печерський районний суд міста києва
Справа № 362/2755/22-ц
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

24 листопада 2023 року Печерський районний суд м. Києва

в складі головуючого судді Головко Ю. Г.,

за участю секретаря судових засідань Лимарь К. С.,

представників позивача ОСОБА_1 , ОСОБА_4,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду у м. Києві цивільну справу за позовом ОСОБА_2 до Державного підприємства «Науково-дослідний і проектний інститут містобудування» про стягнення грошових коштів.

В С Т А Н О В И В :

ОСОБА_2 звернулась до суду з позовною заявою до Державного підприємства «Науково-дослідний і проектний інститут містобудування» про стягнення грошових коштів.

В обґрунтування позову зазначено, що 03.02.2022 між ОСОБА_2 (надалі - позивач, замовник) та Державним підприємством «Науково-дослідний і проектний інститут містобудування» (надалі - відповідач, підрядник) було укладено Договір № 03/02/22-1 «Підряду на виконання проектних робіт» (надалі - Договір), відповідно до якого відповідач зобов`язався за плату розробити за завданням позивача та передати останньому наступну проектну документацію двостадійного проектування: Проект (П) і Робоча документація (Р) об`єкта «Реконструкція будівлі офісно-торгівельного комплексу (надбудова другого поверху) на приватній земельній ділянці по АДРЕСА_1 ». 04.02.2022 позивачем відповідно до р. 2 п. 2.2. підпункту 2.2.1. Договору перерахований на зазначений у Договорі банківський рахунок відповідача авансовий платіж в розмірі 20% від вартості Договору, що складає 63 471,76 грн. Згідно Додатку № 4 до Договору № 03/02/22-1 від 03.02.2022 - «Графіку виконання проектних робіт» відповідач зобов`язаний розробити: - проектну документацію стадії Проект (П) до 04.03.2022; проектну документацію стадії Робоча документація (Р) до 04.04.2022. Згідно п. 5.2. Договору - у разі невиконання або несвоєчасного виконання зобов`язань відповідачем - допущення прострочення строків виконання робіт він сплачує позивачу пеню у розмірі 20 відсотків вартості робіт, з яких допущено прострочення виконання, за кожний день прострочення. За прострочення понад тридцять днів додатково стягується штраф у розмірі 20 відсотків вартості прострочених робіт. Станом на 20.05.2022 відповідачем у визначений термін до 04.04.2022 згідно Додатку № 4 до Договору № 03/02/22-1 від 03.02.2022 проектні роботи не виконані. Вказане зумовило позивачку звернутися до суду за захистом своїх порушених прав.

Ухвалою Васильківського міськрайонного суду Київської області від 25.07.2022 провадження у справі відкрито та вирішено проводити розгляд справи за правилами загального позовного провадження та призначено підготовче засідання у справі.

Ухвалою Васильківського міськрайонного суду Київської області від 07.10.2022 справу передано за підсудністю до Печерського районного суду м. Києва.

Постановою Київського апеляційного суду від 23.05.2023 апеляційну скаргу ОСОБА_1 в інтересах ОСОБА_2 - залишено без задоволення, ухвалу Васильківського міськрайонного суду Київської області від 07.10.2022 - без змін.

Ухвалою Печерського районного суду м. Києва від 14.07.2023 відкрито провадження у справі в порядку спрощеного позовного провадження з повідомленням (викликом) сторін та призначено судове засідання для розгляду справи по суті.

В судовому засіданні представники позивача підтримали позовні вимоги, позов просили задовольнити.

Відповідач про дату, час та місце розгляду справи повідомлявся належним чином, у судове засідання представник не з`явився, про причини неявки суд не повідомив.

До суду направив відзив на позовну заяву суду, в якому зазначив, що, відповідно до п. 1.2 Договору замовник зобов`язується надати підрядникові необхідні для виконання робіт щодо розробки документації вихідні дані, згідно Додатків № 3 та № 6 до даного Договору. На виконання п.1.2 Договору позивачкою, було надано до суду акт №1 приймання-передачі вихідних даних від 03.02.2022. Згідно даного акта, зазначається, що даний укладається ОСОБА_2 та ДП «НДПІ містобудування» в особі директора ОСОБА_5. Проте, даний акт №1 приймання-передачі вихідних даних від 03.02.2022 не було підписано директором ДП «НДПІ містобудування» ОСОБА_3 . Отже, так як замовником, ОСОБА_2 , не було надано підрядникові необхідні для виконання робіт щодо розробки документації вихідні дані, згідно Додатків № 3 та № 6 на виконання п. 1.2 Договору, то відповідно і строк виконання робіт, визначений п. 8.3 Договору, не почався для підрядника і ніяких порушень Договору зі сторони підрядника не може бути.

Крім того, 24.02.2022 у зв`язку з військовою агресією РФ в Україні оголошено воєнний стан. Відповідно до листа від 28.02.2022 №2024/02.0-7.1 Торгово-промислова палата України засвідчила факт форс-мажорних обставин (обставин непереборної сили): військову агресію Російської Федерації, і зазначені обставини до їх офіційного закінчення є надзвичайними, невідворотними та об`єктивними обставинами для суб`єктів господарської діяльності та/або фізичних осіб по договору, окремим податковим та/чи іншим зобов`язанням/обов`язкам, виконання яких настало згідно з умовами договору, контракту, угоди, законодавчих чи інших актів і виконання відповідно яких стало неможливим у встановлений термін внаслідок настання таких форс-мажорних обставин.

Згідно Розпорядження Кабінету Міністрів України від 06.03.2022 № 204-р (Додатку до розпорядження) місто Київ та Київську область було визначено адміністративно-територіальними одиницями, на яких проводяться бойові дії.

Пунктом 7.3 Договору визначено, що у випадку, якщо дія зазначених обставин триває більш, ніж 2 місяці, кожна зі Сторін має право на однобічне розірвання договору і не несе відповідальності за таке розірвання у випадку, якщо вона письмово повідомила іншу Сторону про це не пізніше ніж за 2 тижні до розірвання.

Частиною 2 ст. 651 ЦК України визначено, що договір може бути змінено або розірвано за рішенням суду на вимогу однієї із сторін у разі істотного порушення договору другою стороною та в інших випадках, встановлених договором або законом.

Враховуючи даний пункт Договору та ст. 651 ЦК України, кожна із сторін Договору має право на однобічне розірвання договору і не несе відповідальності за таке розірвання, оскільки воєнний стан в Україні станом на 11 травня триває більше двох місяців та місто Київ та Київську область є адміністративно- територіальними одиницями, на яких проводяться бойові дії.

У разі односторонньої відмови від договору у повному обсязі або частково, якщо право на таку відмову встановлено договором або законом, договір є відповідно розірваним або зміненим (ч. 3 ст. 651 ЦК України).

Керуючись п.п. 7.1-7.3 Договору, Державне підприємство «Науково- дослідний і проектний інститут містобудування» офіційно повідомило про однобічне розірвання договору підряду на виконання проектних робіт № 03/02/22-1 від 03.02.2022 (одностороння відмова від договору в повному обсязі), що підтверджується листом від 10.05.2022 №164/1/9/7-07/2. Даний лист було відправлено за допомогою оператора поштового зв`язку «Нова пошта», трекінговий номер посилки № 2628 від 18.05.2022, отримувач абонент за номером телефона НОМЕР_1 , зазначеним позивачем в позовній заяві, даний лист було отримано 19.05.2022. Таким чином, вважає з 19.05.2022 даний Договір є розірваним.

Суд, дослідивши письмові докази, наявні у матеріалах справи, всебічно перевіривши обставини, на яких вони ґрунтуються у відповідності з нормами матеріального права, що підлягають застосуванню до даних правовідносин, встановив наступні обставини та дійшов наступних висновків.

03.02.2022 між ОСОБА_2 та Державним підприємством «Науково-дослідний і проектний інститут містобудування» було укладено Договір № 03/02/22-1 «Підряду на виконання проектних робіт».

Відповідно до Договору відповідач зобов`язався за плату розробити за завданням позивача та передати останньому наступну проектну документацію двостадійного проектування: Проект (П) і Робоча документація (Р) об`єкта «Реконструкція будівлі офісно-торгівельного комплексу (надбудова другого поверху) на приватній земельній ділянці по АДРЕСА_1 ».

Позивачем відповідно до р. 2 п. 2.2. підпункту 2.2.1. Договору - 04.02.2022 перерахований на зазначений у Договорі банківський рахунок відповідача авансовий платіж в розмірі 20% від вартості Договору, що складає 63 471,76 грн.

Згідно Додатку № 4 до Договору № 03/02/22-1 від 03.02.2022 - «Графіку виконання проектних робіт» відповідач зобов`язаний розробити: - проектну документацію стадії Проект (П) до 04.03.2022; проектну документацію стадії Робоча документація (Р) до 04.04.2022.

Згідно п. 5.2. Договору - у разі невиконання або несвоєчасного виконання зобов`язань відповідачем - допущення прострочення строків виконання робіт він сплачує позивачу пеню у розмірі 20 % відсотків вартості робіт, з яких допущено прострочення виконання, за кожний день прострочення. За прострочення понад тридцять днів додатково стягується штраф у розмірі 20 % відсотків вартості прострочених робіт.

Станом на 20.05.2022 відповідачем у визначений термін до 04.04.2022 згідно Додатку № 4 до Договору № 03/02/22-1 від 03.02.2022 - проектні роботи не виконані.

Відповідно до ст. 15 ЦК України кожна особа має право на захист свого цивільного права у разі його порушення, невизнання або оспорювання. Кожна особа має право на захист свого інтересу, який не суперечить загальним засадам цивільного законодавства.

Право на захист - це юридично закріплена можливість особи використати заходи правоохоронного характеру для поновлення порушеного права і припинення дій, які порушують це право.

Положеннями ст. 16 ЦК України передбачено, що кожна особа має право звернутися до суду за захистом свого особистого немайнового або майнового права та інтересу, та встановлено перелік способів захисту цивільних прав та інтересів.

Відповідно до ч.1 ст.13 ЦПК України, суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках.

Згідно з ч.1 ст.509 ЦК України зобов`язанням є правовідношення, в якому одна сторона (боржник) зобов`язана вчинити на користь другої сторони (кредитора) певну дію (передати майно, виконати роботу, надати послугу, сплатити гроші тощо) або утриматися від вчинення певної дії (негативне зобов`язання), а кредитор має право вимагати від боржника виконання його обов`язку.

У відповідності до ч.2 ст.509 ЦК України зобов`язання виникають з підстав, встановлених ст. 11 цього Кодексу, у тому числі і з договорів.

Згідно з ч.1 ст.626 ЦК України договором є домовленість двох або більше сторін, спрямована на встановлення, зміну або припинення цивільних прав та обов`язків.

Відповідно до ч.1, 2 ст. 837 ЦК України за договором підряду одна сторона (підрядник) зобов`язується на свій ризик виконати певну роботу за завданням другої сторони (замовника), а замовник зобов`язується прийняти та оплатити виконану роботу. Договір підряду може укладатися на виготовлення, обробку, переробку, ремонт речі або на виконання іншої роботи з переданням її результату замовникові.

Відповідно до ч.1 ст. 855 ЦК України якщо предмет договору підряду до здачі його замовникові був випадково знищений або закінчення роботи стало неможливим без вини сторін, підрядник не має права вимагати плати за роботу.

Згідно з ч.1, 2 ст.10 Закону України «Про захист прав споживачів» споживач має право відмовитися від договору про виконання робіт (надання послуг) і вимагати відшкодування збитків, якщо виконавець своєчасно не приступив до виконання зобов`язань за договором або виконує роботу так повільно, що закінчити її у визначений строк стає неможливим. Якщо значну частину обсягу послуги чи робіт (понад сімдесят відсотків загального обсягу) вже було виконано, споживач має право розірвати договір лише стосовно частини послуги або робіт, що залишилася.

Якщо під час виконання робіт (надання послуг) стане очевидним, що їх не буде виконано з вини виконавця згідно з умовами договору, споживач має право призначити виконавцю відповідний строк для усунення недоліків, а в разі невиконання цієї вимоги у визначений строк - розірвати договір і вимагати відшкодування збитків або доручити виправлення недоліків третій особі за рахунок виконавця.

Статтею 629 ЦК України, встановлено, що договір є обов`язковим для виконання сторонами.

Відповідно до ст.ст. 525, 526, 530 ЦК України зобов`язання має виконуватися належним чином відповідно до умов договору та вимог цього Кодексу, інших актів цивільного законодавства, а за відсутності таких умов та вимог - відповідно до звичаїв ділового обороту або інших вимог, що звичайно ставляться. Одностороння відмова від зобов`язання або одностороння зміна його умов не допускається. Якщо у зобов`язанні встановлений строк (термін) його виконання, то воно підлягає виконанню у цей строк (термін).

Із положень статей 610, 611 ЦК України вбачається, що порушенням зобов`язання є його невиконання або виконання з порушенням умов, визначених змістом зобов`язання (неналежне виконання). У разі порушення зобов`язань настають правові наслідки, встановлені договором або законом, зокрема припинення зобов`язання внаслідок односторонньої відмови від зобов`язання, якщо це встановлено договором або законом, або розірвання договору, зміна умов зобов`язання, сплата неустойки, відшкодування збитків та моральної шкоди.

Відповідно до ч. 1 ст. 651 ЦК зміна або розірвання договору допускається лише за згодою сторін, якщо інше не встановлено договором або законом.

Відповідно до вимог ч. 2 ст. 651 ЦК України договір може бути змінено або розірвано за рішенням суду на вимогу однієї із сторін у разі істотного порушення договору другою стороною та в інших випадках, встановлених договором або законом. Істотним є таке порушення стороною договору, коли внаслідок завданої цим шкоди друга сторона значною мірою позбавляється того, на що вона розраховувала при укладенні договору.

Частинами 3, 5 ст. 651 ЦК України, передбачено, що якщо договір змінюється або розривається у судовому порядку, зобов`язання змінюється або припиняється з моменту набрання рішенням суду про зміну або розірвання договору законної сили. Якщо договір змінений або розірваний у зв`язку з істотним порушенням договору однією із сторін, друга сторона може вимагати відшкодування збитків, завданих зміною або розірванням договору.

Судом встановлено, що зобов`язання за договором позивачем виконані, відповідач отримав кошти на виконання умов договору як передплату у сумі 63 471,76 грн, але взяті на себе зобов`язання за договором не виконав.

В судовому засіданні встановлено, що позивачка неодноразово просила відповідача повернути авансовий платіж та документи, які були передані відповідачу згідно з актом №1 приймання-передачі вихідних даних від 03.02.2022. Без даних документів позивачка була позбавлена можливості звернутися до іншого виконавця проектних робіт. Натомість, відповідач не реагував на дані звернення позивачки.

Невиконання відповідачем своїх зобов`язань у визначений строк є істотним порушенням договору, оскільки позивач позбавлений можливості отримати у прийнятний для нього строк виконання зобов`язання за договором, що призвело до спричинення позивачу матеріальних збитків.

Представник відповідача у відзиві заперечував проти позову з підстав відсутності доказів передачі підрядникові необхідних для виконання робіт щодо розробки документації документів, оскільки акт №1 приймання-передачі вихідних даних від 03.02.2022 не підписаний директором відповідача, а також наявності форс-мажорних обставин, що перешкодили виконанню зобов`язання за договором.

На підтвердження форс-мажорних обставин надав лист від 28.02.2022 №2024/02.0-7.1 Торгово-промислової палати України, в якому зазначено про настання форс-мажорних обставин (обставин непереборної сили): військову агресію Російської Федерації, і що зазначені обставини до їх офіційного закінчення є надзвичайними, невідворотними та об`єктивними обставинами для суб`єктів господарської діяльності та/або фізичних осіб по договору, окремим податковим та/чи іншим зобов`язанням/обов`язкам, виконання яких настало згідно з умовами договору, контракту, угоди, законодавчих чи інших актів і виконання відповідно яких стало неможливим у встановлений термін внаслідок настання таких форс-мажорних обставин.

Згідно з ч.1 ст.617 ЦК України особа, яка порушила зобов`язання, звільняється від відповідальності за порушення зобов`язання, якщо вона доведе, що це порушення сталося внаслідок випадку або непереборної сили.

Відповідно до ч. 1 статті 14-1 Закону України «Про торгово-промислові палати в Україні» Торгово-промислова палата України та уповноважені нею регіональні торгово-промислові палати засвідчують форс-мажорні обставини (обставини непереборної сили) та видають сертифікат про такі обставини протягом семи днів з дня звернення суб`єкта господарської діяльності за собівартістю.

Відповідно до листа Торгово-промислової палати України №2024/02.07.1 від 28.04.2022 Торгово-промислова палата України засвідчила настання з 24.02.2022 форс-мажорних обставин (обставин непереборної сили) військову агресію Російської Федерації, що стало підставою для введення воєнного стану.

Незважаючи на те, що такий загальний офіційний лист щодо засвідчення форс-мажорних обставин стосується невизначеного кола осіб, це не означає, що такий лист звільняє від цивільно-правової відповідальності сторону договору. Зокрема, у будь-якому разі стороні необхідно довести, що зобов`язання не виконане саме у зв`язку з воєнними діями.

Порядок засвідчення форс-мажорних обставин (обставини непереборної сили) визначений Регламентом засвідчення Торгово-промисловою палатою України та регіональними торгово-промисловими палатами форс-мажорних обставин (обставин непереборної сили), що затверджений Рішенням Президії Торгово-промислової палати України від 18.12.2014 № 44(5), який набрав чинності 18.12.2014 (далі - «Регламент»).

Відповідно до п. 6.2 Регламенту форс-мажорні обставини (обставини непереборної сили) засвідчуються за заявою зацікавленої особи по кожному окремому договору, контракту, угоді тощо, а також по податкових та інших зобов`язаннях/обов`язках, виконання яких настало згідно з законодавчим чи іншим нормативним актом або може настати найближчим часом і виконання яких стало неможливим через наявність зазначених обставин.

Таким чином, по кожному окремому договору сторони повинні отримати сертифікат про форс-мажорні обставини. Такого сертифікату відповідачем не надано.

Відповідно до п. 7.1 Договору визначено, що під поняттям «форс-мажорні обставини» варто розуміти випадок (а саме: воєнні дії, блокада, ембарго, інші міжнародні санкції, страйк, дії державних органів влади або місцевого самоврядування, що роблять неможливим виконання Сторонами своїх зобов`язань, негативні тенденції в розвитку економіки (світової, національної), що тягнуть за собою зниження фінансово-економічної стабільності «Сторони») або дія непереборної сили (а саме: пожежі, урагани, повені, землетруси і інші стихійні- лиха природного характеру).

Пунктом 7.3 Договору визначено, що у випадку, якщо дія зазначених обставин триває більш, ніж 2 місяці, кожна зі сторін має право на однобічне розірвання договору і не несе відповідальності за таке розірвання у випадку, якщо вона письмово повідомила іншу Сторону про це не пізніше ніж за 2 тижні до розірвання.

Відповідач зазначає, що керуючись п.п. 7.1-7.3 Договору, Державне підприємство «Науково - дослідний і проектний інститут містобудування» офіційно повідомило про однобічне розірвання договору підряду на виконання проектних робіт № 03/02/22-1 від 03.02.2022 (одностороння відмова від договору в повному обсязі), що підтверджується листом від 10.05.2022 №164/1/9/7-07/2.

Даний лист було відправлено за допомогою оператора поштового зв`язку «Нова пошта», трекінговий номер посилки № 2628 від 18.05.2022, отримувач абонент за номером телефона НОМЕР_1 , зазначеним позивачем в позовній заяві, даний лист було отримано 19.05.2022 та, на думку відповідача з 19.05.2022 Договір є розірваним.

Суд зазначає, що відповідачем недотриманий п. 7.3 Договору, оскільки не надано відомостей суду, що у двотижневий термін до надсилання позивачці повідомлення про розірвання договору її про це повідомляли.

Крім того, суд критично оцінює довід відповідача, стосовно того, що позивачкою не було надано підрядникові необхідні для виконання робіт щодо розробки документації вихідні дані, згідно Додатків № 3 та № 6 на виконання п. 1.2 Договору, відповідно і строк виконання робіт, визначений п. 8.3 Договору, не почався для Підрядника і ніяких порушень Договору зі сторони Підрядника не могло бути, оскільки в даному випадку відповідачем не надсилалися б до позивачки документи стосовно однобічного розірвання договору підряду на виконання проектних робіт № 03/02/22- 1 від 03.02.2022. Крім того, суд звертає увагу, що Договором не передбачено, порядок передачі документів від позивачки до відповідача, і відповідно необхідність підпису саме директора на акті приймання - передачі документів для виконання Договору.

Згідно з ч. 1, 2 ст. 570 ЦК України завдатком є грошова сума або рухоме майно, що видається кредиторові боржником у рахунок належних з нього за договором платежів, на підтвердження зобов`язання і на забезпечення його виконання.

Якщо не буде встановлено, що сума, сплачена в рахунок належних з боржника платежів, є завдатком, вона вважається авансом.

Відповідно до абзацу 2 ч. 1, 2-3 ст. 571 ЦК України якщо порушення зобов`язання сталося з вини кредитора, він зобов`язаний повернути боржникові завдаток та додатково сплатити суму у розмірі завдатку або його вартості.

Сторона, винна у порушенні зобов`язання, має відшкодувати другій стороні збитки в сумі, на яку вони перевищують розмір (вартість) завдатку, якщо інше не встановлено договором.

З огляду на вищевикладене, враховуючи встановлене судом невиконання Договору відповідачем, суд дійшов висновку про наявність підстав для стягнення із Державного підприємства «Науково-дослідний і проектний інститут містобудування» на користь позивачки грошових коштів у розмірі 63 471,76 грн.

Щодо вимоги позивача про стягнення пені та штрафу, суд виходить з наступного.

Відповідно до статті 549 ЦК України неустойкою (штрафом, пенею) є грошова сума або інше майно, які боржник повинен передати кредиторові у разі порушення боржником зобов`язання. Штрафом є неустойка, що обчислюється у відсотках від суми невиконаного або неналежно виконаного зобов`язання. Пенею є неустойка, що обчислюється у відсотках від суми несвоєчасно виконаного грошового зобов`язання за кожен день простроченого виконання.

Згідно р. 5. п. 5.2. Договору - у разі невиконання або несвоєчасного виконання зобов`язань Відповідачем - допущення прострочення строків виконання робіт він сплачує Позивачу пеню у розмірі 20 % відсотків вартості робіт, з яких допущено прострочення виконання, за кожний день прострочення.

За прострочення понад тридцять днів додатково стягується штраф у вимірі 20 % відсотків вартості прострочених робіт.

Суд враховує, що між сторонами виникли договірні зобов`язання, і згідно договору відповідач зобов`язаний розробити: проектну документацію стадії Проект (П) до 04.03.2022; проектну документацію стадії Робоча документація (Р) до 04.04.2022, таким чином зобов`язання є простроченим з 05.04.2022. Суд погоджується з розміром пені, визначеним позивачкою у поданих розрахунках, а тому позовні вимоги в частині стягнення пені у розмірі 2 919 700, 96 грн та штрафу за прострочення виконання робіт понад тридцять днів у розмірі 20 % вартості прострочених робіт у сумі 63 471, 76 грн підлягають задоволенню.

Відповідно до ч.3 ст.12 ЦПК України кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом.

Згідно ст.76 ЦПК України, доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. Ці дані встановлюються письмовими, речовими і електронними доказами, висновками експертів, показаннями свідків.

Належними є докази, які містять інформацію щодо предмета доказування (ч. 1 ст. 77 ЦПК), а доказування не може ґрунтуватися на припущеннях (ч. 6 ст. 81 ЦПК).

При цьому, належність доказів - правова категорія, яка свідчить про взаємозв`язок доказів з обставинами, що підлягають встановленню, як для вирішення всієї справи, так і для здійснення окремих процесуальних дій.

Правила допустимості доказів визначають легітимну можливість конкретного доказу підтверджувати певну обставину в справі. Правила допустимості доказів встановлені з метою об`єктивності та добросовісності у підтвердженні доказами обставин у справі, виходячи з того, що нелегітимні засоби не можуть використовуватися для досягнення легітимної мети, а також враховуючи те, що правосудність судового рішення, яке було ухвалене з урахуванням нелегітимного доказу, завжди буде під сумнівом.

Згідно з ч. 2 ст. 77 ЦПК України, предметом доказування є обставини, що підтверджують заявлені вимоги чи заперечення або мають інше значення для розгляду справи і підлягають встановленню при ухваленні судового рішення.

Відповідно до ч. 2 ст. 43 ЦПК України обов`язок надання усіх наявних доказів до початку розгляду справи по суті покладається саме на осіб, які беруть участь у справі.

Особа, яка бере участь у справі, розпоряджається своїми правами щодо предмета спору на власний розсуд.

Відповідно до ч.1 ст.81 ЦПК України, кожна сторона зобов`язана довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог і заперечень, крім випадків, встановлених статтею 81 цього Кодексу.

Згідно із ст.89 ЦПК України суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів. Жодні докази не мають для суду заздалегідь встановленої сили.

Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності. Суд надає оцінку як зібраним у справі доказам в цілому, так і кожному доказу (групі однотипних доказів), який міститься у справі, мотивує відхилення або врахування кожного доказу (групи доказів).

З огляду на викладене, оцінивши належність, допустимість, достовірність доказів, що містяться в матеріалах справи, а також їх достатність і взаємний зв`язок у сукупності суд дійшов висновку щодо задоволення заявлених позовних вимог ОСОБА_2 .

У відповідності до ст.141 ЦПК України з відповідача на позивачки слід стягнути судовий збір у розмірі 12405,00 грн.

Керуючись ст. ст. 1-23, 76-81, 89, 95, 131, 141, 258-259, 263-265, 352, 354, 355 Цивільного процесуального кодексу України, суд,

В И Р І Ш И В :

Позов ОСОБА_2 до Державного підприємства «Науково-дослідний і проектний інститут містобудування» про стягнення грошових коштів - задовольнити.

Стягнути з Державного підприємства «Науково - дослідний і проектний інститут містобудування» на користь ОСОБА_2 сплачений авнсовий платіж в розмірі 20 % від вартості Договору № 03/02/22-1 від 03.02.2022, що складає 63 471 (шістдесят три тисячі чотириста сімдесят одна) грн. 76 коп.

Стягнути з Державного підприємства «Науково - дослідний і проектний інститут містобудування» на користь ОСОБА_2 штраф за прострочення виконання робіт понад тридцять днів у розмірі 20 % вартості прострочених робіт у сумі 63 471 (шістдесят три тисячі чотириста сімдесят одна) грн. 76 коп.

Стягнути з Державного підприємства «Науково - дослідний і проектний інститут містобудування» на користь ОСОБА_2 пеню за невиконання зобов`язань за договором в сумі 2 919 700 (два мільйони дев`ятсот дев`ятнадцять тисяч сімсот) грн. 96 коп.

Стягнути з Державного підприємства «Науково - дослідний і проектний інститут містобудування» на користь ОСОБА_2 понесені судові витрати в розмірі 12 405 (дванадцять тисяч чотириста п`ять) 00 коп.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Апеляційна скарга на рішення суду може бути подана безпосередньо до Київського апеляційного суду протягом тридцяти днів з дня проголошення судового рішення.

Якщо в судовому засіданні було проголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Учасник справи, якому повне судове рішення не було вручено у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного судового рішення.

Суддя Ю. Г. Головко