Справа № 535/1964/22
Провадження № 2/535/143/23
УХВАЛА

16 березня 2023 року смт Котельва

Котелевський районний суд Полтавської області в складі: головуючого судді - Шолудько А.В., з участю секретаря судового засідання Мальцевої С.М., розглянувши у порядку спрощеного позовного провадження цивільну справу за позовною заявою Акціонерного товариства «Оператор газорозподільної системи «Полтавагаз» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості за надані послуги з розподілу природного газу,

ВСТАНОВИВ:

Представник позивача ОСОБА_2 , який діє на підставі довіреності від 21.12.2021 року №184 (а.с. 9), звернувся до суду з позовом до відповідача про стягнення заборгованості за надані послуги з розподілу природного газу в розмірі 8171,98 грн.

Ухвалою судді Котелевського районного суду Полтавської області від 04.11.2022 року провадження по даній справі відкрито, справу призначено до судового розгляду за правилами спрощеного позовного провадження (а.с. 22).

ОСОБА_1 копію позовної заяви з додатками отримав 13.01.2023 року, про що міститься відмітка в супровідному листі до ухвали від 04.11.2022 року (а.с. 23).

06.03.2023 року представник відповідача адвокат Сідько С.І., яка діє на підставі ордера серії ВІ №1131989 від 06.03.2023 року, подала до суду в інтересах відповідача ОСОБА_1 зустрічну позовну заяву до Акціонерного товариства «Оператор газорозподільної системи «Полтавагаз» про прийняття зустрічної заяви до спільного розгляду, про відмову у задоволенні позову Акціонерного товариства «Оператор газорозподільної системи «Полтавагаз» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості за надані послуги з розподілу природного газу в сумі 8171,98 грн., та про задоволення зустрічної позовної заяви про зобов`язання списати з особового рахунку № НОМЕР_1 ОСОБА_1 по об`єкту за адресою: АДРЕСА_1 , заборгованість у сумі 8171,98 грн. за оплату послуг з розподілу природного газу, та про визнання поважними причини пропуску й поновлення процесуального строку на подання зустрічної позовної заяви. Зустрічний позов заявлено з підстав порушення прав позивача як споживача житлово-комунальних послуг в будинку АДРЕСА_2 в порядку Закону України «Про захист прав споживачів» та з підстав доцільності спільного його розгляду з первісним позовом, оскільки обидва позови взаємопов`язані, так як виникають з одних правовідносин.

Також представник відповідача подав до суду заяву про розгляд цивільної справи №535/1964/22 Акціонерного товариства «Оператор газорозподільної системи «Полтавагаз» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості за надані послуги з розподілу природного газу за правилами загального позовного провадження, мотивуючи складністю обставин справи, розглядом в підготовчому судовому засіданні питання про витребування доказів та призначення судової почеркознавчої експертизи.

Учасники справи у судове засідання не з`явилися, про дату, час та місце судового розгляду повідомлені належним чином (а.с. 39, 40).

Згідно з вимогами ч. 2 ст. 247 ЦПК України фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснювалося.

Відповідно до ст. 193 ЦПК України, відповідач має право пред`явити зустрічний позов у строк для подання відзиву. Зустрічний позов приймається до спільного розгляду з первісним позовом, якщо обидва позови взаємопов`язані і спільний їх розгляд є доцільним, зокрема, коли вони виникають з одних правовідносин або коли задоволення зустрічного позову може виключити повністю або частково задоволення первісного позову. Вимоги за зустрічним позовом ухвалою суду об`єднуються в одне провадження з первісним позовом. У випадку подання зустрічного позову у справі, яка розглядається за правилами спрощеного позовного провадження, суд постановляє ухвалу про перехід до розгляду справи за правилами загального позовного провадження.

Згідно з п. 8 ч. 2 ст. 187 ЦПК України про прийняття позовної заяви до розгляду та відкриття провадження у справі суд постановляє ухвалу, в якій зазначаються строк для подання відповідачем відзиву на позов.

Відзив подається в строк, встановлений судом, який не може бути меншим п`ятнадцяти днів з дня вручення ухвали про відкриття провадження у справі. Суд має встановити такий строк подання відзиву, який дозволить відповідачу підготувати його та відповідні докази, а іншим учасникам справи - отримати відзив не пізніше першого підготовчого засідання у справі (ч. 7 ст. 178 ЦПК України).

Таким чином, враховуючи, що ОСОБА_1 отримав ухвалу суду про відкриття провадження у справі 13.01.2023 року, строк для подання відзиву, а відтак і зустрічної позовної заяви, закінчився 30.01.2023 року. Із зустрічним позовом у цій справі представник відповідача звернувся 06.03.2023 року, тобто з порушенням вказаного строку.

Відповідно до ч. 2 ст. 43 ЦПК України учасники справи зобов`язані виконувати процесуальні дії у встановлені законом або судом строки.

Згідно з ст. 126, ч. 1, ч. 2 ст. 127 ЦПК України право на вчинення процесуальної дії втрачається із закінченням строку, встановленого законом або судом. Документи, подані після закінчення процесуальних строків, залишаються без розгляду, крім випадків, передбачених цим Кодексом. Суд за заявою учасника справи поновлює пропущений процесуальний строк, встановлений законом, якщо визнає причини його пропуску поважними, крім випадків, коли цим Кодексом встановлено неможливість такого поновлення. Встановлений судом процесуальний строк може бути продовжений судом за заявою учасника справи, поданою до закінчення цього строку, чи з ініціативи суду.

Таким чином пропущений процесуальний строк може бути поновлений лише за заявою учасника справи у разі, якщо суд визнає наведені причини пропуску цього строку поважними, в той час як продовжити встановлений процесуальний строк суд має право також із власної ініціативи, однак у цьому разі відповідне продовження строку може мати місце лише до його закінчення.

У зустрічній позовній заяві від 06.03.2023 року представник заявив клопотання про визнання поважними причини пропуску й поновлення процесуального строку на подання зустрічної позовної заяви, причиною пропуску процесуального строку на звернення ОСОБА_1 з зустрічним позовом є введення в Україні з 24 лютого 2022 року військового стану та сукупність обставин таких як масові обстріли російською федерацією України, систематичні повітряні тривоги, погодинні планові та аварійні відключення електричної енергії.

У період дії воєнного стану не можуть бути припинені повноваження Президента України, Верховної Ради України, Кабінету Міністрів України, Національного банку України, Уповноваженого Верховної Ради України з прав людини, судів, органів прокуратури, органів, що здійснюють оперативно-розшукову діяльність, досудове розслідування, розвідувальних органів та органів, підрозділи яких здійснюють контррозвідувальну діяльність (ч.1 ст. 10 Закону України «Про правовий режим воєнного стану» від 12.05.2015 року).

Тобто введення на території України воєнного стану не зупинило перебіг процесуальних строків звернення до суду з позовами. Сам по собі факт запровадження воєнного стану в Україні не є підставою для поновлення процесуального строку. Такою підставою можуть бути обставини, що виникли внаслідок запровадження воєнного стану та унеможливили виконання учасником судового процесу процесуальних дій протягом установленого законом строку.

Відповідачем (позивачем за зустрічним позовом) не було наведено жодних причин і не подано доказів, які б підтверджували реальну відсутність у них можливості підготувати та подати зустрічну позовну заяву в п`ятнадцятиденний строк після отримання 13.01.2023 року ОСОБА_1 ухвали про відкриття провадження у справі.

Відповідно до ч. 3 ст. 194 ЦПК України зустрічна позовна заява, подана з порушенням вимог частин першої та другої статті 193 цього Кодексу, ухвалою суду повертається заявнику. Копія зустрічної позовної заяви долучається до матеріалів справи.

Прецедентним рішеннями Європейського суду з прав людини у справах Осман проти Сполученого королівства від 28 жовтня 1998 року та Креуз проти Польщі від 19 червня 2001 року, судом вкотре було підкреслено, що право на суд не є абсолютним та вказано, що «якщо законом визначений порядок для вчинення певних дій, такий порядок в силу вимог вітчизняного та Європейського законодавства повинен дисциплінувати осіб, що звертаються до суду та не допустити перетворити судовий процес у безладний рух, так як право на суд не є абсолютним».

Така правова позиція підтримана і рішеннями Верховного Суду у справах №705/3875/17 та 705/5060/18.

Розглянувши матеріали зустрічної позовної заяви, дослідивши матеріали справи, суд приходить до висновку, що викладені позивачем за зустрічним позовом причини пропуску процесуального строку не є поважними, а тому підстави для його поновлення відсутні.

Враховуючи вище викладене, зустрічний позов подано з порушенням строків встановлених ч. 1 ст. 193 ЦПК України, а тому підлягає поверненню представнику заявника.

Розглянувши клопотання представника відповідача про призначення розгляду справи за правилами загального позовного провадження, суд дійшов висновку про відмову у його задоволенні, з огляду на таке.

Частинами 2, 4, 6 ст. 19 ЦПК України передбачено, що цивільне судочинство здійснюється за правилами, передбаченими цим Кодексом, у порядку:1) наказного провадження; 2) позовного провадження (загального або спрощеного); 3) окремого провадження.

Спрощене позовне провадження призначене для розгляду: 1) малозначних справ; 2) справ, що виникають з трудових відносин; 3) справ про надання судом дозволу на тимчасовий виїзд дитини за межі України тому з батьків, хто проживає окремо від дитини, у якого відсутня заборгованість зі сплати аліментів та якому відмовлено другим із батьків у наданні нотаріально посвідченої згоди на такий виїзд; 4) справ незначної складності та інших справ, для яких пріоритетним є швидке вирішення справи.

Загальне позовне провадження призначене для розгляду справ, які через складність або інші обставини недоцільно розглядати у спрощеному позовному провадженні.

Для цілей цього Кодексу малозначними справами є: 1) справи, у яких ціна позову не перевищує ста розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб; 2) справи незначної складності, визнані судом малозначними, крім справ, які підлягають розгляду лише за правилами загального позовного провадження, та справ, ціна позову в яких перевищує двісті п`ятдесят розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб; 3) справи про стягнення аліментів, збільшення їх розміру, оплату додаткових витрат на дитину, стягнення неустойки (пені) за прострочення сплати аліментів, індексацію аліментів, зміну способу їх стягнення, якщо такі вимоги не пов`язані із встановленням чи оспорюванням батьківства (материнства); 4) справи про розірвання шлюбу; 5) справи про захист прав споживачів, ціна позову в яких не перевищує двохсот п`ятдесяти розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Відповідно до ч. 2- 6 ст. 277 ЦПК України у випадку, передбаченому частиною другою статті 274 цього Кодексу, за наслідками розгляду відповідного клопотання позивача суд з урахуванням конкретних обставин справи може: 1) задовольнити клопотання та визначити строк відповідачу для подання заяви із запереченнями щодо розгляду справи в порядку спрощеного позовного провадження; або 2) відмовити в задоволенні клопотання та розглянути справу за правилами загального позовного провадження. Якщо суд за результатами розгляду клопотання позивача дійде висновку про розгляд справи в порядку спрощеного позовного провадження, він зазначає про це в ухвалі про відкриття провадження у справі. Якщо відповідач в установлений судом строк подасть заяву із запереченнями проти розгляду справи в порядку спрощеного позовного провадження, суд залежно від обґрунтованості заперечень відповідача постановляє ухвалу про: 1) залишення заяви відповідача без задоволення; 2) розгляд справи за правилами загального позовного провадження та заміну засідання для розгляду справи по суті підготовчим засіданням. Якщо відповідач не подасть у встановлений судом строк такі заперечення, він має право ініціювати перехід до розгляду справи за правилами загального позовного провадження лише у випадку, якщо доведе, що пропустив строк з поважних причин. Якщо суд вирішив розглянути справу в порядку спрощеного позовного провадження, але в подальшому постановив ухвалу про розгляд справи за правилами загального позовного провадження, розгляд справи починається зі стадії відкриття провадження у справі. У такому випадку повернення до розгляду справи за правилами спрощеного позовного провадження не допускається.

Згідно з ч. 7 ст. 277 ЦПК України частини друга - шоста цієї статті не застосовуються, якщо відповідно до цього Кодексу справа підлягає розгляду тільки в порядку спрощеного провадження.

Ухвалою судді від 04.11.2022 року визначено, що справа №535/1964/22 є малозначною, з огляду на ціну позову, що не перевищує ста розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб й незначної складності, та не віднесена до категорії справ, які підлягають розгляду лише за правилами загального позовного провадження.

Враховуючи те, що справа №535/1964/22 підлягає розгляду тільки в порядку спрощеного провадження, суд не знаходить підстав для задоволення клопотання представника відповідача про призначення розгляду справи за правилами загального позовного провадження.

Керуючись ст. ст. 19, 43, 126, 127, 187, 193, 194, 247, 258, 260, 261, 274, 277, 353, 354 ЦПК України, суд

УХВАЛИВ:

У задоволенні заяви представника відповідача Сідько С.І. про поновлення процесуального строку для подання зустрічного позову - відмовити.

Зустрічну позовну заяву ОСОБА_1 до АТ "Оператор газорозподільної системи "Полтавагаз" про зобов`язання списати заборгованість з оплати послуг з розподілу природного газу - повернути відповідачу.

У задоволенні клопотання представника відповідача - адвоката Сідько С.І. про розгляд справи за правилами загального позовного провадження - відмовити.

Ухвала може бути оскаржена шляхом подачі апеляційної скарги безпосередньо до Полтавського апеляційного суду протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення. Ухвала набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги ухвала, якщо її не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Суддя А.В. Шолудько