КИЇВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

11 серпня 2023 року місто Київ.

Справа №369/535/23

Апеляційне провадження № 22-ц/824/10821/2023

Київський апеляційний суд у складі колегії суддів судової палати з розгляду цивільних справ

судді-доповідача Желепи О.В.,

суддів: Мазурик О.Ф., Немировської О.В.

розглянув у порядку письмового провадження цивільну справу за апеляційною скаргою ОСОБА_1 на ухвалу Києво-Святошинського районного суду Київської області від 10 квітня 2023 року (у складі судді Дубас Т.В.)

у справі за заявою ОСОБА_1 про встановлення факту недостовірності інформації та її спростування

ВСТАНОВИВ

Заявник ОСОБА_1 звернувся до Києво-Святошинського районного суду Київської області в порядку окремого провадження із зазначеною заявою.

Ухвалою Києво-Святошинського районного суду Київської області від 10 квітня 2023 року заяву визнано не поданою та повернуто заявнику.

Не погоджуючись з таким судовим рішенням, представник ОСОБА_1 - ОСОБА_2 29 травня 2023 року, згідно поштової відмітки, подав до Київського апеляційного суду апеляційну скаргу, якою просить скасувати оскаржувану ухвалу та направити справу для продовження розгляду до суду першої інстанції.

Апеляційну скаргу аргументовано тим, що оскаржувана ухвала прийнята з порушенням норм процесуального права та неправильним застосуванням норм матеріального права. Вказує, що при направленні заяви до суду першої інстанції було надано усі наявні у заявника матеріали, а посилання суду на не надання доказів , які підтверджують вказані у заяві факти не можуть бути підставою для повернення заяви ОСОБА_1 .

Ухвалою Київського апеляційного суду від 12 липня 2023 року відкрито апеляційне провадження у даній справі.

У порядку ч. 2 ст.369 ЦПК України апеляційні скарги на ухвали суду, зазначені в пунктах 1, 5, 6, 9, 10, 14, 19, 37-40 частини першої статті 353 цього Кодексу, розглядаються судом апеляційної інстанції без повідомлення учасників справи.

Відповідно до ч.13 ст.7 ЦПК України розгляд справи здійснюється в порядку письмового провадження за наявними у справі матеріалами, якщо цим Кодексом не передбачено повідомлення учасників справи. У такому випадку судове засідання не проводиться.

Тому розгляд справи здійснюється без виклику сторін в порядку письмового провадження.

Вислухавши суддю доповідача, дослідивши матеріали справи, перевіривши доводи апеляційної скарги, апеляційний суд вважає, що апеляційна скарга підлягає задоволенню, виходячи з наступного.

Визнаючи неподаною та повертаючи позовну заяву позивачу ухвалою від 10 квітня 2023 року, суд першої інстанції виходив із того, що заявник не усунув недоліки зазначенні в ухвалі суду від 20 січня 2023 року в повному обсязі, оскільки не виконав вимоги ст. 175, 177 ЦПК України.

Однак з такими висновками апеляційний суд не може погодитися, виходячи із наступного.

Як вбачається з матеріалів справи, у січня 2023 року заявник звернувся до Києво-Святошинського районного суду Київської області в порядку окремого провадження із заявою провстановлення факту недостовірної інформації, посилаючись на те, що ІНФОРМАЦІЯ_3 року на веб-сайті порталу «ІНФОРМАЦІЯ_4» за адресою: ІНФОРМАЦІЯ_5/ було опубліковано статтю ОСОБА_16 під назвою « ІНФОРМАЦІЯ_1 ». Заявник вважає викладену в даній статті інформацію неправдивою, недостовірною та такою, що порушує особисте немайнове право позивча не недоторканість ділової репутації, осільки у осіб, що ознайомилися з розповсюдженою інформацією, може скластися негативна думка про те, що акціонери та керівництво ПАТ «УКР/ІН/КОМ» вчинили злочин.

На підставі вищевикладеного та враховуючи, що власник сайту, на якому була поширена недостовірна інформація, встановити неможливо, то ОСОБА_1 звернувся до суду із заявою в порядку окремого провадження в якій просить:

Встановити факт, що інформація, поширена ІНФОРМАЦІЯ_2 на веб-сайті порталу «ІНФОРМАЦІЯ_6» за адресою: ІНФОРМАЦІЯ_5/ під заголовком « ІНФОРМАЦІЯ_1 », а саме:

««ІНФОРМАЦІЯ_7.

ІНФОРМАЦІЯ_8

ІНФОРМАЦІЯ_9.

ІНФОРМАЦІЯ_10.

ІНФОРМАЦІЯ_11.

ІНФОРМАЦІЯ_12.

ІНФОРМАЦІЯ_13ІНФОРМАЦІЯ_14».

ІНФОРМАЦІЯ_15», є недостовірною та спростувати зазначену інформацію.

Ухвалою Києво-Святошинського районного суду Київської області від 20.01.2023 року заяву було залишено без руху та надано строк для усунення недоліків.

Ухвала суду першої інстанції мотивована тим, що позовна заява не відповідає вимогам ст. 175 і 177 ЦПК України, а саме заявником не чітко викладено зміст своїх вимог та не зазначено обставини, якими він обґрунтовує заявлені вимоги; не вказано власника веб-сайту, особу якого заявник повинен установити та зазначити в заяві; не зазначено кому належать Інтернет ресурси на сайті (домен, сайт, електронна сторінка тощо) та не зазначено їх статус в справі, з урахуванням вимоги про поширення повної інформації.

06.04.2023 року на адресу Києво-Святошинського районного суду Київської області на виконання ухвали суду від 20.01.2023 року від позивача надійшла заява про усунення недоліків у якій зазначено, що автор надрукованого матеріалу невідомий, власник інтернет-ресурсу не відомий. 26 грудня 2022 року на адресу Дочірнього підприємства «Центр компенсації адресного простору мереж інтернет» консорціуму «Український центр підтримки номерів і адрес» направлено адвокатський запит щодо надання інформації про власника інтернет-ресурсу, однак станом на 30 березня 2023 року відповідь на адвокатський запит не отримана. Разом з заявою заявником подано клопотання про витребування доказів.

Ухвалою Києво-Святошинського районного суду Київської області від 10 квітня 2023 рокузаяву визнано неподаною та повернуто позивачу.

Київський апеляційний суд не погоджується із таким висновком суду першої інстанції з огляду на таке.

Відповідно до частини першої статті 293 ЦПК України окреме провадження це вид непозовного цивільного судочинства, в порядку якого розглядаються цивільні справи про підтвердження наявності або відсутності юридичних фактів, що мають юридичне значення для охорони прав, свобод чи інтересів особи або створення умов здійснення нею особистих немайнових чи майнових прав або підтвердження наявності чи відсутності неоспорюваних прав.

Згідно з пунктом 5 частини другої цієї статті суд розглядає в порядку окремого провадження справи про встановлення фактів, що мають юридичне значення.

Частинами другою, третьою статті 294 ЦПК України передбачено, що з метою з`ясування обставин справи суд може за власною ініціативою витребувати необхідні докази. Справи окремого провадження розглядаються судом з додержанням загальних правил, встановлених цим Кодексом, за винятком положень щодо змагальності та меж судового розгляду. Інші особливості розгляду цих справ встановлені цим розділом.

Положеннями ст. 318 ЦПК України визначені особливості змісту заяви про встановлення факту, що має юридичне значення.

Відповідно до положень ст. 318 ЦПК України у заяві повинно бути зазначено: який факт заявник просить встановити та з якою метою; причини неможливості одержання або відновлення документів, що посвідчують цей факт; докази, що підтверджують факт. До заяви додаються докази, що підтверджують викладені в заяві обставини, і довідка про неможливість відновлення втрачених документів.

Згідно роз`яснень Пленуму Верховного Суду України у пунктах 3, 5 постанови «Про судову практику в справах про встановлення фактів, що мають юридичне значення» від 31 березня 1995 року № 5, вирішуючи питання про прийняття заяв про встановлення фактів, що мають юридичне значення, судам необхідно враховувати, що ці заяви повинні відповідати як загальним правилам щодо змісту і форми позовної заяви, так і вимогам щодо її змісту. Якщо в заяві не зазначено, який конкретно факт просить встановити заявник, з яких причин неможливо одержати або відновити документ, що посвідчує даний факт, якими доказами цей факт підтверджується або до заяви не додано довідки про неможливість одержання чи відновлення необхідних документів, суддя відповідно до ст. 139 ЦПК України постановляє ухвалу про залишення заяви без руху і надає заявникові строк для виправлення недоліків. У разі невиконання цих вказівок заява вважається неподаною і повертається заявникові, про що суддя постановляє мотивовану ухвалу.

Для забезпечення правильного і своєчасного розгляду справ про встановлення фактів, що мають юридичне значення, у кожній справі після її порушення суддя зобов`язаний провести підготовчі дії, зокрема, з`ясувати, які фізичні особи і організації можуть бути заінтересовані у вирішенні даної справи і підлягають виклику в судове засідання, у необхідних випадках запропонувати заявникові та заінтересованим особам подати додаткові докази на підтвердження заявлених вимог чи заперечень проти них.

Відповідно до ст. 185 ЦПК України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у ст. 175 і 177 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху (ч. 1). В ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху (ч. 2). Якщо позивач відповідно до ухвали суду у встановлений строк виконає вимоги, визначені статтями 175 і 177 цього Кодексу, сплатить суму судового збору, позовна заява вважається поданою в день первісного її подання до суду. Якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, заява вважається неподаною і повертається позивачеві (ч. 3).

Відповідно до статей 13, 43, 49 та 175 ЦПК України позивач сам визначає зміст заявлених ним вимог, на власний розсуд обґрунтовує свої вимоги з викладом відповідних обставин та зазначенням доказів, що підтверджують такі обставини.

При вирішенні питання про відкриття провадження у справі (прийняття заяви до розгляду) суд не може вдаватися ні до оцінки доказів, ні до дослідження доказів, оскільки ці дії суд вчиняє на стадії з`ясування обставин справи та дослідження доказів.

Невідповідність зазначених у заяві обставин чи доказів на підтвердження заявлених вимог, неточність формулювань заявлених вимог, а також незазначення у заяві мети, з якою заявник просить встановити певний факт, що має юридичне значення, ненадання достатніх доказів на підтвердження заявлених вимог не перешкоджає розгляду справи, оскільки може бути підставою для відмови в задоволенні заяви по суті, а не для визнання заяви неподаною і її повернення.

Постановляючи ухвалу суд першої інстанції не звернув увагу на те, що подання доказів можливе на наступних стадіях цивільного процесу і відповідно до ч. 2 ст. 294 ЦПК України суд може за власною ініціативою витребувати необхідні докази з метою з`ясування обставин справи, та дійшов передчасного висновку про повернення заяви заявникові.

Відповідно до приписів п. п. 3, 4 ч. 1 ст. 379 ЦПК України підставами для скасування ухвали суду, що перешкоджає подальшому провадженню у справі, і направлення справи для продовження розгляду до суду першої інстанції є невідповідність висновків суду обставинам справи, порушення норм процесуального права, які призвели до постановлення помилкової ухвали.

За наведених обставин апеляційний суд вважає, що суд першої інстанції постановив ухвалу про визнання неподаною та повернення заяви з порушенням норм процесуального права, що відповідно до п. 4 ч. 1 ст. 379 ЦПК України є підставою для скасування ухвали із направленням справи для продовження розгляду до суду першої інстанції.

Керуючись ст. ст. 7, 367, 374, 379, 381, 382, 389 ЦПК України, суд, -

ПОСТАНОВИВ

Апеляційну скаргу ОСОБА_1 - задовольнити.

Ухвалу Києво-Святошинського районного суду Київської області від 10 квітня 2023 року - скасувати, справу направити для продовження розгляду до суду першої інстанції.

Постанова набирає законної сили з дня її прийняття та може бути оскаржена в касаційному порядку до Верховного Суду протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення.

Головуючий О.В. Желепа

Судді О.Ф. Мазурик

О.В. Немировська