройної агресії російської федерації в Україні, а місто Миколаїв було прифронтовим місцем на незначній відстані. З квітня 2022 року у місті Миколаїв внаслідок пошкодження водопроводу, який постачав воду з Херсонської області, оскільки він знаходився на тимчасово окупованій території, у місті зникло централізоване водопостачання. На початку травня 2022 року було відновлено водопостачання технічної води. Міжміське та міжобласне транспортне сполучення було призупинено, у перші місяці військової агресії у місті не працювали, а в подальшому у зв`язку з частими обстрілами, обмежено працювали органи місцевої влади міста, відділення поштового зв`язку, інші державні органи, зокрема й органи нотаріату, мешканцям міста була рекомендована добровільна евакуація. Така ситуація у місті Миколаєві залишалася до листопада 2022 року, коли Збройними Силами України було деокуповано місто Херсон та частина Херсонської області, внаслідок чого місто Миколаїв позбавилось частих обстрілів.

З огляду на викладене, апеляційний суд дійшов висновку, що ОСОБА_1 пропустила строк для прийняття спадщини з наступних причин: у зв`язку із введенням на території України воєнного стану та веденням бойових дій у країні, а саме, обстрілами міста Миколаєва протягом лютого-листопада 2022 року внаслідок яких мешканці міста були змушені організовувати свою життєдіяльність, коли всі зв`язки та процеси порушені, адаптуватися до нових умов, організовувати умови для збереження життя та здоров`я свого та своїх рідних, також враховуючи суперечливість положеннь закону щодо перебігу строку для прийняття спадщини, які протягом відведеного для прийняття спадщини періоду часу декілька разів кардинально змінювалися таким чином, що були непередбачуваними для спадкоємиці. Отже всі зазначені обставини у сукупності, на думку колегії суддів апеляційного суду, мали своїм наслідком пропущення строку для подачі позивачем заяви про прийняття спадщини в період строку, визначеного законом, тобто існували об`єктивні істотні труднощі, що перешкоджали їй своєчасно звернутися до нотаріуса із заявою про прийняття спадщини.

При цьому, апеляційний суд також враховує, що Європейський Суд з прав людини неодноразово наголошував на необхідності держав дотримуватися принципу «якості законів» при їх прийнятті або зміні. Зокрема, у своєму рішенні у справі (SERKOV v. UKRAINE) «Сєрков проти України» ЄСПЛ зазначив, що якість законодавства передбачає доступне для зацікавлених осіб, чітке і передбачуване у застосуванні законодавство; відсутність необхідної передбачуваності та чіткості національного законодавства з важливого питання, що призводить до його суперечливого тлумачення, в тому числі судом, має наслідком порушення вимог положень Конвенції щодо «якості закону». Крім того, у справі (CASE OF NOVIK v. UKRAINE) «Новік проти України» ЄСПЛ зробив висновок, що надзвичайно важливою умовою є забезпечення загального принципу юридичної визначеності. Вимога «якості закону» у розумінні пункту 1 статті 5 Конвенції означає, що закон має бути достатньо доступним, чітко сформульованим і передбачуваним у своєму застосуванні для убезпечення від будь-якого ризику свавілля.

Згідно з правовою позицію ЄСПЛ у справі (Ilhan v. Turkey) «Ілхан проти Туреччини» від 27 червня 2000 року при вирішення питання пропуску строку на вчинення дій має застосовуватись правило встановлення всіх обставин з певною гнучкістю і без надзвичайного формалізму, воно не застосовується автоматично і не має абсолютного характеру. Вирішуючи питання про визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій.

З урахуванням викладеного, виходячи з аналізу встановлених судом обставин справи та норм права, що регулюють спірні правовідносини, апеляційний суд вважає, що ОСОБА_1 наведено причини, які пов`язані з об`єктивними, істотними труднощами для неї щодо подачі заяви про прийняття спадщини, а тому наявні підстави для встановлення їй додаткового строку для прийняття спадщини після смерті матері і таким достатнім строком є три місяця, перебіг якого рахується з дня набрання судовим рішенням законної сили.

Апеляційний суд вважає за необхідне зауважити, що позовні вимоги ОСОБА_1 окрім вимоги про визначення додаткового строку для прийняття спадщини за заповітом, також містить вимогу про витребування у відповідача оригіналу правовстановлюючого документу (державного акту від 15 березня 2001 року), що засвідчує право власності ОСОБА_4 на спадкове майно. Між тим, за цими вимогами суд першої інстанції провадження у цій справі не відкривав, зазначені обставини не були предметом розгляду у суді першої інстанції та за цими вимогами за результатами розгляду справи, суд відповідного рішення не ухвалював. За такого, відповідно до приписів частини 6 статті 367 ЦПК України, апеляційний суд не вдається до оцінки і аналізу їх законності і обґрунтованості.

Таким чином з огляду на зазначене, колегія суддів апеляційного суду дійшла висновку, що суд першої інстанції вирішив спір без повного і всебічного з`ясування дійсних обставин справи, без належної правової оцінки доводів позивача, та з порушенням норм матеріального права.

Відповідно до пункту 2 частини 1 статті 374 ЦПК України суд апеляційної інстанції за результатами розгляду апеляційної скарги має право скасувати судове рішення повністю або частково і ухвалити у відповідній частині нове рішення або змінити рішення.

З урахуванням викладеного рішення районного суду відповідно до пункту 4 частини 1 статті 376 ЦПК України підлягає скасуванню з ухваленням у справі нового рішення про задоволення позовних вимог про визначення додаткового строку для прийняття спадщини за заповітом.

Оскільки рішення суду підлягає скасуванню, то відповідно до пункту 13 частини 1 статті 141 ЦПК України судові витрати підлягають перерозподілу між сторонами пропорційно задоволеним вимогам.

За подачу позову при зверненні до суду з ОСОБА_3 на користь позивача підлягає стягненню 992.40 грн, а за подання апеляційної скарги - 1 488.60 грн, а всього 2 481 грн.

Керуючись статтями 376, 382 ЦПК України, апеляційний суд

П О С Т А Н О В И В:

Апеляційну скаргу ОСОБА_1 , в інтересах якої діяла її представник ОСОБА_2 , задовольнити.

Рішення Баштанського районного суду Миколаївської області від 16 травня 2023 року скасувати та ухвалити нове судове рішення.

Позовні вимоги ОСОБА_1 до ОСОБА_3 , третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору приватного нотаріуса Баштанського районного нотаріального округу Миколаївської області Горбенка Олександра Олександровича про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини задовольнити.

Визначити ОСОБА_1 додатковий строк для подання заяви про прийняття спадщини за заповітом після смерті матері ОСОБА_4 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_1 , у три місяці.

Стягнути з ОСОБА_3 на користь ОСОБА_1 2 481 грн судового збору.

Постанова набирає законної сили з дня її прийняття і може бути оскаржена у касаційному порядку відповідно до вимог статті 389 ЦПК України до Верховного Суду протягом тридцяти днів з дня складення її повного тексту.

Головуючий Л.М. Царюк

Судді: Т.М. Базовкіна

Ж.М. Яворська

Повний текст постанови складено 13 вересня 2023 року.