Справа № 758/9648/22
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

про прийняття зустрічного позову

та перехід до розгляду справи за правилами загального позовного провадження

23 лютого 2023 року Подільський районний суд м. Києва

у складі головуючого судді Лещенко О.В.,

за участю секретаря судового засідання Конончука Д.М.,

розглянувши у судовому засіданні в залі суду питання щодо прийняття зустрічного позову до спільного розгляду з первісним позовом у цивільній справі за позовом Акціонерного товариства "Банк Кредит Дніпро" до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості за кредитним договором,-

ВСТАНОВИВ:

У провадженні суду перебуває цивільна справа за позовом Акціонерного товариства "Банк Кредит Дніпро" до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості за кредитним договором, розгляд якої здійснюється за правилами спрощеного позовного провадження з викликом сторін.

11.11.2022 року до суду від представника позивача за довіреністю - адвоката Лисенка В.М. надійшла заява про розгляд справи за відсутності представника позивача.

08.02.2023 року адвокат Ходак В.В. від імені ОСОБА_1 звернувся з відзивом на позовну заяву, копію якого направлено позивачу 07.02.2023 року, а також подав до суду зустрічну позовну заяву ОСОБА_1 до АТ «Банк Кредит Дніпро» про застосування наслідків недійсності нікчемного правочину з примірником для відповідача.

Учасники справи в судове засідання не з`явились, про час та місце судового засідання повідомлені вчасно та належним чином, про причини неявки суд не повідомили, з іншими клопотаннями до суду не звертались.

Вивчивши відзив на позовну заяву та зустрічний позов, додані до нього матеріали та матеріали справи, суд дійшов наступних висновків.

Поданий представником відповідача відзив відповідає вимогам ст. 178 Цивільного процесуального кодексу України, а тому приймається судом до розгляду.

Відповідно до ст.193 ЦПК України відповідач має право пред`явити зустрічний позов у строк для подання відзиву. Зустрічний позов приймається до спільного розгляду з первісним позовом, якщо обидва позови взаємопов`язані і спільний їх розгляд є доцільним, зокрема, коли вони виникають з одних правовідносин або коли задоволення зустрічного позову може виключити повністю або частково задоволення первісного позову. Вимоги за зустрічним позовом ухвалою суду об`єднуються в одне провадження з первісним позовом.

Згідно з ч 1 ст. 194 ЦПК України зустрічна позовна заява, яка подається з додержанням загальних правил пред`явлення позову, повинна відповідати вимогам статей 175 і 177 цього Кодексу.

Як встановлено судом, подана зустрічна позовна заява відповідає вимогам ст.ст. 175, 177 ЦПК України та Закону України «Про судовий збір».

Вимоги за зустрічним позовом є взаємопов`язаними з вимогами за первісним позовом, оскільки обидва позови стосуються правовідносин, що виникли між сторонами з приводу кредитного договору №1633 від 04.03.2020 року, укладеного між Акціонерним товариством "Банк Кредит Дніпро" до ОСОБА_1 .

Так, позивачем за первісним позовом АТ "Банк Кредит Дніпро" заявлено вимоги про стягнення на його користь з відповідача ОСОБА_1 заборгованості, яка виникла внаслідок невиконання нею умов кредитного договору №1633 від 04.03.2020 року.

Згідно з вимогами зустрічного позову ОСОБА_1 просить застосувати наслідки недійсності нікчемного правочину щодо кредитного договору №1633 від 04.03.2020 року.

Враховуючи наведене, приймаючи до уваги те, що зустрічна позовна заява подана із додержанням вимог ст. 194 ЦПК України, вимоги за первісним та зустрічним позовами є взаємопов`язаними, суд вважає, що їх спільний їх розгляд є доцільним, у зв`язку з чим наявні підстави для прийняття зустрічного позову та об`єднання вимог за зустрічним позовом в одне провадження з первісним позовом.

Частиною четвертою статті 193 ЦПК України встановлено, що у випадку подання зустрічного позову у справі, яка розглядається за правилами спрощеного позовного провадження, суд постановляє ухвалу про перехід до розгляду справи за правилами загального позовного провадження.

У зв`язку із прийняттям судом зустрічного позову до розгляду разом з первісним позовом та об`єднання вимог за зустрічним позовом в одне провадження з первісним позовом суд вважає за необхідне здійснити перехід до розгляду справи за правилами загального позовного провадження.

На підставі вищевикладеного, керуючись ст.ст. 175, 177,178, 193, 194, 200, 260, 274 ЦПК України,-

ПОСТАНОВИВ:

Прийняти відзив ОСОБА_1 на позовну заяву Акціонерного товариства "Банк Кредит Дніпро" до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості про стягнення заборгованості.

Прийняти зустрічний позов ОСОБА_1 до Акціонерного товариства "Банк Кредит Дніпро" про застосування наслідків недійсності нікчемного правочину до спільного розгляду з первісним позовом Акціонерного товариства "Банк Кредит Дніпро" до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості за кредитним договором.

Об`єднати вимоги за зустрічним позовом ОСОБА_1 до Акціонерного товариства "Банк Кредит Дніпро" про застосування наслідків недійсності нікчемного правочину в одне провадження з первісним позовом Акціонерного товариства "Банк Кредит Дніпро" до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості про стягнення заборгованості.

Перейти до розгляду справи за правилами загального позовного провадження.

Призначити підготовче судове засідання о 09 годині 00 хвилин 29 червня 2023 року в приміщенні Подільського районного суду м. Києва, розташованого за адресою: м. Київ, вул. Волоська, 6/14Б, зал № 3.

У підготовче судове засідання викликати учасників справи.

Направити учасникам справи копію ухвали про прийняття зустрічного позову та перехід до розгляду справи за правилами загального позовного провадження.

Відповідачу за зустрічним позовом разом з копією ухвали про прийняття зустрічного позову та перехід до розгляду справи за правилами загального позовного провадження надіслати копії позовної заяви та доданих до неї матеріалів.

Встановити строк відповідачу за зустрічним позовом для надіслання (надання) до суду відзиву на зустрічну позовну заяву і всіх доказів, які можливо доставити до суду, що підтверджують заперечення проти зустрічного позову, протягом п`ятнадцяти днів з дня отримання копії цієї ухвали.

Зобов`язати відповідача за зустрічним позовом одночасно із надісланням (наданням) відзиву до суду надіслати (надати) копії такого відзиву та доданих до нього документів позивачу за зустрічним позовом.

У відзиві відповідач за зустрічним позовом викладає заперечення проти зустрічного позову. Відзив на зустрічний позов підписується відповідачем за зустрічним позовом або його представником. Відзив на зустрічний позов повинен містити: найменування (ім`я) позивача за зустрічним позовом і номер справи; повне найменування (для юридичних осіб) або ім`я (прізвище, ім`я та по батькові для фізичних осіб) відповідача за зустрічним позовом, його місцезнаходження (для юридичних осіб) або місце проживання чи перебування (для фізичних осіб), поштовий індекс, ідентифікаційний код юридичної особи в Єдиному державному реєстрі підприємств і організацій України (для юридичних осіб, зареєстрованих за законодавством України), реєстраційний номер облікової картки платника податків (для фізичних осіб) за його наявності або номер і серію паспорта для фізичних осіб - громадян України, номери засобів зв`язку, офіційну електронну адресу та адресу електронної пошти, за наявності; у разі повного або часткового визнання позовних вимог за зустрічним позовом - вимоги, які визнаються відповідачем за зустрічним позовом; обставини, які визнаються відповідачем за зустрічним позовом, а також правову оцінку обставин, надану позивачем за зустрічним позовом, з якою відповідач за зустрічним позовом погоджується; заперечення (за наявності) щодо наведених позивачем за зустрічним позовом обставин та правових підстав зустрічного позову, з якими відповідач за зустрічним позовом не погоджується, із посиланням на відповідні докази та норми права; перелік документів та інших доказів, що додаються до відзиву на зустрічний позов, та зазначення документів і доказів, які не можуть бути подані разом із відзивом на зустрічний позов , із зазначенням причин їх неподання; заперечення (за наявності) щодо заявленого позивачем розміру судових витрат, які позивач за зустрічним позовом поніс та очікує понести до закінчення розгляду справи по суті; попередній (орієнтовний) розрахунок суми судових витрат, які відповідач за зустрічним позовом поніс і які очікує понести в зв`язку із розглядом справи. До відзиву на зустрічний позов додаються: докази, що підтверджують обставини, на яких ґрунтуються заперечення відповідача за зустрічним позовом, якщо такі докази не надані позивачем за зустрічним позовом; документи, що підтверджують надіслання (надання) відзиву на зустрічний позов і доданих до нього доказів іншим учасникам справи. До відзиву, підписаного представником відповідача за зустрічним позовом, додається довіреність чи інший документ, що підтверджує повноваження представника відповідача за зустрічним позовом.

У разі ненадання відповідачем відзиву на зустрічний позов у встановлений судом строк без поважних причин суд вирішує справу за наявними матеріалами.

Відповідач за зустрічним позовом зобов`язаний подати до суду заяву свідка з відповідями на поставлені в зустрічному позові запитання позивача за зустрічним позовом не пізніше як за п`ять днів до підготовчого засідання. Копію цієї заяви свідка відповідач за зустрічним позовом зобов`язаний надіслати позивачу за зустрічним позовом у той самий строк.

Роз`яснити учасникам справи їх право на поставлення в першій заяві по суті справи, що ними подається до суду, не більше десяти запитань іншому учаснику справи про обставини, що мають значення для справи. Учасник справи, якому поставлено питання позивачем, зобов`язаний надати вичерпну відповідь окремо на кожне питання по суті. На запитання до учасника справи, який є юридичною особою, відповіді надає її керівник або інша посадова особа за його дорученням. Відповіді на запитання подаються до суду учасником справи - фізичною особою, керівником або іншою посадовою особою юридичної особи у формі заяви свідка не пізніш як за п`ять днів до підготовчого засідання. Копія такої заяви свідка у той самий строк надсилається учаснику справи, який поставив письмові запитання. У заяві свідка зазначаються: ім`я (прізвище, ім`я та по батькові), місце проживання (перебування) та місце роботи свідка, поштовий індекс, реєстраційний номер облікової картки платника податків свідка за його наявності або номер і серія паспорта, номери засобів зв`язку та адреси електронної пошти (за наявності), відповіді на питання щодо обставин справи, про які відомо свідку, джерела обізнаності свідка щодо цих обставин, а також підтвердження свідка про обізнаність із змістом закону щодо кримінальної відповідальності за надання неправдивих показань. Якщо поставлене запитання пов`язане з наданням відповідних доказів, що підтверджують відповідні обставини, учасник справи разом з наданням заяви свідка надає копії відповідних письмових чи електронних доказів. Учасник справи має право відмовитися від надання відповіді на поставлені запитання щодо себе, членів сім`ї чи близьких родичів (чоловік, дружина, батько, мати, вітчим, мачуха, син, дочка, пасинок, падчерка, брат, сестра, дід, баба, внук, внучка, усиновлювач чи усиновлений, опікун чи піклувальник, особа, над якою встановлено опіку чи піклування, член сім`ї або близький родич цих осіб), які можуть тягнути юридичну відповідальність для нього або таких членів сім`ї чи близьких родичів. Особа, яка відмовляється давати показання, зобов`язана повідомити причини відмови. Також учасник справи має право відмовитися від надання відповіді на поставлені запитання, якщо поставлене запитання не стосується обставин, що мають значення для справи; якщо учасником справи поставлено більше десяти запитань. За наявності підстав для відмови від відповіді учасник справи повинен повідомити про відмову іншого учасника та суд у строк для надання відповіді на запитання. Суд за клопотанням іншого учасника справи може визнати підстави для відмови відсутніми та зобов`язати учасника справи надати відповідь.

Роз`яснити учасникам справи, що будь-яка письмова заява, клопотання, заперечення повинні містити: повне найменування (для юридичних осіб) або ім`я (прізвище, ім`я та по батькові) (для фізичних осіб) особи, яка подає заяву чи клопотання або заперечення проти них, її місцезнаходження (для юридичних осіб) або місце проживання чи перебування (для фізичних осіб), ідентифікаційний код юридичної особи в Єдиному державному реєстрі підприємств і організацій України (для юридичних осіб, зареєстрованих за законодавством України); найменування суду, до якого вона подається; номер справи, прізвище та ініціали судді (суддів); зміст питання, яке має бути розглянуто судом, та прохання заявника; підстави заяви (клопотання, заперечення); перелік документів та інших доказів, що додаються до заяви (клопотання, заперечення); інші відомості, що вимагаються цим Кодексом. Письмові заява, клопотання чи заперечення підписуються заявником чи його представником. Учасник справи має право додати до письмової заяви, клопотання проект ухвали, постановити яку він просить суд. Суд, встановивши, що письмову заяву (клопотання, заперечення) подано без додержання зазначених вимог, повертає її заявнику без розгляду.

Роз`яснити учасникам справи, якщо доказ не може бути поданий у встановлений законом строк з об`єктивних причин, учасник справи повинен про це письмово повідомити суд та зазначити: доказ, який не може бути подано; причини, з яких доказ не може бути подано у зазначений строк; докази, які підтверджують, що особа здійснила всі залежні від неї дії, спрямовані на отримання вказаного доказу. У випадку визнання поважними причин неподання учасником справи доказів у встановлений законом строк суд може встановити додатковий строк для подання вказаних доказів. Докази, не подані у встановлений законом або судом строк, до розгляду судом не приймаються, крім випадку, коли особа, яка їх подає, обґрунтувала неможливість їх подання у вказаний строк з причин, що не залежали від неї. Копії доказів (крім речових доказів), що подаються до суду, заздалегідь надсилаються або надаються особою, яка їх подає, іншим учасникам справи. Суд не бере до уваги відповідні докази у разі відсутності підтвердження надсилання (надання) їх копій іншим учасникам справи, крім випадку, якщо такі докази є у відповідного учасника справи або обсяг доказів є надмірним, або вони подані до суду в електронній формі, або є публічно доступними. Докази, які не додані до позовної заяви чи до відзиву на неї, якщо інше не передбачено Цивільним процесуальним кодексом України, подаються через канцелярію суду, з використанням Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи або в судовому засіданні з клопотанням про їх приєднання до матеріалів справи. Учасник справи, у разі неможливості самостійно надати докази, вправі подати клопотання про витребування доказів судом. Таке клопотання повинно бути подане відповідачем, третьою особою, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору, разом з поданням відзиву або письмових пояснень третьої особи. Якщо таке клопотання заявлено з пропуском встановленого строку, суд залишає його без задоволення, крім випадку, коли особа, яка його подає, обґрунтує неможливість його подання у встановлений строк з причин, що не залежали від неї. У клопотанні повинно бути зазначено: який доказ витребовується; обставини, які може підтвердити цей доказ, або аргументи, які він може спростувати; підстави, з яких випливає, що цей доказ має відповідна особа; вжиті особою, яка подає клопотання, заходи для отримання цього доказу самостійно, докази вжиття таких заходів та (або) причини неможливості самостійного отримання цього доказу. Письмові, речові та електронні докази, які не можна доставити до суду, оглядаються за їх місцезнаходженням.

Виклик свідка здійснюється за заявою учасника справи. У заяві про виклик свідка зазначаються його ім`я, місце проживання (перебування) або місце роботи, обставини, які він може підтвердити. Заява про виклик свідка має бути подана до або під час підготовчого судового засідання.

Попередити учасників справи про недопустимість зловживання процесуальними правами, шляхом подання завідомо безпідставного позову, позову за відсутності предмета спору або у спорі, який має очевидно штучний характер; умисного неповідомлення про осіб, які мають бути залучені до участі у справі, тощо.

Учасники судового процесу та їхні представники повинні добросовісно користуватися процесуальними правами. У разі, якщо подання скарги, заяви, клопотання буде визнане зловживанням процесуальними правами, суд з урахуванням обставин справи має право залишити без розгляду або повернути скаргу, заяву, клопотання.

Позивач вправі відмовитися від позову (всіх або частини позовних вимог), відповідач має право визнати позов (всі або частину позовних вимог) на будь-якій стадії судового процесу.

Сторони можуть укласти мирову угоду на будь-якій стадії судового процесу.

Ухвала не підлягає оскарженню окремо від рішення суду, заперечення на неї включаються до апеляційної скарги на рішення суду.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею.

СуддяО. В. Лещенко