Справа № 372/1695/23
Провадження 2-з-54/23
ухвала

Іменем України

16 серпня 2023 року Обухівський районний суд Київської області у складі:

головуючого судді Кравченка М.В.,

при секретарі Сікорській М.А.

розглянувши у приміщенні Обухівського районного суду Київської області у відкритому судовому засіданні цивільну справу за заявою ОСОБА_1 про забезпечення позову,

В С Т А Н О В И В :

Позивачка ОСОБА_1 в інтересах якої діє адвокат Ліндаєв Олександр Сергійович звернувся до суду з позовом до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , Товариства з обмеженою відповідальністю «ЛЕНДАН», треті особи: приватний нотаріус Київського міського нотаріального округу Ігнатов Дмитро Володимирович, Головне управління Держгеокадастру у Київській області про визнання протиправними, скасування, та реєстрацію договорів купівлі-продажу земельних ділянок, визнання недійсним акту приймання-передачі майна, скасування записів про державну реєстрацію речових прав на земельні ділянки.

26.07.2023 року ОСОБА_1 в інтересах якої діє адвокат Ліндаєв Олександр Сергійович звернувся до суду із заявою про забезпечення позову, в якій просить забезпечити позов, накладення арешту на земельні ділянки кадастровий номер :06:008:0002, площею 1,1824 га, реєстраційний номер об`єкту нерухомого майна 231; кадастровий номер :06:008:0001, площею 1,1824 га, реєстраційний номер об`єкту нерухомого майна 231; кадастровий номер :06:009:0001, площею 0,5 га, реєстраційний номер об`єкту нерухомого майна 22746249; кадастровий номер :06:009:0002, площею 2,4595 га, реєстраційний номер об`єкту нерухомого майна 231; кадастровий номер :06:010:0004, площею 1,4685 га, реєстраційний номер об`єкту нерухомого майна 231; кадастровий номер :06:010:0001, площею 1,4685 га, реєстраційний номер об`єкту нерухомого майна 231; кадастровий номер :05:028:0120, площею 0,7156 га, реєстраційний номер об`єкту нерухомого майна 231; кадастровий номер :05:028:0121, площею 0,7155 га, реєстраційний номер об`єкту нерухомого майна 231, які знаходяться за адресою: Київська область, Обухівський район, Нещерівська сільська рада СТ «Українська земля», із забороною всім суб`єктам державної реєстрації та державним реєстраторам, які уповноважені відповідно до законодавства України здійснювати реєстраційні дії, в тому числі нотаріусам, державним реєстраторам, іншим акредитованим суб`єктам, посадовим особам, які уповноважені здійснювати реєстраційні дії, вчинення будь-яких реєстраційних дій щодо зазначених земельних ділянок у тому числі в Єдиному Державному реєстрі речових прав на нерухоме майно та Реєстрі прав власності на нерухоме майно, Державному реєстрі Іпотек, Єдиному реєстрі заборон відчуження об`єктів нерухомого майна, Державному земельному кадастрі тощо.

Розгляд заяви здійснюється без виклику сторін в порядку ч. 1 ст. 153 ЦПК України.

Перевіривши та дослідивши заяву та додані до неї докази, суд вважає, що заява підлягає задоволенню з наступних підстав.

Згідно з частиною другою статті 149 ЦПК України забезпечення позову допускається як до пред`явлення позову, так і на будь-якій стадії розгляду справи, якщо невжиття таких заходів може істотно ускладнити чи унеможливити виконання рішення суду або ефективний захист, або поновлення порушених чи оспорюваних прав або інтересів позивача, за захистом яких він звернувся або має намір звернутися до суду, а також з інших підстав, визначених законом.

Відповідно до пунктів 2, 4 частини першої статті 150 ЦПК України позов забезпечується забороною вчиняти певні дії; забороною іншим особам вчиняти дії щодо предмета спору або здійснювати платежі, або передавати майно відповідачеві чи виконувати щодо нього інші зобов`язання.

Згідно з частиною третьою статті 150 ЦПК України заходи забезпечення позову, крім арешту морського судна, що здійснюється для забезпечення морської вимоги, мають бути співмірними із заявленими позивачем вимогами.

Забезпечення позову по суті це обмеження суб`єктивних прав, свобод та інтересів відповідача або пов`язаних із ним інших осіб в інтересах забезпечення реалізації в майбутньому актів правосуддя і задоволених вимог позивача (заявника).

Метою забезпечення позову є вжиття судом, у провадженні якого знаходиться справа, заходів щодо охорони матеріально-правових інтересів заявника від можливих недобросовісних дій із боку відповідача з тим, щоб забезпечити позивачу реальне та ефективного виконання судового рішення, якщо воно буде прийняте на користь позивача, в тому числі задля попередження потенційних труднощів у подальшому виконанні такого рішення.

При вирішенні питання про забезпечення позову суд має здійснити оцінку обґрунтованості доводів заявника щодо необхідності вжиття відповідних заходів з урахуванням: розумності, обґрунтованості і адекватності заявлених вимог щодо забезпечення позову; забезпечення збалансованості інтересів сторін, а також інших учасників судового процесу; наявності зв`язку між конкретним заходом до забезпечення позову і предметом позовної вимоги, зокрема, чи спроможний такий захід забезпечити фактичне виконання судового рішення в разі задоволення позову; імовірності утруднення виконання або невиконання рішення суду в разі невжиття таких заходів; запобігання порушенню у зв`язку з вжиттям таких заходів прав та охоронюваних законом інтересів осіб, що не є учасниками цього судового процесу. Суди повинні враховувати інтереси не тільки позивача, а й інших осіб, права яких можуть бути порушені у зв`язку із застосуванням відповідних заходів.

Співмірність передбачає врахування судом співвідношення негативних наслідків від вжиття заходів до забезпечення позову з тими негативними наслідками, які можуть настати в результаті невжиття цих заходів, з урахуванням права чи законного інтересу, за захистом яких заявник звертається до суду, та майнових наслідків заборони відповідачу здійснювати певні дії.

У постанові Великої Палати Верховного Суду від 12 лютого 2020 року у справі № 381/4019/18 (провадження № 14-729цс19) вказано, що «співмірність передбачає співвідношення судом негативних наслідків від вжиття заходів забезпечення позову з тими негативними наслідками, які можуть настати внаслідок невжиття цих заходів, з урахуванням відповідності права чи законного інтересу, за захистом яких заявник звертається до суду, вартості майна, на яке він заявляє клопотання накласти арешт, чи майнових наслідків заборони відповідачу здійснювати певні дії. Заходи забезпечення позову застосовуються для того, щоб гарантувати виконання можливого рішення суду і повинні застосовуватися лише в разі необхідності, оскільки безпідставне звернення до таких дій може спричинити порушення прав та законних інтересів інших осіб чи учасників процесу. Розглядаючи заяву про забезпечення позову, суд має з урахуванням доказів, наданих позивачем на підтвердження своїх вимог, пересвідчитися, зокрема, в тому, що між сторонами дійсно виник спір та існує реальна загроза невиконання чи утруднення виконання можливого рішення суду про задоволення позову; з`ясувати обсяг позовних вимог, дані про особу відповідача, а також відповідність виду забезпечення позову, який просить застосувати особа, котра звернулася з такою заявою, позовним вимогам. […] Вирішуючи питання про забезпечення позову, суд повинен співвідносити негативні наслідки від вжиття заходів забезпечення позову з тими негативними наслідками, які можуть настати внаслідок невжиття цих заходів. […] Необхідність застосування заходів забезпечення випливає з фактичних обставин справи, які свідчать про наявність підстав вважати, що незастосування цього заходу призведе до утруднення чи унеможливлення виконання рішення суду в разі задоволення позову».

У постанові Великої Палати Верховного Суду від 15 вересня 2020 року у справі № 753/22860/17 (провадження № 14-88цс20) зазначено, що «умовою застосування заходів забезпечення позову є достатньо обґрунтоване припущення, що невжиття таких заходів може істотно ускладнити чи унеможливити виконання рішення суду або ефективний захист або поновлення порушених чи оспорюваних прав або інтересів позивача. Гарантії справедливого суду діють не тільки під час розгляду справи, але й під час виконання судового рішення. Зокрема тому, розглядаючи заяву про забезпечення позову, суд повинен врахувати, що вжиття відповідних заходів може забезпечити належне виконання рішення про задоволення позову у разі ухвалення цього рішення, а їх невжиття, навпаки, ускладнити або навіть унеможливити таке виконання. Конкретний захід забезпечення позову буде співмірним позовній вимозі, якщо при його застосуванні забезпечується: збалансованість інтересів сторін та інших учасників судового процесу під час вирішення спору; можливість ефективного захисту або поновлення порушених чи оспорюваних прав або інтересів позивача без порушення або безпідставного обмеження прав та охоронюваних інтересів інших учасників справи чи осіб, що не є її учасниками; можливість виконання судового рішення у разі задоволення вимог, які є ефективними для захисту порушених чи оспорюваних прав або інтересів позивача. Адекватність заходу до забезпечення позову, що застосовується судом, визначається його відповідністю вимогам, на забезпечення яких він вживається. Оцінка такої відповідності здійснюється судом, зокрема, з урахуванням співвідношення права (інтересу), про захист яких просить заявник, з майновими наслідками заборони відповідачеві вчиняти певні дії. Заходи забезпечення позову повинні застосовуватися лише в разі необхідності, оскільки безпідставне звернення до таких дій може спричинити порушення прав та законних інтересів інших осіб чи учасників процесу».

Подібні правові висновки сформульовані у постановах Верховного Суду від 10 листопада 2020 року у справі № 910/1200/20 та від 31 січня 2023 року у справі № 295/5244/22.

Встановивши, що між сторонами у справі виник спір щодо права на спірні земельні ділянки, суди обґрунтовано вважає, що невжиття заходів забезпечення позову може в майбутньому утруднити чи зробити неможливим виконання рішення суду у випадку задоволення позову та призвести до порушення прав і законних інтересів позивача.

Вжиті заходи забезпечення позову є необхідними та співмірними із заявленими вимогами та забезпечать поновлення порушених чи оспорюваних прав або інтересів позивача в разі задоволення позову.

Тому, суд вважає, що ефективним заходом забезпечення позову у цій справі є накладення арешту на спірне нерухоме майно, заборона органам державної реєстрації прав на нерухоме майно, державним реєстраторам прав на нерухоме майно, державним реєстраторам органів місцевого самоврядування, нотаріусам вчиняти реєстраційні дії щодо спірних земельних ділянок.

Подібні висновки викладені у постановах Верховного Суду від 05 липня 2023 року у справі № 493/1451/22 (провадження № 61-4485св23), від 18 липня 2023 року у справі № 493/1516/22 (провадження № 61-6617св23.

За змістом заяви заявник просить забезпечити позов шляхом накладення арешту на нерухоме майно, а саме: на земельні ділянки кадастровий номер :06:008:0002, площею 1,1824 га, реєстраційний номер об`єкту нерухомого майна 231; кадастровий номер :06:008:0001, площею 1,1824 га, реєстраційний номер об`єкту нерухомого майна 231; кадастровий номер :06:009:0001, площею 0,5 га, реєстраційний номер об`єкту нерухомого майна 22746249; кадастровий номер :06:009:0002, площею 2,4595 га, реєстраційний номер об`єкту нерухомого майна 231; кадастровий номер :06:010:0004, площею 1,4685 га, реєстраційний номер об`єкту нерухомого майна 231; кадастровий номер :06:010:0001, площею 1,4685 га, реєстраційний номер об`єкту нерухомого майна 231; кадастровий номер :05:028:0120, площею 0,7156 га, реєстраційний номер об`єкту нерухомого майна 231; кадастровий номер :05:028:0121, площею 0,7155 га, реєстраційний номер об`єкту нерухомого майна 231, які знаходяться за адресою: Київська область, Обухівський район, Нещерівська сільська рада СТ «Українська земля», із забороною всім суб`єктам державної реєстрації та державним реєстраторам, які уповноважені відповідно до законодавства України здійснювати реєстраційні дії, в тому числі нотаріусам, державним реєстраторам, іншим акредитованим суб`єктам, посадовим особам, які уповноважені здійснювати реєстраційні дії, вчинення будь-яких реєстраційних дій щодо зазначених земельних ділянок у тому числі в Єдиному Державному реєстрі речових прав на нерухоме майно та Реєстрі прав власності на нерухоме майно, Державному реєстрі Іпотек, Єдиному реєстрі заборон відчуження об`єктів нерухомого майна, Державному земельному кадастрі тощо,, посилаючись на можливість відчуження майна до вирішення спору.

Суд вважає, що доводи заявника про можливість утруднення чи неможливості виконання можливого рішення суду, є обґрунтованими, оскільки не вжиття таких заходів забезпечення позову в подальшому може істотно ускладнити чи унеможливити виконання можливого рішення суду, або ефективний захист, або поновлення порушених чи оспорюваних прав або інтересів позивача. Крім того, суд вважає, що вказані заходи забезпечення позову, які просить застосувати заявник є співмірними з позовними вимогами.

За таких обставин, суд вважає можливим задовольнити заяву.

Керуючись ст.ст. 149-153, 157 ЦПК України, суд

У Х В А Л И В:

Заяву задовольнити.

Накласти арешт на земельні ділянки кадастровий номер :06:008:0002, площею 1,1824 га, реєстраційний номер об`єкту нерухомого майна 231; кадастровий номер :06:008:0001, площею 1,1824 га, реєстраційний номер об`єкту нерухомого майна 231; кадастровий номер :06:009:0001, площею 0,5 га, реєстраційний номер об`єкту нерухомого майна 22746249; кадастровий номер :06:009:0002, площею 2,4595 га, реєстраційний номер об`єкту нерухомого майна 231; кадастровий номер :06:010:0004, площею 1,4685 га, реєстраційний номер об`єкту нерухомого майна 231; кадастровий номер :06:010:0001, площею 1,4685 га, реєстраційний номер об`єкту нерухомого майна 231; кадастровий номер :05:028:0120, площею 0,7156 га, реєстраційний номер об`єкту нерухомого майна 231; кадастровий номер :05:028:0121, площею 0,7155 га, реєстраційний номер об`єкту нерухомого майна 231, які знаходяться за адресою: Київська область, Обухівський район, Нещерівська сільська рада СТ «Українська земля», із забороною всім суб`єктам державної реєстрації та державним реєстраторам, які уповноважені відповідно до законодавства України здійснювати реєстраційні дії, в тому числі нотаріусам, державним реєстраторам, іншим акредитованим суб`єктам, посадовим особам, які уповноважені здійснювати реєстраційні дії, вчинення будь-яких реєстраційних дій щодо зазначених земельних ділянок у тому числі в Єдиному Державному реєстрі речових прав на нерухоме майно та Реєстрі прав власності на нерухоме майно, Державному реєстрі Іпотек, Єдиному реєстрі заборон відчуження об`єктів нерухомого майна, Державному земельному кадастрі тощо,, посилаючись на можливість відчуження майна до вирішення спору.

Ухвала може бути оскаржена в апеляційному порядку до Київського апеляційного суду через Обухівський районний суд Київської області шляхом подачі апеляційної скарги в п`ятнадцятиденний строк з дня вручення ухвали.

Ухвала підлягає негайному виконанню.

Оскарження ухвали про забезпечення позову не зупиняє її виконання, а також не перешкоджає подальшому розгляду справи.

Суддя М.В. Кравченко