17.05.2023 227/1104/23
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

17 травня 2023 року м. Добропілля

Суддя Добропільського міськрайонного суду Донецької області Корнєєва В.В., розглянувши позовну заяву керівника Краматорської окружної прокуратури в інтересах держави в особі: Управління Державного агентства меліорації та рибного господарства у Донецькій області (Донецький рибоохоронний патруль), Олександрівської селищної ради Краматорського району Донецької області до ОСОБА_1 , про стягнення шкоди, завданої внаслідок незаконного вилову риби, -

ВСТАНОВИВ:

До Добропільського міськрайонного суду Донецької області надійшла заява керівника Краматорської окружної прокуратури в інтересах держави в особі: Управління Державного агентства меліорації та рибного господарства у Донецькій області (Донецький рибоохоронний патруль), Олександрівської селищної ради Краматорського району Донецької області до ОСОБА_1 , про стягнення шкоди, завданої внаслідок незаконного вилову риби.

Підставою подання даної позовної заяви в інтересах держави в особі Управління Державного агентства меліорації та рибного господарства у Донецькій області (Донецький рибоохоронний патруль), Олександрівської селищної ради Краматорського району Донецької області прокурор зазначив те, що Управління Державного агентства меліорації та рибного господарства у Донецькій області (Донецький рибоохоронний патруль) не звернувся із зазначеним позовом до суду з підстав відсутності бюджетних асигнувань, а невідшкодування ОСОБА_1 шкоди, завданої рибним запасам, є порушенням вимог цивільного законодавства України, що у свою чергу призводить до порушення інтересів держави, яке виявляється у недоотримані коштів Олександрівською селищною радою Краматорського району Донецької області, не звернення цих органів до суду з позовом свідчать про неналежне виконання ними своїх повноважень в розумінні ст.23 Закону України " Про прокуратуру".

Дослідивши матеріали справи, приходжу до наступного висновку:

Згідно ст. 6 та ст.19 Конституції України визначено, що всі державні органи діють в межах наданих їм повноважень і у спосіб, встановлений законом.Тобто для здійснення певної дії державний орган, посадова особа, в тому числі прокурор, повинні мати чітко визначене повноваження на вчинення такої дії.

Відповідно до пункту 3статті 131-1Конституції України в Україні діє прокуратура, яка здійснює, зокрема, представництво інтересів держави в суді у виключних випадках і в порядку, що визначені законом.

Згідно з частинами 3, 4статті 56 ЦПК України, у визначених законом випадках прокурор звертається до суду з позовною заявою, бере участь у розгляді справ за його позовами, а також може вступити за своєю ініціативою у справу, провадження у якій відкрито за позовом іншої особи, до початку розгляду справи по суті, подає апеляційну, касаційну скаргу, заяву про перегляд судового рішення за нововиявленими або виключними обставинами.

Прокурор, який звертається до суду в інтересах держави, в позовній чи іншій заяві, скарзі обґрунтовує, в чому полягає порушення інтересів держави, необхідність їх захисту, визначені законом підстави для звернення до суду прокурора, а також зазначає орган, уповноважений державою здійснювати відповідні функції у спірних правовідносинах. Невиконання цих вимог має наслідком застосування положень, передбачених статтею 185 цього Кодексу.

Згідно з частиною 3 статті 23 Закону України «Про прокуратуру» прокурор здійснює представництво в суді законних інтересів держави у разі порушення або загрози порушення інтересів держави, якщо захист цих інтересів не здійснює або неналежним чином здійснює орган державної влади, орган місцевого самоврядування чи інший суб`єкт владних повноважень, до компетенції якого віднесені відповідні повноваження, а також у разі відсутності такого органу.

Верховний Суд неодноразово звертав увагу, що захищати інтереси держави повинні насамперед відповідні суб`єкти владних повноважень, а не прокурор. Щоб інтереси держави не залишилися незахищеними, прокурор виконує субсидіарну роль, замінює у судовому провадженні відповідного суб`єкта владних повноважень, який всупереч вимогам закону не здійснює захисту або робить це неналежно. У кожному такому випадку прокурор повинен навести (а суд перевірити) причини, які перешкоджають захисту інтересів держави належним суб`єктом, і які є підставами для звернення прокурора до суду.

Прокурор не може вважатися альтернативним суб`єктом звернення до суду і замінювати належного суб`єкта владних повноважень, який може і бажає захищати інтереси держави (аналогічну правову позицію викладено, зокрема у постановах Верховного Суду від 25.04.2018 у справі № 806/1000/17, від 20.09.2018 у справі № 924/1237/17, від 23.10.2018 у справі №906/240/18, від 01.11.2018 у справі №910/18770/17, від 05.11.2018 у справі № 910/4345/18, від 05.12.2018 у справі № 923/129/17).

Верховний Суд відзначає, що така практика не є намаганням обмежити функції прокуратури сферою переслідування осіб, винних у скоєнні кримінальних правопорушень, а є лише наслідком системного тлумачення положень законодавства, якими встановлена необхідність підтвердження судом підстав для представництва прокуратурою інтересів держави, оскільки право прокуратури на звернення до суду в інтересах уповноваженого суб`єкта, не може презюмуватися, як безспірне.

Відповідно до частини четвертоїстатті 23 Закону України «Про прокуратуру» наявність підстав для представництва має бути обґрунтована прокурором у суді.

Прокурор здійснює представництво інтересів громадянина або держави в суді виключно після підтвердження судом підстав для представництва.

Прокурор зобов`язаний попередньо, до звернення до суду, повідомити про це громадянина та його законного представника або відповідного суб`єкта владних повноважень. У разі підтвердження судом наявності підстав для представництва прокурор користується процесуальними повноваженнями відповідної сторони процесу. Наявність підстав для представництва може бути оскаржена громадянином чи її законним представником або суб`єктом владних повноважень.

Виключно з метою встановлення наявності підстав для представництва інтересів держави в суді у випадку, якщо захист законних інтересів держави не здійснює або неналежним чином здійснює суб`єкт владних повноважень, до компетенції якого віднесені відповідні повноваження, прокурор має право отримувати інформацію, яка на законних підставах належить цьому суб`єкту, витребовувати та отримувати від нього матеріали та їх копії.

Аналіз частини четвертої статті 23 Закону України " Про прокуратуру" дає підстави стверджувати, що прокурор може підтвердити наявність підстав для представництва інтересів держави в суді шляхом надання належного обґрунтування, підтвердженого достатніми доказами, зокрема, але не виключно, повідомленням прокурора на адресу відповідного суб`єкта владних повноважень про звернення до суду, запитами, а також копіями документів, отриманих від суб`єкта владних повноважень, що свідчать про наявність підстав для відповідного представництва.

Отже, прокурор представляє інтереси держави тільки у виключних випадках і ці випадки визначені Законом України «Про прокуратуру», не переймаючи на себе виключні функції відповідних суб"єктів владних повноважень, уповноважених на захист державних інтересів.

Саме ці обставини і має довести прокурор при пред`явленні заяви: прокурор зобов`язаний попередньо, до звернення до суду, повідомити про це відповідного суб`єкта владних повноважень, тобто прокурор повинен довести, по-перше, що він звертався до органу, який представляє інтереси держави та, по-друге, що цей орган погодився на таке представництво.

Як вбачається з матеріалів справи 22.03.2023 року на адресу Управління Державного агентства меліорації та рибного господарства у Донецькій області (Донецький рибоохоронний патруль) та Олександрівської селищної ради Краматорського району Донецької області було направлено повідомлення про представництво інтересів держави, але в матеріалах справи відсутні відомості про отримання повідомлення.

Окрім того, прокурор повинен надати належні та допустимі докази відповідно до вимог процесуального закону (наприклад, внесення відомостей до Єдиного реєстру досудових розслідувань про вчинене кримінальне правопорушення на підставістатті 367 Кримінального кодексу України(службова недбалість); вирок суду щодо службових осіб; докази накладення дисциплінарних стягнень на державних службовців, які займають посаду державної служби в органі державної влади та здійснює встановлені для цієї посади повноваження, за невиконання чи неналежне виконання службових обов`язків тощо).

Зазначене вище узгоджується з правовими висновками Верховного Суду, викладеними, зокрема, в постанові об`єднаної палати Касаційного господарського суду від 07.12.2018 у справі № 924/1256/17, а також у постанові Верховного Суду від 23.10.2018 у справі № 926/03/18.

Також прокурором не надано до суду документів, які б підтверджували, що Олександрівська селищна рада Краматорського району Донецької області не має відповідного представника для захисту інтересів цієї громади в суді.

Окрім того, відсутність відповідного фінансування у суб"єктів владних повноважень для сплати судового збору під час подання позову не є перешкодою для звернення відповідного суб"єкту владних повноважень із таким позовом до суду з одночасним поданням клопотання про розстрочення(відстрочення) сплати судового збору, в тому числі до закінчення розгляду справи по суті.

Відповідно до п. 4 ч. 4ст. 185 ЦПК України, заява повертається у випадку коли відсутні підстави для звернення прокурора до суду в інтересах держави або для звернення до суду особи, якій законом надано право звертатися до суду в інтересах іншої особи.

Враховуючи викладене, позовна заява підлягає поверненню особі, яка її подала.

На підставі викладеного, керуючись ст. 185 ЦПК України, суддя

УХВАЛИВ :

Позовну заяву керівника Краматорської окружної прокуратури в інтересах держави в особі: Управління Державного агентства меліорації та рибного господарства у Донецькій області (Донецький рибоохоронний патруль), Олександрівської селищної ради Краматорського району Донецької області до ОСОБА_1 , про стягнення шкоди, завданої внаслідок незаконного вилову риби - повернути особі, яка її подала.

Апеляційна скарга на ухвалу суду може бути подана до Дніпровського апеляційного суду протягом п`ятнадцяти днів з дня її складення.

Ухвала набирає законної сили в порядку, визначеному ст. 261 ЦПК України.

Суддя В.В. Корнєєва

17.05.2023