Провадження №: 2-з/755/256/23
УХВАЛА

про забезпечення позову

"17" серпня 2023 р. суддя Дніпровського районного суду міста Києва Гаврилова О.В., розглянувши заяву позивача ОСОБА_1 про забезпечення позову, подану разом з позовною заявою ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , ОСОБА_3 до ОСОБА_4 , третя особа - Десята київська державна нотаріальна контора, про визнання заповіту недійсним, -

В С Т А Н О В И В:

До Дніпровського районного суду міста Києва звернулись ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , ОСОБА_3 з позовом до ОСОБА_4 , третя особа - Десята київська державна нотаріальна контора, про визнання заповіту недійсним.

До матеріалів позовної заяви долучено заяву про забезпечення позову, в якій позивач просить забезпечити позов, шляхом заборони нотаріусам Десятої київської державної нотаріальної контори вчиняти будь-які нотаріальні та реєстраційні дії щодо спадкового майна померлого ОСОБА_5 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_1 у місті Києві, до вирішення судової справи по суті і набранням рішенням суду законної сили.

Відповідно до ч. 1 ст. 153 ЦПК України заява про забезпечення позову розглядається судом не пізніше двох днів з дня її надходження без повідомлення учасників справи (учасників третейського (арбітражного) розгляду), крім випадків, передбачених частиною п`ятою цієї статті.

Суд, вивчивши доводи поданої заяви та матеріали справи, приходить до наступного.

Відповідно до частин 1, 2 ст. 149 ЦПК України, суд за заявою учасника справи має право вжити передбачених статтею 150 цього Кодексу заходів забезпечення позову. Забезпечення позову допускається як до пред`явлення позову, так і на будь-якій стадії розгляду справи, якщо невжиття таких заходів може істотно ускладнити чи унеможливити виконання рішення суду або ефективний захист, або поновлення порушених чи оспорюваних прав або інтересів позивача, за захистом яких він звернувся або має намір звернутися до суду.

Статтею 150 ЦПК України передбачено, що позов забезпечується: накладенням арешту на майно та (або) грошові кошти, що належать або підлягають передачі або сплаті відповідачеві і знаходяться у нього чи в інших осіб; накладенням арешту на активи, які є предметом спору, чи інші активи відповідача, які відповідають їх вартості, у справах про визнання необґрунтованими активів та їх стягнення в дохід держави; забороною вчиняти певні дії; встановленням обов`язку вчинити певні дії, у разі якщо спір виник із сімейних правовідносин; забороною іншим особам вчиняти дії щодо предмета спору або здійснювати платежі, або передавати майно відповідачеві чи виконувати щодо нього інші зобов`язання; зупиненням продажу арештованого майна, якщо подано позов про визнання права власності на це майно і про зняття з нього арешту; зупиненням стягнення на підставі виконавчого документа, який оскаржується боржником у судовому порядку; зупиненням митного оформлення товарів чи предметів; арештом морського судна, що здійснюється для забезпечення морської вимоги; іншими заходами у випадках, передбачених законами, а також міжнародними договорами, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України.

Як роз`яснено в п. 4 Постанови Пленуму Верховного суду України від 22 грудня 2006 року «Про практику застосування судами цивільного процесуального законодавства при розгляді заяв про забезпечення позову», розглядаючи заяву про забезпечення позову, суд (суддя) має з урахуванням доказів, наданих позивачем на підтвердження своїх вимог, пересвідчитися, зокрема, в тому, що між сторонами дійсно виник спір та існує реальна загроза невиконання чи утруднення виконання можливого рішення суду про задоволення позову; з`ясувати обсяг позовних вимог, дані про особу відповідача, а також відповідність виду забезпечення позову, який просить застосувати особа, котра звернулася з такою заявою, позовним вимогам.

Відповідно до заявлених позовних вимог позивачі просять суд визнати заповіт ОСОБА_5 від 09 вересня 2022 року на користь ОСОБА_4 , посвідчений Десятою київською державною нотаріальною конторою на бланку серії НСА 330628 і зареєстрований у спадковому реєстрі за №5-143 недійсним.

Як убачається з матеріалів цивільної справи, Десятою київською державною нотаріальною конторою заведено спадкову справу №300/2023 щодо майна померлого ІНФОРМАЦІЯ_1 ОСОБА_5 .

Аналізуючи вищевикладені обставини, приймаючи до уваги наведені норми процесуального законодавства, з урахуванням роз`яснень Верховного Суду України, виходячи з оцінки обґрунтованості доводів позивача ОСОБА_1 щодо необхідності вжиття заходів забезпечення позову з урахуванням розумності, обґрунтованості і адекватності вимог заявника щодо забезпечення позову, забезпечення збалансованості інтересів сторін, наявності зв`язку між заходом забезпечення позову і предметом позовних вимог, в тому числі, спроможності заходу, який заявник просить вжити в порядку забезпечення позову, забезпечення фактичного виконання судового рішення в разі задоволення позову, імовірності утруднення виконання або невиконання рішення суду в разі невжиття таких заходів, суд приходить до висновку про задоволення заяви позивача про забезпечення позову шляхом заборони державним нотаріусам нотаріусам Десятої київської державної нотаріальної контори вчиняти будь-які нотаріальні та реєстраційні дії щодо спадкового майна померлого ІНФОРМАЦІЯ_1 ОСОБА_5 .

На підставі викладеного, керуючись статтями 149, 150, 260 ЦПК України, суд, -

П О С Т А Н О В И В:

Заяву позивача ОСОБА_1 про забезпечення позову - задовольнити.

Заборони державним нотаріусам Десятої київської державної нотаріальної контори вчиняти будь-які нотаріальні та реєстраційні дії щодо спадкового майна померлого ІНФОРМАЦІЯ_1 ОСОБА_5 (спадкова справа №300/2023).

Ухвала про забезпечення позову підлягає негайному виконанню в порядку, встановленому для виконання судових рішень.

Оскарження ухвали про забезпечення позову не зупиняє її виконання.

Копію ухвали суду направити до нотаріальної контори для виконання та учасникам справи для відома.

Ухвала набирає законної сили після закінчення строку для подання апеляційної скарги, якщо таку скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги ухвала, якщо її не скасовано, набирає законної сили після розгляду справи апеляційним судом.

Апеляційна скарга подається до Київського апеляційного суду протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення.

У разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Учасник справи, якому ухвала суду не була вручені у день її проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження: на ухвали суду - якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Строк на апеляційне оскарження може бути також поновлений в разі пропуску з поважних причин, крім випадків, зазначених у частині другій статті 358 ЦПК України.

Суддя: