1 УХВАЛА ІМЕНЕМ УКРАЇНИСправа № 335/1508/21 2/335/201/2023
15 червня 2023 року м. Запоріжжя
Орджонікідзевський районний суд м. Запоріжжя у складі: головуючого судді: Апаллонової Ю.В., за участю: секретаря судового засідання Анісімової А.І., за участю: відповідача ОСОБА_1 , представників відповідачів ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , розглянувши у відкритому судовому засіданні клопотання представника відповідача ОСОБА_3 про залишення позову без розгляду у цивільній справі за позовом ОСОБА_4 в особі представника ОСОБА_5 до ОСОБА_1 , ОСОБА_6 , ОСОБА_7 про відшкодування матеріальної та моральної шкоди завданої кримінальним правопорушенням,
У провадженні суду перебуває справа за позовом ОСОБА_4 в особі представника Гришина Ярослава Володимировича до ОСОБА_1 , ОСОБА_6 , ОСОБА_7 про відшкодування матеріальної та моральної шкоди завданої кримінальним правопорушенням.
У судовому засіданні представник відповідача заявила клопотання про залишення позову ОСОБА_4 без розгляду, оскільки позивач повторно не з`явився у судові засідання, при цьому він був повідомлений судом про дату і місце розгляду справи належним чином, з заявами до суду про підтримку позовних вимог і розгляд справи у його відсутність або у відсутність свого представника не звертався ,про зміну місця проживання не повідомляв, протягом тривалого часу позовом не цікавиться.
У судовому засіданні відповідач ОСОБА_1 , представник відповідача ОСОБА_2 клопотання адвоката Плецької Ю.В. підтримали і просять задовольнити, залишити позов без розгляду.
У судове засідання інші учасники не з`явилися, повідомлені належним чином.
Суд, вислухавши учасників судового розгляду, дослідивши матеріали справи, вважає необхідним залишити позов без розгляду з наступних підстав.
Згідно зі статтею 43, 44 ЦПК України учасники судового процесу та їхні представники повинні добросовісно користуватися процесуальними правами; зловживання процесуальними правами не допускається.
На осіб, які беруть участь у справі, покладається загальний обов`язок добросовісно здійснювати свої процесуальні права і виконувати процесуальні обов`язки. Під добросовісністю необхідно розуміти користування правами за призначенням, здійснення обов`язків у межах визначених законом, недопустимість посягання на права інших учасників цивільного процесу, заборона зловживання процесуальними правами.
Системний аналіз зазначених норм процесуального права дає підстави для висновку, що законодавець диференціює необхідність урахування судом поважності/неповажності причин неявки позивача до суду залежно від того, якою є неявка: першою чи повторною. Така диференціація обумовлена як необхідністю забезпечити дотримання прав позивача на участь у судовому засіданні у разі першої неявки за належного його повідомлення про час та місце судового засідання та поважності причин неявки, так і необхідністю введення певних обмежень з метою дотримання процесуальних строків розгляду справи, прав та інтересів іншої сторони відповідача, який притягнутий до участі у справі позивачем, а тому саме останній має продемонструвати свій інтерес у як найскорішому розгляді справи, а отже зобов`язаний у розумні інтервали цікавитися провадженням у справі. Саме тому, повторна неявка позивача в судове засідання, незалежно від поважності її причин, дає суду підстави залишити позовну заяву без розгляду, крім випадку, якщо від позивача надійшла заява про розгляд справи за його відсутності, і його неявка не перешкоджає вирішенню спору по суті.
Таким чином, зазначена норма дисциплінує позивача, як ініціатора судового розгляду, стимулює його належно користуватися своїми правами щоб не допустити затягування розгляду справи.
Відповідно до практики Європейського суду з прав людини право на справедливий судовий розгляд, гарантоване пунктом 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, має тлумачитися з урахуванням верховенства права, яке вимагає, щоб сторони у справі мали ефективний судовий засіб, що давав би їм можливість заявляти про свої громадянські права. Таким чином, це положення втілює «право на суд», право на доступ до якого, тобто право на звернення до суду у цивільних справах, є лише одним аспектом; однак, це аспект, який фактично дає можливість скористатися додатковими гарантіями, викладеними в пункті 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод.
Конвенція про захист прав людини і основоположних свобод покликана гарантувати не права, які є теоретичними або ілюзорними, а права, які є практичними та ефективними. Це особливо стосується гарантій, закріплених у статті 6 Конвенції, з огляду на важливе місце, яке в демократичному суспільстві займає право на справедливий суд з усіма гарантіями відповідно до цієї статті. Правила, що регулюють офіційні кроки та строки, які мають бути дотримані при подачі апеляційної скарги або заяв на судовий перегляд, спрямовані на забезпечення належного здійснення правосуддя та дотримання, зокрема, принципу правової визначеності.
Перебіг строків судового розгляду у цивільних справах починається з часу надходження позовної заяви до суду, а закінчується ухваленням остаточного рішення у справі, якщо воно не на користь особи, або виконанням рішення, ухваленого на користь особи. Недотримання строків розгляду цивільних справ порушує конституційне право на судовий захист, гарантований статтею 55 Конституції України, і негативно впливає на ефективність правосуддя та на авторитет судової влади.
Відтак, суд зобов`язаний присікати недобросовісні дії позивача та залишати позов без розгляду у разі повторної неявки належно повідомленого позивача, від якого не надійшло заяви про розгляд справи без його участі. Зазначене забезпечує дотримання судом строків розгляду справи та балансу інтересів сторін спору. Вказаний висновок викладений у постанові Верховного Суду від 28.10.2021 у справі № 465/6555/16-ц, провадження № 61-9020св21.
Відповідно до статті 131 ЦПК України учасники судового процесу зобов`язані повідомляти суд про зміну свого проживання (перебування, знаходження) або місцезнаходження під час провадження справи. У разі відсутності заяви про зміну місця проживання або місцезнаходження судова повістка надсилаються учасникам справи, які не мають офіційної електронної адреси та за відсутності можливості сповістити їх за допомогою інших засобів зв`язку, що забезпечують фіксацію повідомлення або виклику, на останню відому судові адресу і вважається доставленою, навіть якщо учасник судового процесу за цією адресою більше не проживає або не знаходиться.
Учасники судового процесу зобов`язані повідомляти суд про причини неявки у судове засідання. У разі неповідомлення суду про причини неявки вважається, що учасники судового процесу не з`явилися в судове засідання без поважних причин (частина третя статті 131 ЦПК України).
Залишення позову без розгляду - це форма закінчення розгляду цивільної справи без ухвалення судового рішення у зв`язку із виникненням обставин, які перешкоджають розгляду справи, але можуть бути усунуті в майбутньому.
Згідно з частиною першою, п`ятою статті 223 ЦПК України неявка у судове засідання будь-якого учасника справи за умови, що його належним чином повідомлено про дату, час і місце цього засідання, не перешкоджає розгляду справи по суті, крім випадків, визначених цією статтею. У разі повторної неявки позивача в судове засідання без поважних причин або неповідомлення ним про причини неявки суд залишає позовну заяву без розгляду, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності, і його нез`явлення не перешкоджає вирішенню спору.
Пунктом 3 частини першої статті 257 ЦПК України передбачено, що суд постановляє ухвалу про залишення позову без розгляду, якщо належним чином повідомлений позивач повторно не з`явився в судове засідання або не повідомив про причини неявки, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності і його нез`явлення не перешкоджає розгляду справи.
Обов`язковими умовами для застосування передбачених частиною п`ятою статті 223, пунктом 3 частини першої статті 257 ЦПК України процесуальних наслідків неявки позивача у судове засідання є одночасно його належне повідомлення про час і місце судового засідання та відсутність заяви позивача про розгляд справи за його відсутності.
Отже, правом на залишення позову без розгляду суд наділений у разі повторної неявки належним чином повідомленого позивача, якщо від нього не надійшла заява про розгляд справи за його відсутності і якщо його неявка перешкоджає розгляду справи.
У судові засідання у цій справі вдруге поспіль не з`явився позивач, від нього не надійшла заява про розгляд справи за його відсутності і його неявка перешкоджає розгляду справи.
Так, як вбачається з матеріалів справи, про судове засідання, призначене на 19.05.2023 року, позивач повідомлявся шляхом направлення судової повістки, яка повернулася на адресу суду з відміткою «адресат відсутній за вказаною адресою» (переїхав).
У зв`язку з неявкою сторін в судове засідання, призначене на 19.05.2023 року, розгляд справи відкладено на 15.06.2023 року, про судове засідання, призначене на 15.06.2023 року, позивач повідомлявся шляхом направлення судової повістки, яка не була вручена заявнику через відсутністю його за вказаною адресою (переїхав).
Враховуючи вказані положення, суд звертає увагу, що з 12.09.2022 року до теперішнього часу у судові засідання по вказаній справі не з`являється ані позивач, ані представники позивача, повідомляються належним чином. У судове засідання призначене на 12.09.2022 року від представника позивача ОСОБА_8 надійшла заява про відкладення судового розгляду та про зупинення провадження у справі, у подальшому, незважаючи на неодноразові належним чином вручені судові повістки позивач та/або його представник у судове засідання не з`явилися, жодних заяв від сторони позивача після 12.09.2022 року до суду не надійшло, позивач та/або представник (ки) позивача не поцікавились у відкритих джерелах інформації про дати призначених судових засідань на 17.04.2023, 19.05.2023, 15.06.2023 року або на дати, які передували вказаним.
У судові засідання 19.05.2023, 15.06.2023 року позивач та/або його представник не з`явилися, заяв про відкладення розгляду справи або проведення судового розгляду за їх відсутності не надали.
Окрім того, з Єдиного реєстру адвокатів України встановлено, що право на заняття адвокатською діяльністю адвоката Гришина Станіслава Володимировича, який брав участь у судових засіданнях у цій справі на підставі ордеру, зупинено згідно п.1 ч.1 ст.31 ЗУ "Про адвокатуру та адвокатську діяльність" з 28.11.2022 на підставі заяви. Адвокат Гришин Я.В., яким подано позов в інтересах позивача, незважаючи на належне його повідомлення, у тому числі і шляхом направлення смс-повідомлення про виклик до суду на його номер мобільного телефону, які були йому доставлені, що підтверджується відповідними довідками, у судових засіданнях участі не брав і на виклики не з`являвся.
Також у судові засідання викликався особисто позивач ОСОБА_4 , однак судові повістки повернуті до суду з відміткою «адресат відсутній», ОСОБА_4 у судові засідання не з`явився, повідомлений належним чином, жодних заяв до суду не подавав, рухом справи не цікавився, уповноважені представники до суду не прибули.
Виклик позивача та його представника здійснювався шляхом направлення судових повісток на адресу, яка вказана у позовній заяві, як адреса місця проживання позивача та адреса місцезнаходження адвоката, заяв про зміну адреси місця проживання позивач до суду не подавав.
Тим більше, з огляду на предмет і підстави заявленого позову, суд вважає що неявка сторони позивача перешкоджає розгляду справи.
Виходячи з наведеного, суд доходить до висновку про наявність підстав для залишення позову без розгляду, виходячи з того, що належним чином повідомлений про дату, час та місце розгляду справи позивач двічі поспіль у судові засідання 19.05.2023 та 15.06.2023 не з`явився, не забезпечив участі у судових засіданнях своїх представників, про день, час та місце судового розгляду справи позивач та його представник повідомлялись належним чином, про поважні причини неявки у судове засідання не повідомили. При цьому, ні позивач, ні його представники не подали доказів поважності причин своєї неявки у судові засідання, як і не подали заяви про розгляд справи за їх відсутності.
При цьому, легітимна мета обмеження прав дотримана, права позивача не порушені, оскільки особа, заяву якої залишено без розгляду, після усунення умов, що були підставою для залишення заяви без розгляду, відповідно до положень частини другої статті 257 ЦПК України має право звернутися до суду повторно.
Керуючись ст. ст. 44, 130,131, 210, 223 , 257, 259-260 ЦПК України, суд
Позов ОСОБА_4 в особі представника ОСОБА_5 до ОСОБА_1 , ОСОБА_6 , ОСОБА_7 про відшкодування матеріальної та моральної шкоди завданої кримінальним правопорушенням, залишити без розгляду.
Роз`яснити, що після усунення умов, що були підставою для залишення позовної заяви без розгляду, заявник має право звернутись до суду повторно.
Ухвала набирає законної сили негайно після її проголошення, проте може бути оскаржена до Запорізького апеляційного суду шляхом подання апеляційної скарги протягом п`ятнадцяти днів з дня складання повного тексту ухвали.

Вступна та резолютивна частина ухвали суду виготовлені у нарадчій кімнаті та проголошені у судовому засіданні 15.06.2023 року. Повний текст ухвали складено 16.06.2023 року.

Суддя : Ю.В.Апаллонова