справа № 619/1412/23
провадження № 2/619/194/23
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

17 травня 2023 року м. Дергачі

Дергачівський районний суд Харківської області в складі:

головуючого - судді Калиновської Л.В.,

за участю секретаря судового засідання Булах С.М.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні у м. Дергачі матеріали цивільної справи за позовною заявою ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу,-

В С Т А Н О В И В:

ОСОБА_1 звернулася до суду з заявою, в якій просить суд розірвати шлюб між нею та ОСОБА_2 , зареєстрований 23.09.2017 у Виконавчому комітеті Токарівської сільської ради Дергачівського району Харківської області, актовий запис 7.

В обґрунтування позовної заяви позивач зазначила, що з ОСОБА_2 вона перебуває в шлюбі, зареєстрованому 23.09.2017 у Виконавчому комітеті Токарівської сільської ради Дергачівського району Харківської області, актовий запис 7. Від спільного шлюбу сторони мають малолітніх дітей, ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , та ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_2 . Позивач просить розірвати шлюб вказуючи, що шлюбні відносини припинені, примирення неможливе.

Позивач надала заяву про розгляд справи за її відсутності, зазначивши, що позовні вимоги підтримує.

Відповідач надав заяву про розгляд справи за його відсутності, позовні вимоги визнає, не заперечує проти розірвання шлюбу.

Відповідно до ч.2 ст.247 ЦПК України, у разі неявки в судове засідання всіх учасників справи чи в разі якщо відповідно до положень цього Кодексу розгляд справи здійснюється судом за відсутності учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.

Суд, дослідивши надані сторонами докази у їх сукупності, встановив наступні обставини та відповідні їм правовідносини, що виникли між сторонами.

Судом встановлено, що сторони перебувають у шлюбі, який зареєстрований 23.09.2017 у Виконавчому комітеті Токарівської сільської ради Дергачівського району Харківської області, актовий запис 7.

Від спільного шлюбу сторони мають малолітніх дітей, ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , та ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_2 .

З матеріалів справи судом встановлено, що шлюбно-сімейні відносини між сторонами були припинені.

Статтею 1 Сімейного Кодексу України передбачено, що побудова сімейних відносин відбувається на паритетних засадах, на почуттях взаємної любові та поваги, взаємоповаги та підтримки.

Відповідно до ч.1 ст.24 СК України шлюб ґрунтується на вільній згоді жінки та чоловіка. Примушування жінки та чоловіка до шлюбу не допускається.

Згідно з ч.3,5 ст.56 СК України кожен з подружжя має право припинити шлюбні відносини. Примушування до збереження шлюбних відносин є порушенням права дружини, чоловіка на свободу та особисту недоторканність і може мати наслідки, встановлені законом.

Відповідно до ст. 51 Конституції України шлюб ґрунтується на вільній згоді жінки і чоловіка. Кожен із подружжя має рівні права і обов`язки у шлюбі та сім`ї.

Шлюб ґрунтується на вільній згоді жінки та чоловіка. Примушування до шлюбу не допускається (ст. 24 СК України).

Як установлено ч.2 ст.36 СК України шлюб не може бути підставою для надання особі пільг чи переваг, а також для обмеження її прав та свобод, які встановлені Конституцією України.

Частиною 1 ст.104 СК України передбачено, що шлюб припиняється внаслідок його розірвання.

Відповідно до ч.3 ст.105 СК України шлюб припиняється внаслідок його розірвання за позовом одного з подружжя на підставі рішення суду, відповідно до статті 110 цього Кодексу.

Згідно з ч.1 ст.110 СК України позов про розірвання шлюбу може бути пред`явлений одним із подружжя.

Згідно з ч. 2 ст. 112 СК України суд постановляє рішення про розірвання шлюбу, якщо буде встановлено, що подальше спільне життя подружжя і збереження шлюбу суперечило б інтересам одного з них, інтересам їх дитини, що мають істотне значення.

Таким чином, оцінивши зібрані по справі докази в їх сукупності, суд вважає, що шлюб між сторонами слід розірвати, оскільки подальше спільне життя подружжя і збереження шлюбу буде суперечити їхнім інтересам.

Враховуючи, що сторони мають різні інтереси та погляди на життя, шлюбно-сімейні стосунки між сторонами припинені, суд приходить до висновку, що позовна заява підлягає задоволенню.

Згідно з ч. 2 ст. 115 СК України рішення суду про розірвання шлюбу після набрання ним законної сили надсилається судом до органу державної реєстрації актів цивільного стану за місцем ухвалення рішення для внесення відомостей до Державного реєстру актів цивільного стану громадян та проставлення відмітки в актовому записі про шлюб.

Згідно ч.2 ст.114 Сімейного Кодексу України у разі розірвання шлюбу судом шлюб припиняється у день набрання чинності рішенням суду про розірвання шлюбу.

Згідно з ч.3 ст.12 ЦПК України кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом.

Відповідно до ч.1 ст.13 ЦПК України суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках.

Одночасно з цим, при вирішенні питання, щодо зміни позивачу прізвища на дошлюбне « ОСОБА_5 » після розірвання шлюбу, суд виходить з наступного.

Відповідно до ст. 113 Сімейного кодексу України, особа, яка змінила своє прізвище у зв`язку з реєстрацією шлюбу, має право після розірвання шлюбу надалі іменуватися цим прізвищем або відновити своє дошлюбне прізвище.

Слід зазначити, що дане правило передбачає повернення до прізвища, яке людина носила безпосередньо перед укладанням шлюб. Це означає, що якщо дружина перед другим шлюбом носила прізвище свого першого чоловіка, вона може повернутися тільки до цього прізвища шляхом його відновлення, а не до дівочого.

Крім того, слід звернути увагу на те, відповідно до ч.1 ст.295 Цивільного кодексу України, фізична особа, яка досягла шістнадцяти років, має право на власний розсуд змінити своє прізвище та (або) власне ім`я, та (або) по батькові.

Згідно Порядку розгляду заяв про зміну імені (прізвища, власного імені, по батькові) фізичної особи (Порядок), встановленого Кабінетом Міністрів України, який визначає механізм прийняття та розгляд заяв про зміну імені (прізвища, власного імені, по батькові) фізичних осіб - громадян України, позивачці необхідно звернутися за місцем свого проживання із відповідною заявою про зміну свого прізвища до відділу державної реєстрації актів цивільного стану, який приймає такі заяви, розглядає та веде їх облік.

Відповідно до п.11 Порядку, відмова відділу державної реєстрації актів цивільного стану у наданні дозволу на зміну імені (прізвища, власного імені, по батькові) може бути в установленому порядку оскаржена у суді.

Таким чином, процедура зміни імені (прізвища, власного імені, по батькові) фізичних осіб - громадян України, передбачає попереднє звернення особи до відповідного відділу державної реєстрації актів цивільного стану.

Відповідно до ч.1 ст.259 ЦПК України суди ухвалюють рішення іменем України негайно після закінчення судового розгляду.

Керуючись ст.ст. 12, 13, 76, 81, 89, 200, 206, 259, 264, 265, 268 ЦПК України, ст.ст. 104, 110, 112-113 Сімейного Кодексу України, суд,-

УХВАЛИВ:

Позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу - задовольнити.

Шлюб між ОСОБА_1 та ОСОБА_2 , зареєстрований 23.09.2017 у Виконавчому комітеті Токарівської сільської ради Дергачівського району Харківської області, актовий запис 7- розірвати.

Рішення може бути оскаржено в Харківський апеляційний суд через Дергачівський районний суд Харківської області шляхом подачі апеляційної скарги протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Учасник справи, якому повне рішення не було вручено у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження на рішення суду - якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.

Суддя Л. В. Калиновська