Провадження №2/521/3840/23
У Х В А Л А

про залишення позовної заяви без руху

02 червня 2023 року суддя Малиновського районного суду м. Одеси Роїк Д.Я., розглянувши позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу,

ВСТАНОВИВ:

До Малиновського районного суду м. Одеси надійшла позовна заява з доданими матеріалами через систему «Електронний суд».

Розглянувши матеріали позовної заяви, суд прийшов до висновку про необхідність її залишення без руху з наступних підстав.

Так відповідно до ст.175 ЦПК України у позовній заяві позивач викладає свої вимоги щодо предмета спору та їх обґрунтування. Позовна заява подається до суду в письмовій формі і підписується позивачем або його представником, або іншою особою, якій законом надано право звертатися до суду в інтересах іншої особи.

Однак в порушення вимог ч. 3 ст. 175 ЦПК України позивачем не зазначено офіційної електронної адреси та адреси електронної пошти; доказів, які не можуть бути подані разом із позовною заявою (за наявності); не зазначено попередній (орієнтовний) розрахунок суми судових витрат, які позивач поніс і які очікує понести у зв`язку із розглядом справи.

Позовна заява подана за допомогою системи «Електронний суд». Так, в порушення вищевказаних норм позивачем не додано до позовної заяви доказів надсилання листом з описом вкладення іншим учасникам справи копій поданих до суду документів, а саме відповідачу ОСОБА_3 . Для усунення зазначеного недоліку, позивачу необхідно надати суду докази надсилання копії позовної заяви та копії всіх документів, що додаються до неї відповідачеві ОСОБА_3 .

Відповідно до положень п. 4 Постанови №11 Пленуму Верховного Суду України від 21.12.2007 року до заяви додаються: свідоцтво про реєстрацію шлюбу, копії свідоцтва про народження дітей, довідки щодо розміру заробітку та інших доходів, а також усі необхідні документи відповідно до заявлених вимог.

Згідно статті 19 Закону України «Про Державну реєстрацію актів цивільного стану», повторна видача свідоцтва про державну реєстрацію актів цивільного стану, оригінал якого було вкрадено, загублено, пошкоджено чи знищено, та повторна видача свідоцтва у разі внесення змін до актового запису чи його поновлення здійснюється відділами державної реєстрації актів цивільного стану районних, районних у містах, міських (міст обласного значення), міськрайонних та Головного управління юстиції Міністерства юстиції України в Автономній Республіці Крим, головних управлінь юстиції в областях, містах Києві та Севастополі, а також дипломатичними представництвами та консульськими установами України.

Позивачем, в порушення вимог п. 4 Постанови №11 Пленуму Верховного Суду України від 21.12.2007 року, до матеріалів позовної заяви не додано оригінал свідоцтва про реєстрацію шлюбу.

Позивачем не роз`яснено, які складнощі в отриманні дублікату свідоцтва є у позивача, в порядку ст. 84 ЦПК України, і немає даних про підтвердження цих обставин (відмови органа РАЦС про видачу дублікатів свідоцтв). Позивач може звернутись з паспортом до органу РАЦС за місцем свого перебування за отриманням дублікату свідоцтва про шлюб, яке видається з даних Державного реєстру актів цивільного стану громадян.

Суд враховує практику Європейського суду з прав людини, яка свідчить про те, що право на звернення до суду не є абсолютним і може бути обмеженим, в тому числі і встановленням строків на звернення до суду за захистом порушених прав (справа "Стаббігс та інші проти Великобританії", справа "Девеер проти Бельгії").

У рішенні Європейського суду з прав людини від 18.11.2010 у справі "Мушта проти України" зазначено, що право на суд, одним з аспектів якого є право на доступ до суду, не є абсолютним, воно за своїм змістом може підлягати обмеженням, особливо щодо умов прийнятності скарги на рішення.

Прецедентна практика Європейського суду з прав людини виходить з того, що реалізуючи п. 1 ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод щодо доступності правосуддя та справедливого судового розгляду, кожна держава-учасниця цієї Конвенції вправі встановлювати правила судової процедури, в тому числі й процесуальні заборони і обмеження, зміст яких - не допустити судовий процес у безладний рух.

Залишення позову без руху з зазначених вище підстав не є по своїй суті обмеженням права на доступ до суду, оскільки відповідає вимогам закону та основним засадам цивільного судочинства, та є необхідним для справедливого, неупередженого та своєчасного розгляду та вирішення справи.

Відповідно до ч.1 ст.44 ЦПК України, учасники судового процесу та їхні представники повинні добросовісно користуватися процесуальними правами; зловживання процесуальними правами не допускається.

Відповідно до ч. 1 ст. 185 ЦПК України, суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175 і 177 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

Виходячи з наведеного, вважаю, що позовну заяву слід залишити без руху, надавши позивачу строк для усунення недоліків, зазначених в мотивувальній частині ухвали, який не може перевищувати п`яти днів з дня вручення копії даної ухвали.

На підставі викладеного, керуючись статтями 175, 177, 185 ЦПК України,

УХВАЛИВ:

Позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу - залишити без руху.

Повідомити позивача про необхідність виправити зазначені недоліки позовної на протязі п`яти днів, з дня отримання цієї ухвали. Роз`яснити, що інакше позовна заява буде вважатись неподаною і буде повернута позивачеві.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя