Справа № 132/1535/23
Ухвала

Іменем України

06 червня 2023 року місто КАЛИНІВКА

Суддя Калинівського районного суду Вінницької області Сєлін Є.В., розглянувши матеріали цивільної справи №132/1535/23 за позовом ОСОБА_1 до Товариства з обмеженою відповідальністю «Енергетично-дорожнє будівництво» про стягнення грошових коштів невиплачених при звільненні та середнього заробітку за час затримки розрахунку при звільненні,

ВСТАНОВИВ:

Ухвалою судді Калинівського районного суду Вінницької області Сєліна Є.В. від 22.05.2023 року, позов ОСОБА_1 залишено без руху, позивачу наданий строк для усунення його недоліків, а саме для надання суду квитанції про сплату несплаченого судового збору у розмірі 1073грн.60коп. за вимогу про стягнення середнього заробітку за весь час затримки розрахунку при звільненні, або надання доказу звільнення від його сплати.

30.05.2023 року представник позивача ОСОБА_1 адвокат Паламарчук О.А. надіслала на адресу суду заяву про усунення недоліків, згідно якої надала доказ звільнення позивача ОСОБА_1 від сплати судового збору у вигляді посвідчення учасника бойових дій серії НОМЕР_1 від 16.03.2016 року.

Згідно з пунктом 13 частини першої статті 5 Закону України «Про судовий збір» від сплати судового збору під час розгляду справи в усіх судових інстанціях звільняються учасники бойових дій, постраждалі учасники Революції Гідності, Герої України - у справах, пов`язаних з порушенням їхніх прав.

У постанові Великої Палати Верховного Суду від 12.02.2020 року у справі №545/1149/17 зазначено, що «відповідно до пункту 13 частини першої статті 5 Закону № 3674-VI учасники бойових дій під час розгляду справи в усіх судових інстанціях звільняються від сплати судового збору у справах, пов`язаних з порушенням їхніх прав. Разом з тим, зазначена норма має відсильний характер та не містить вичерпного переліку справ, в яких учасники бойових дій та прирівняні до них особи звільняються від сплати судового збору. Правовий статус ветеранів війни, забезпечення створення належних умов для їх життєзабезпечення та членів їх сімей, встановлені Законом України від 22.10.1993 року № 3551-XII «Про статус ветеранів війни, гарантії їх соціального захисту». У статті 22 цього ж Закону передбачено, що особи, на яких поширюється дія цього нормативного акта, отримують безоплатну правову допомогу щодо питань, пов`язаних з їх соціальним захистом, а також звільняються від судових витрат, пов`язаних з розглядом цих питань. Перелік пільг учасникам бойових дій та особам, прирівняним до них, визначені у статті 12 цього Закону. Отже, вирішуючи питання про стягнення судового збору з особи, яка має статус учасника бойових дій (прирівняної до нього особи), для правильного застосування норм пункту 13 частини першої статті 5 Закону № 3674-VI суд має враховувати предмет та підстави позову; перевіряти чи стосується така справа захисту прав цих осіб з урахуванням положень статей 12, 22 Закону № 3551-XII. Подібну правову позицію щодо застосування та тлумачення пункту 13 частини першої статті 5 Закону № 3674-VI викладено у постанові Великої Палати Верховного Суду від 09.10.2019 року у справі № 9901/311/19 та постанові Касаційного адміністративного суду у складі Верховного Суду від 21.03.2018 року у справі № 490/8128/17».

Відповідно до частини 2 статті 416 ЦПК України та частини 1 статті 417 ЦПК України, висновок Великої Палати Верховного Суду про те, як саме повинна застосовуватися норма матеріального права, є обов`язковими для застосування судами.

Предметом позову в справі є зокрема вимога про стягнення середнього заробітку за весь час затримки розрахунку при звільненні, що відбулося за згодою сторін (п.1 ст.36 КЗпП України), тобто дана справа не є пов`язаною з порушенням прав ОСОБА_1 , як учасника бойових дій.

Отже, позов у цій справі не стосується соціального і правового захисту учасників бойових дій.

За відсутності в матеріалах позову заяви (клопотання) ОСОБА_1 про відстрочення та розстрочення судових витрат, зменшення їх розміру або звільнення від їх оплати, останній зобов`язаний сплатити судовий збір у порядку та розмірі, визначених Законом України «Про судовий збір», за реквізитами зазначеними на офіційному веб-сайті Калинівського районного суду за сторінкою: https://kl.vn.court.gov.ua/sud0208/gromadyanam/tax/.

Згідно частин 2, 6 статті 127 ЦПК України, встановлений судом процесуальний строк може бути продовжений судом за заявою учасника справи, поданою до закінчення цього строку, чи з ініціативи суду. Про поновлення або продовження процесуального строку суд постановляє ухвалу.

За таких обставин, оскільки ОСОБА_1 не усунув недоліки позовної заяви, визначені в ухвалі Калинівського районного суду Вінницької області від 22.05.2023 року, через що суд позбавлений можливості відкрити провадження у справі, а тому суд вважає за необхідне продовжити строк для усунення зазначених недоліків позовної заяви.

Прецедентна практика Європейського суду з прав людини виходить з того, що реалізуючи пункт 1статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод щодо доступності правосуддя та справедливого судового розгляду, кожна держава-учасниця цієї Конвенції вправі встановлювати правила судової процедури, в тому числі й процесуальні заборони і обмеження, зміст яких - не допустити судовий процес у безладний рух. Право на суд не є абсолютним. Воно може бути піддане обмеженням, дозволеним за змістом, тому що право на доступ до суду за самою своєю природою потребує регулювання з боку держави.

У зв`язку з наведеним, вимога суду про усунення недоліків заяви не є порушенням права на справедливий судовий захист.

Крім того, як наголошує у своїх рішеннях Європейський суд з прав людини, сторона, яка задіяна в ході судового розгляду, зобов`язана добросовісно користуватись належними їй процесуальними правам та неухильно виконувати процесуальні обов`язки.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 127, 185, 258-261, 268, 272-273, 353 ЦПК України, суддя, -

ПОСТАНОВИВ:

Продовжити ОСОБА_1 процесуальний строк для усунення недоліків позовної заяви, який не може перевищувати десяти днів з дня отримання ухвали про продовження строку усунення недоліків позовної заяви.

Повторно роз`яснити, що у випадку невиконання вимог ухвали в вказаний строк позовна заява буде вважатись неподаною та повернута особі, яка її подала.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею та не підлягає оскарженню.

Суддя