Справа № 758/4937/20
Провадження № 2/761/1414/2023
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

(заочне)

31 травня 2023 року Шевченківський районний суд міста Києва в складі головуючої судді Романишеної І.П., розглянувши за правилами спрощеного спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін цивільну справу за позовом Приватного акціонерного товариства «Акціонерна компанія «Київводоканал» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості, -

В С Т А Н О В И В:

У квітні 2020 року Приватне акціонерне товариство «Акціонерна компанія «Київводоканал» (далі по тексту -позивач) звернулося до Подільського районного суду міста Києва з позовом до ОСОБА_1 (далі по тексту - відповідач), в якому позивач просить суд:

- стягнути з ОСОБА_1 на користь Приватного акціонерного товариства «Акціонерна компанія «Київводоканал» заборгованість за спожиті житлово-комунальні послуги у розмірі 2 991,18 грн, 3% річних у розмірі 208,33 грн та інфляційні втрати у розмірі 892,18 грн.

В обгрунтування позовних вимог позивач послався на те, що 26 квітня 2014 року набув чинності Закон України «Про внесення змін до деяких законів України щодо удосконалення розрахунків за енергоносії», яким внесено зміни до Закону України «Про житлово-комунальні послуги», зокрема й в частині визначення виконавця послуг з централізованого постачання холодної води та послуг з водовідведення.

05 серпня 2014 року в газеті «Хрещатик» № 110 (4510) було опубліковано повідомлення про публічний договір (оферту) про надання ПАТ «АК «Київводоканал», в подальшому перейменованим у ПрАТ «АК «Київводоканал», як виконавцем житлово-комунальних послуг на підставі статті 19 Закону України «Про житлово-комунальні послуги» послуг з централізованого постачання холодної води, послуг з водовідведення (з використанням внутрішньо будинкових систем) та опубліковано договір про надання послуг з централізованого водопостачання холодної води та водовідведення з використанням внутрішньо будинкових систем). Повідомленням визначено, що фізична особа, що користується послугами з централізованого постачання холодної води та водовідведення холодної та гарячої води, вважається такою, що ознайомлена, погоджується та приєднується до умов договору. У разі відмови споживачів від отримання послуг, дана відмова має бути оформлена письмово та направлена до ПрАТ «АК «Київводоканал» для оформлення припинення надання цих послуг.

Таким чином, як вказує позивач, відповідач отримує послуги з централізованого постачання холодної води та водовідведення (з використанням внутрішньо будинкових мереж) за адресою: АДРЕСА_1 на підставі Договору, оскільки після розміщення Повідомлення та Договору у вищевказаній газеті, на адресу ПрАТ «АК «Київводоканал», жодних заяв або повідомлень про відмову від надання зазначених послуг та Договору від Відповідача не надходило.

Відповідач внаслідок порушення умов Договору та вимог, що передбачені нормативними актами, зобов`язання щодо повної та своєчасної оплати спожитих в період з 01 липня 2014 року по 29 лютого 2020 року, послуг з централізованого водопостачання та централізованого водовідведення не виконує належним чином, внаслідок чого у відповідача утворилась заборгованість у розмірі 2 974,44 грн. Окрім того, відповідачем не сплачений внесок за обслуговування вузлів комерційного обліку у сумі 11,74 грн, що разом складає 2 991,18 грн.

Також, позивач вказує, що він надав можливість відповідачу сплатити існуючу заборгованість шляхом укладення відповідного договору про розстрочення заборгованості, проте, відповідач так і не погасив цю заборгованість.

Крім того, в зв`язку з простроченням оплати споживчих житлово - комунальних послуг, відповідач, на переконання позивача, зобов`язаний сплатити на користь ПрАТ «АК «Київводоканал» 3% річних у розмірі 208,33 грн та інфляційні витрати у розмірі 892,18 грн.

Зважаючи на те, що відповідач у добровільному порядку наявну суму заборгованості не сплачує, позивач змушений звернутись до суду з цим позовом.

Ухвалою Подільського районного суду міста Києва від 09 квітня 2021 року позовна заява Приватного акціонерного товариства «Акціонерне товариство «Київводоканал» залишена без руху та останньому наданий строк для усунення недоліків.

Ухвалою Подільського районного суду міста Києва від 20 травня 2021 року справа №758/4937/20 передана на розгляд до Шевченківського районного суду міста Києва.

Відповідно до протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 29 червня 2021 року для розгляду цивільної справи №758/4937/20 визначено суддю Шевченківського районного суду міста Києва Романишену І.П.

Ухвалою Шевченківського районного суду міста Києва від 30 червня 2021 року відкрито провадження у справи, вирішено здійснити її розгляд за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення (виклику) сторін, а також встановлено відповідачу 15-денний строк з дня вручення копії ухвали суду подати відзив на позовну заяву у відповідності до статті 274 ЦПК України.

Так, з матеріалів справи вбачається, що копію ухвали про відкриття провадження у справі, позовну заяву з доданими до неї документами відповідач отримала 11 лютого 2023 року, про що свідчить її підпис у відповідній графі рекомендованого повідомлення про вручення поштового відправлення.

Відповідачем відзиву на позов у встановлений судом строк не подано з невідомих причин.

Згідно частини 8 статті 178 ЦПК України у разі ненадання відповідачем відзиву у встановлений законом строк без поважних причин суд вирішує справу за наявними матеріалами.

Враховуючи, що в матеріалах справи достатньо даних про права та взаємовідносини сторін, суд вважає можливим вирішити справу на підставі наявних у ній матеріалів та ухвалити заочне рішення, у зв`язку з неподанням відповідачем відзиву, та відсутністю заперечень позивача щодо заочного розгляду справи, що відповідає положенням пункту 3, пункту 4 частини 1 статті 280 ЦПК України.

Суд, дослідивши наявні матеріали справи, об`єктивно оцінивши докази у їх сукупності, які мають юридичне значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, виходить з наступного.

Відповідно до довідки про реєстрацію місця проживання №14817999 від 11 травня 2021 року ОСОБА_1 з 22 грудня 2020 року зареєстрована за адресою: АДРЕСА_2 .

Водночас, згідно наданої суду копії договору №/Р/2018 про розстрочення заборгованості від 30 липня 2018 року, укладеного між Приватним акціонерним товариством «Акціонерне товариство «Київводоканал» та ОСОБА_1 , остання визнала, що має заборгованість перед товариством, що виникла у зв`язку з несвоєчасним розрахунком за спожиті послуги з централізованого постачання холодної води та послуг з водовідведення (з використанням внутрішньо будинкових систем) за адресою: АДРЕСА_1 .

Таким чином, судом встановлено, що ОСОБА_1 була споживачем послуг з централізованого постачання холодної води та послуг з централізованого водовідведення за адресою: АДРЕСА_1 та визнала наявність в неї заборгованості по сплаті цих послуг у розмірі 2932,59 грн.

05 серпня 2014 року в газеті «Хрещатик» № 110 (4510) було опубліковано повідомлення про публічний договір (оферту) про надання Публічним акціонерним товариствам «Акціонерна компанія «Київводоканал», що перейменоване на приватне акціонерне товариство «Акціонерна компанія «Київводоканал», як виконавцем житлово-комунальних послуг на підставі статті 19 Закону України «Про житлово-комунальні послуги» послуг з централізованого постачання холодної води, послуг з водовідведення (з використанням внутрішньобудинкових систем) та опубліковано договір про надання послуг з централізованого постачання холодної води та водовідведення (з використанням внутрішньобудинкових систем).

Повідомленням визначено, що фізична особа (власник/квартиронаймач житлового приміщення у багатоквартирному будинку), що користується послугами з централізованого постачання холодної води та водовідведення холодної та гарячої води, вважається такою, що ознайомлена, погоджується та приєднується до умов Договору.

Вказано, що у разі відмови споживачів від отримання послуг з централізованого постачання холодної води та водовідведення холодної та гарячої води, така відмова має бути оформлена письмово та направлена до ПрАТ «АК «Київводоканал» для оформлення припинення надання цих послуг.

Статтею 526 ЦК України визначено, що зобов`язання має виконуватись належним чином відповідно до умов договору та вимог Цивільного кодексу України, інших актів цивільного законодавства, а за відсутністю таких умов та вимог - відповідно до звичаїв ділового обороту або інших вимог, що звичайно ставляться.

Внаслідок невиконання відповідачем своїх зобов`язань щодо повної та своєчасної оплати спожитих послуг з водопостачання та водовідведення позивачем відповідачам нараховано заборгованість за період з 01липня 2014 року по 29 лютого 2020 року у розмірі 2 991,18 грн, з якої заборгованість за послуги з централізованого водопостачання та централізованого водовідведення у розмірі 2 979,44 грн, внесок на обслуговування вузлів комерційного обліку, що підтверджується довідкою від 10 березня 2020 року № 2594/8/8/02-20 та наявним в матеріалах справи розрахунком заборгованості.

Пунктом 5 частини 1 статті 1 Закону України «Про житлово-комунальні послуги» визначено, що житлово-комунальні послуги - це результат господарської діяльності, спрямованої на забезпечення умов проживання та/або перебування осіб у житлових і нежитлових приміщеннях, будинках і спорудах, комплексах будинків і споруд відповідно до нормативів, норм, стандартів, порядків і правил, що здійснюється на підставі відповідних договорів про надання житлово-комунальних послуг.

Відповідно до статті 179 ЖК України, користування будинками (квартирами) державного і громадського житлового фонду, фонду житлово-будівельних кооперативів, а також приватного житлового фонду та їх утримання здійснюється з обов`язковим додержанням вимог Правил користування приміщеннями жилих будинків і прибудинковими територіями, які затверджуються Кабінетом Міністрів України.

За правилами частини 1 статті 9 Закону України «Про житлово-комунальні послуги», споживач здійснює оплату за спожиті житлово-комунальні послуги щомісяця, якщо інший порядок та строки не визначені відповідним договором. Споживач не звільняється від оплати житлово-комунальних послуг, отриманих ним до укладення відповідного договору.

Згідно положень пунктів 1, 5, 10 частини 2 статті 7 Закону України «Про житлово-комунальні послуги», споживач зобов`язаний укладати договори про надання житлово-комунальних послуг у порядку і випадках, визначених законом; оплачувати надані житлово-комунальні послуги за цінами/тарифами, встановленими відповідно до законодавства, у строки, встановлені відповідними договорами; у разі несвоєчасного здійснення платежів за житлово-комунальні послуги сплачувати пеню в розмірах, установлених законом або договорами про надання житлово-комунальних послуг.

Відповідно статті 4 ЦК України, актами цивільного законодавства, серед іншого, є постанови Кабінету Міністрів України.

Суд зазначає, що на час виникнення спірних правовідносин діяли Правила надання послуг з централізованого опалення, постачання холодної та гарячої води і водовідведення, затверджені постановою Кабінету Міністрів України від 21 липня 2005 року № 630 (далі - Правила), пунктом 11 яких було встановлено, що у разі встановлення будинкових засобів обліку води у багатоквартирному будинку, де окремі (або всі) квартири обладнані квартирними засобами обліку, споживачі, які не зняли та не передали показання квартирного засобу обліку виконавцю та які не мають квартирних засобів обліку (у разі обладнання всіх квартир квартирними засобами обліку - споживачі, які не зняли та не передали показання квартирного засобу обліку виконавцю), оплачують послуги згідно з показаннями будинкових засобів обліку, не враховуючи витрати води виконавця, юридичних осіб та фізичних осіб - підприємців, які є власниками або орендарями приміщень у цьому будинку, та сумарних витрат води за показаннями всіх квартирних засобів обліку. Різниця розподіляється між споживачами, які не мають квартирних засобів обліку, та споживачами, які не зняли та не передали показання квартирного засобу обліку води виконавцю, пропорційно кількості мешканців квартири в разі відсутності витоків із загальнобудинкової мережі, що підтверджується актом обстеження, який складається виконавцем у присутності не менш як двох мешканців будинку. Плата за послуги нараховується згідно з показаннями будинкового засобу обліку води, а у разі його відсутності (несправності) за нормативами (нормами) споживання у таких випадках: у разі відсутності засобів обліку води, встановлених у квартирі (будинку садибного типу); у разі несправності квартирних засобів обліку, що не підлягає усуненню, з моменту її виявлення; у разі відсутності у виконавця показань квартирних засобів обліку за розрахунковий період з подальшим перерахунком відповідно до пункту 18 цих Правил.

Відповідно пунктів 17, 18, 20, 21 Правил, послуги з водовідведення оплачуються споживачем з розрахунку обсягу витрат холодної та гарячої води згідно з нормативами (нормами) споживання або показаннями засобів обліку води. Розрахунковим періодом для оплати послуг, якщо інше не визначено договором, є календарний місяць. Оплата послуг здійснюється не пізніше 20 числа місяця, наступного за розрахунковим періодом (місяцем), якщо договором не встановлено інший строк. Плата за надані послуги вноситься споживачем відповідно до показань засобів обліку води і теплової енергії або затверджених нормативів (норм) споживання на підставі платіжного документа (розрахункової книжки, платіжної квитанції тощо) або відповідно до умов договору на встановлення засобів обліку. У разі відсутності у квартирі (будинку садибного типу) та на вводах у багатоквартирний будинок засобів обліку води і теплової енергії плата за надані послуги справляється згідно з установленими нормативами (нормами) споживання.

Згідно пункту 30 Правил, споживач, серед іншого, зобов`язаний оплачувати послуги в установлені договором строки; дотримуватися вимог нормативно-правових актів у сфері житлово-комунальних послуг; у разі несвоєчасного внесення плати за послуги сплачувати пеню у встановлених законом та договором розмірі.

З матеріалів справи вбачається, що відповідач у встановленому законом порядку не відмовлявся від надання послуг позивачем, доказів ненадання послуг або надання послуг неналежної якості, що б давало підстави для звільнення від їх оплати, відповідачем надано не було.

З урахуванням викладеного, з відповідача, як споживача комунальних послуг за адресою: АДРЕСА_1 на користь позивача слід стягнути заборгованість у розмірі 2991, 19 грн, з яких 2 979, 44 грн - заборгованість за послуги з централізованого водопостачання та централізованого водовідведення, 11,74 грн - внесок на обслуговування вузлів комерційного обліку.

Водночас, окрім повернення боргу по внесках, позивач просив суд стягнути з відповідача три проценти річних й інфляційні втрати та надав відповідні розрахунки, згідно з яким нарахував три проценти річних й інфляційні втрати за період прострочення з 01 липня 2014 року по 29 лютого 2020 року.

Так, зобов`язання має виконуватися належним чином відповідно до умов договору та вимог цього Кодексу, інших актів цивільного законодавства, а за відсутності таких умов та вимог - відповідно до звичаїв ділового обороту або інших вимог, що звичайно ставляться, за положеннями статті 526 ЦК України.

У статті 625 ЦК України визначені загальні правила відповідальності за порушення будь-якого грошового зобов`язання незалежно від підстав його виникнення.

Суд зазначає, що приписи цієї статті поширюються на всі види грошових зобов`язань, якщо інше не передбачено договором або спеціальними нормами закону, який регулює, зокрема, окремі види зобов`язань (пункт 45 постанови Великої Палати Верховного Суду від 16 травня 2018 року у справі № 686/21962/15-ц).

Боржник, який прострочив виконання грошового зобов`язання, на вимогу кредитора зобов`язаний сплатити суму боргу з урахуванням встановленого індексу інфляції за весь час прострочення, а також три проценти річних від простроченої суми, якщо інший розмір процентів не встановлений договором або законом (частина 2 статті 625 ЦК України).

За відсутності оформлених договірних відносин, але в разі прострочення виконання грошового зобов`язання з оплати отриманих житлово-комунальних послуг, на боржника покладається відповідальність, передбачена частиною 2 статті 625 ЦК України (правова позиція Верховного Суду України, викладена у постанові від 16 грудня 2015 року у справі №6-2023цс15).

Відтак, розраховані позивачем та перевірені судом суми нарахувань інфляційних втрат та 3% річних підлягають стягненню,

Згідно частини 1 статті 13 ЦПК України, суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим кодексом випадках.

У відповідності до частини 3 статті 12 ЦПК України, кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом.

Згідно частини 1 статті 76 ЦПК України, доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи.

Згідно із частинами 1, 7 статті 81 ЦПК України, кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Суд не може збирати докази, що стосуються предмета спору, з власної ініціативи, крім витребування доказів судом у випадку, коли він має сумніви у добросовісному здійсненні учасниками справи їхніх процесуальних прав або виконанні обов`язків щодо доказів, а також інших випадків, передбачених цим Кодексом.

Відповідно до рішення Європейського суду з прав людини в справі «Ващенко проти України» (Заява № 26864/03) від 26 червня 2008 року, принцип змагальності полягає в тому, що суд уважно досліджує зауваження заявника, виходячи з сукупності наявних матеріалів в тій мірі, в якій він є повноважним вивчати заявлені скарги. Отже, у суду відсутні повноваження на вихід за межі принципу диспозитивності і змагальності та збирання доказів на користь однієї із зацікавлених сторін.

Відповідач процесуальним правом подання відзиву на позовну заяву, не скористався, тому доводи позивача відповідачем не спростовано.

Відповідно до частини 8 статті 178 ЦПК України у разі ненадання відповідачем відзиву у встановлений судом строк без поважних причин суд вирішує справу за наявними матеріалами.

Аналізуючи вищевикладене та надані докази у їх сукупності, суд дійшов висновку, що позовні вимоги ПрАТ «Акціонерна компанія «Київводоканал» є обґрунтованими, доведеними належними та допустимими доказами, а тому підлягають задоволенню в повному обсязі.

Відповідно до статті 141 ЦПК України з відповідача на користь позивача, підлягає стягненню сума судового збору в розмірі 2 102, 00 грн.

Керуючись ст.ст. 3, 4, 12, 13, 76-81, 89, 133, 141, 259, 263-265, 268, 273, 280-282, 352-355 ЦПК України, суд,

В И Р І Ш И В:

Позов Приватного акціонерного товариства «Акціонерна компанія «Київводоканал» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості - задовольнити.

Стягнути з ОСОБА_1 на користь Приватного акціонерного товариства «Акціонерна компанія «Київводоканал» заборгованість за спожиті житлово-комунальні послуги за період з 01 липня 2014 року по 29 лютого 2020 року у розмірі 4 091,69 грн (чотири тисячі дев`яносто одну гривню 69 копійок), з яких 2 979, 44 грн - заборгованість за послуги з централізованого водопостачання та централізованого водовідведення, 11, 74 грн - внесок на обслуговування вузлів комерційного обліку, 208,33 грн - 3% річних та 892,18 грн - інфляційні витрати.

Стягнути з ОСОБА_1 на користь Приватного акціонерного товариства «Акціонерна компанія «Київводоканал» понесені витрати по сплаті судового збору у розмірі 2 102,00 грн (дві тисячі сто дві гривні 00 копійок).

Заочне рішення може бути переглянуте судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача. Заяву про перегляд заочного рішення може бути подано протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Учасник справи, якому повне заочне рішення суду не було вручене у день його проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на подання заяви про його перегляд - якщо така заява подана протягом двадцяти днів з дня вручення йому повного заочного рішення суду. Рішення суду може бути оскаржене до Київського апеляційного суду шляхом подання апеляційної скарги протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Реквізити сторін:

Позивач: Приватне акціонерне товариство «Акціонерна компанія «Київводоканал», адреса: 01015, місто Київ, вулиця Лейпцизька, будинок 1-а, .

Відповідач: ОСОБА_1 , адреса: АДРЕСА_3 , РНОКПП НОМЕР_1 .

Повний текст рішення суду складений 31.05.2023 р.

СУДДЯ І.П. РОМАНИШЕНА