Номер провадження 2/754/2823/23
Справа №754/4402/23
РІШЕННЯ

Іменем України

16 травня 2023 року Деснянський районний суд м. Києва в складі:

Головуючого - судді - Галась І.А.

при секретарі - Париста А.С.

за відсутності сторін

розглянувши позовну заяву Приватного акціонерного товариства «ДТЕК Київські електромережі» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості,

ВСТА НОВИВ:

Представник Приватного акціонерного товариства «ДТЕК Київські електромережі» (місто Київ, вул.. Новокостянтинівська, 20) звернувся до суду з позовом до ОСОБА_1 ( АДРЕСА_1 ), про стягнення заборгованості. Ціна позову - 26207,22 гривні.

Вказані вимоги обґрунтовані тим, що згідно з Витягу з Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань ПрАТ «ДТЕК КИЇВСЬКІ ЕЛЕКТРОМЕРЕЖІ» є правонаступником ПАТ «КИЇВЕНЕРГО».

Так, за адресою: АДРЕСА_1 відкрито особовий рахунок № НОМЕР_1 на ім`я ОСОБА_1 .

Таким чином, ОСОБА_1 , РНОКПП: НОМЕР_2 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , є споживачем електричної енергії за адресою: АДРЕСА_2 .

Відповідач отримує вказані послуги, однак не виконує зобов`язання по їх сплаті, внаслідок чого виникла заборгованість за спожиту електричну енергію за о/р НОМЕР_1 у розмірі 1081,80 грн.

29.09.2022 року уповноваженими представниками ПрАТ «ДТЕК Київські Електромережі» за адресою Відповідача зафіксовано: п.5.5.5 ПРРЕЕ, що відповідає порушенню п. 8.4.2 ПРРЕЕ - «самовільне підключення струмоприймачів до електромережі, що не є власністю ОСР, не санкціоноване ОСР після відключення 27.10.2021 з порушенням схеми обліку. Самовільне підключення виконано дротом від клемної колодки стояка до електропроводки помешкання квартири АДРЕСА_3 відкрито, виявити яке при контрольному огляді можливість існувала.

На підставі виявленого порушення складено Акт про порушення від 29.09.2022 року № 0003112.

08.11.2022 року, у відповідності до вимог ПРРЕЕ, відбулось засідання комісії по розгляду Акту № 003112, що супроводжувалось веденням Протоколу. На засіданні комісії споживач не був присутній.

На даному засіданні комісії прийнято рішення: « Нарахування провести згідно з п.8.4.11 та за формулою №5, визначеного главою 8.4 розділу VІІІ Правил роздрібного ринку електричної енергії, при цьому визначено:

- потужність:7,128 кВт;

- тривалість роботи струмоприймачів протягом доби: 24 год.

- період нарахування: з 30.03.2022-29.09.2022.

Відповідно до проведеного розрахунку, що додається, всього до сплати за не обліковану спожиту електричну енергію підлягає 24588,49 грн.

15.11.2022 року Приватним акціонерним товариством «ДТЕК Київські електромережі» направлено на адресу Відповідача лист про сплату.

Однак, відповіді від Відповідача на вищезазначений лист на адресу Позивача не надходило, та станом на 01.03.2023 заборгованість за спожиту електричну енергію у розмірі 1081,80 грн. та заборгованість за не обліковану електричну енергію у розмірі 24588,49 грн., залишається не сплаченою.

Посилаючись на викладені обставини, представник позивача просить суд: Стягнути на користь Приватного акціонерного товариства «ДТЕК Київські електромережі» з ОСОБА_1 заборгованість за спожиту електричну енергію 1081,80 грн., 3 % річних та інфляційної складової - 536,93 грн., заборгованість за не обліковану електричну енергію - 24588,49 грн. та судовий збір 2684,00 грн.

Ухвалою Деснянського районного суду м. Києва від 06.04.2023 року відкрито провадження в справі за позовом Приватного акціонерного товариства «ДТЕК Київські електромережі» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості. Визначено розгляд справи здійснювати у порядку спрощеного позовного провадження з викликом сторін. Призначено судове засідання по справі.

Представник позивача у судове засідання не прибув, однак, подав до суду заяву про розгляд справи у його відсутність, позовні вимоги підтримав у повному обсязі, проти проведення заочного розгляду та постановлення у справі заочного рішення не заперечував.

Відповідач в судове засідання не з`явився, про час та місце розгляду справи повідомлявся судом належним чином.

Враховуючи викладене та вимоги ст.ст. 279, 280,281 ЦПК України, суд провів заочний розгляд справи за правилами спрощеного позовного провадження, у відсутності відповідача.

Згідно ч. 2 ст. 247 ЦПК України фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснювалося.

Вивчивши подані заяви по суті справи, та дослідивши наявні письмові матеріали справи, суд дійшов до висновку про задоволення вимог позивача з наступних підстав.

Відповідно до вимог ст. 263 ЦПК України судове рішення повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим. Законним є рішення, ухвалене судом відповідно до норм матеріального права із дотриманням норм процесуального права.

Судове рішення має відповідати завданню цивільного судочинства, визначеному цим Кодексом. Обґрунтованим є рішення, ухвалене на підставі повно і всебічно з`ясованих обставин, на які сторони посилаються як на підставу своїх вимог і заперечень, підтверджених тими доказами, які були досліджені у судовому засіданні.

Згідно із статтями 12, 13 ЦПК України цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін, при цьому суд розглядає цивільні справи не інакше як в межах заявлених вимог і на підставі наданих учасниками справи доказів.

Відповідно до вимог статей 76-79 ЦПК України доказуванню підлягають обставини (факти), які мають значення для ухвалення рішення у справі і щодо яких у учасників справи, виникає спір. Доказування по цивільній справі, як і судове рішення не може ґрунтуватися на припущеннях.

Європейський суд з прав людини вказав, що згідно з його усталеною практикою, яка відображає принцип, пов`язаний з належним здійсненням правосуддя, у рішеннях судів та інших органів з вирішення спорів мають бути належним чином зазначені підстави, на яких вони ґрунтуються. Хоча пункт 1 статті 6 Конвенції зобов`язує суди обґрунтовувати свої рішення, його не можна тлумачити як такий, що вимагає детальної відповіді на кожен аргумент. Міра, до якої суд має виконати обов`язок щодо обґрунтування рішення, може бути різною в залежності від характеру рішення (Серявін та інші проти України, № 4909/04, § 58, ЄСПЛ, від 10 лютого 2010 року).

Прецедентна практика Європейського суду з прав людини виходить з того, що реалізуючи п. 1 ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод щодо доступності правосуддя та справедливого судового розгляду кожна держава-учасниця цієї Конвенції вправі встановлювати правила судової процедури, в тому числі й процесуальні заборони і обмеження, змістом яких є не допустити судовий процес у безладний рух.

Судом встановлено, що 29.09.2022 року уповноваженими представниками ПрАТ «ДТЕК Київські Електромережі» за адресою Відповідача зафіксовано: п.5.5.5 ПРРЕЕ, що відповідає порушенню п. 8.4.2 ПРРЕЕ - «самовільне підключення струмоприймачів до електромережі, що не є власністю ОСР, не санкціоноване ОСР після відключення 27.10.2021 з порушенням схеми обліку. Самовільне підключення виконано дротом від клемної колодки стояка до електропроводки помешкання квартири 137 відкрито, виявити яке при контрольному огляді можливість існувала.

На підставі виявленого порушення складено Акт про порушення від 29.09.2022 року № 0003112. Відповідно до проведеного розрахунку з 30.03.2022 по 29.09.2022 рік, вартість не облікованої електричної енергії до стягнення підлягає 24588,49 грн.

Згідно з Витягу з Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань ПрАТ «ДТЕК КИЇВСЬКІ ЕЛЕКТРОМЕРЕЖІ» є правонаступником ПАТ «КИЇВЕНЕРГО» та діє згідно Закону України «Про ринок електричної енергії», нормами Правил роздрібного ринку електричної енергії, затверджених Постановою Національної комісії з питань регулювання електроенергетики України від 14.03.2018 року № 312.

Відповідно до ч. 1 ст. 714 ЦК України за договором постачання енергетичними та іншими ресурсами через приєднану мережу одна сторона (постачальник) зобов`язується надавати другій стороні (споживачеві, абонентові) енергетичні та інші ресурси, передбачені договором, а споживач (абонент) зобов`язується оплачувати вартість прийнятих ресурсів та дотримуватись передбаченого договором режиму її використання, а також забезпечити безпечну експлуатацію енергетичного та іншого обладнання.

Згідно п. 1 Правил користування електричною енергією, затвердженою постановою Національної комісії регулювання електроенергетики України від 04.05.2006 року № 562 врегульовані відносини між громадянами та енергопостачальниками. Правила обов`язкові для виконання всіма споживачами і енергопостачальниками незалежно від форм власності.

ОСОБА_1 мешкає за адресою: АДРЕСА_1 та є споживачем електричної енергії, яку постачає ПрАТ «ДТЕК КИЇВСЬКІ ЕЛЕКТРОМЕРЕЖІ», яке є правонаступником ПАТ «КИЇВЕНЕРГО».

Відповідно до положення ч. 4 ст. 319 ЦК України встановлено, що власність зобов`язує.

Відповідно до ч. 5 ст. 319 ЦК України власник не може використовувати право власності на шкоду правам, свободам та гідності громадян, інтересам суспільства, погіршувати екологічну ситуацію та природні якості землі.

Згідно до ст. 322 ЦК України власник зобов`язаний утримувати майно, що йому належить, якщо інше не встановлено договором або законом.

Згідно зі ст. 526 ЦК України зобов`язання має виконуватися належним чином відповідно до умов договору та вимог цивільного законодавства, а за відсутності таких умов та вимог відповідно до звичаїв ділового обороту та інших вимог, що звичайно ставляться.

Відповідно до ч. 1 ст. 9 Закону України «Про житлово-комунальні послуги» споживач здійснює оплату за спожиті житлово-комунальні послуги щомісяця, якщо інший порядок та строки не визначено відповідним договором. Споживач не звільняється від оплати житлово-комунальних послуг отриманих ним до укладання відповідного договору.

Відповідно до ст. 68 ЖК України наймачі (власники) зобов`язані своєчасно вносити квартирну плату та плату за комунальні послуги.

Відповідно до ст. 56 Закону України «Про ринок електричної енергії», постачання електричної енергії споживачам здійснюється електропостачальниками, які отримали відповідну ліцензію, за договором постачання електричної енергії споживачу.

Згідно п. 3 ч. 3 ст. 58 Закону України «Про ринок електричної енергії», споживач зобов`язаний дотримуватися правил технічної експлуатації, правил безпеки під час експлуатації власних електроустановок, нормативно-правових актів, що регулюють функціонування ринку електричної енергії, та умов укладених договорів.

Згідно ст. 77 Закону України «Про ринок електричної енергії» визначає відповідальність за порушення законодавства, що регулює функціонування ринку електричної енергії. Зокрема, до правопорушень в електроенергетиці відносять: крадіжка електричної енергії, самовільне підключення до об`єктів електроенергетики, споживання електричної енергії без приладів обліку

Постановою Національної комісії, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг, від 14.03.2018 року № 312, затверджено Правила роздрібного ринку електричної енергії, якими врегульовано відносини між громадянами та енергопостачальниками та питання, які виникають під час купівлі-продажу електричної енергії між електропостачальником (електропостачальниками) та споживачем (для власного споживання), а також їх взаємовідносини з іншими учасниками роздрібного ринку електричної енергії, визначеними цими Правилами. Ці Правила є обов`язковими для виконання всіма споживачами і енергопостачальниками незалежно від форм власності.

Відповідно до п. 3.1.1. Правил роздрібного ринку електричної енергії затверджених Постановою Національної комісії з питань регулювання електроенергетики України постачання (продаж) електричної енергії споживачу здійснюється за договором про постачання електричної енергії споживачу обраним споживачем електропостачальником, який отримав відповідну ліцензію, за вільними цінами, крім постачання електричної енергії постачальником універсальної послуги або постачальником «останньої надії».

У п. 1.1.2 ПРРЕЕ дано визначення споживача електричної енергії як особи, у тому числі фізичної особи-підприсмця, або юридичної особи, що купує електричну енергію для власного споживання.

Згідно п. 5.5.5. ПРРЕЕ передбачений обов`язок споживача користуватися електричною енергією виключно на підставі договору: сплачувати за електричну енергію та надані йому послуги відповідно до укладених договорів; за умови неповної оплати за спожиту електроенергію припинити власне електроспоживання відповідно до умов договору: здійснювати оплату рахунків, виставлених на підставі актів про порушення цих Правил та умов договору.

Таким чином, відповідач - є споживачем послуг з постачання електричної енергії, що здійснює ПрАТ «ДТЕК КИЇВСЬКІ ЕЛЕКТРОМЕРЕЖІ». Між позивачем та відповідачем діють зобов`язальні правовідносини про постачання та користування електричною енергією, згідно якого енергопостачальник бере на себе зобов`язання постачати споживачеві електричну енергію, а споживач зобов`язується оплачувати фактично спожиту електричну енергію у терміни, передбачені договором.

Відповідач не скористався своїм процесуальним правом, передбаченим статтею 178 ЦПК України, розрахунки, надані позивачем не оспорив, не подав доказів на їх спростування повне або часткове.

Відповідно до ст. 625 ЦК України боржник не звільняється від відповідальності за неможливість виконання ним грошового зобов`язання.

Відповідно до п. 53 Правил у разі виявлення представником енергопостачальника порушення споживачем правил користування електричною енергією, у тому числі фактів розкрадання електричної енергії, складається акт, який підписується представником енергопостачальника та споживачем. Один примірник акту вручається споживачу, другий залишається у енергопостачальника. Споживач має право внести до акта свої зауваження. У разі відмови споживача від підпису в акті робиться позначка про відмову. Акт вважається дійсним, якщо його підписали три представники енергопостачальника. На підставі акта енергопостачальник має право відповідно до Методики визначення обсягу та вартості електричної енергії, необлікованої внаслідок порушення споживачами правил користування електричною енергією, затвердженої постановою Національної комісії регулювання електроенергетики України від 04.05.2006 року № 562, визначити величину необлікованої електричної енергії.

Так, загальна сума заборгованості за спожиту електричну енергію становить 1081,80 грн. та заборгованість за не обліковану електричну енергію у розмірі 24 588,49 грн. Станом на 01.03.2023 рік дана заборгованість не сплачена.

Аналізуючи зібрані по справі докази в їх сукупності, суд дійшов висновку, що позовні вимоги є підставними та обґрунтованими, а тому такими, що підлягають задоволенню в повному обсязі.

Відповідно до вимог ст. 141 ЦПК України з відповідача на користь позивача підлягають стягненню витрати по сплаті судового збору в сумі 2 684,00 грн.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 10, 12, 19, 43-44, 49, 76-83, 133, 141, 247, 258-260, 263-265, 274-279, 280 ЦПК України, ст. ст. 526, 625, 610, 714 ЦК України, - суд,

УХВАЛИВ:

Позов Приватного акціонерного товариства «ДТЕК Київські електромережі» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості задовольнити.

Стягнути з ОСОБА_1 ,( ІНФОРМАЦІЯ_2 , РНОКПП: НОМЕР_2 , АДРЕСА_1 ) на користь Приватного акціонерного товариства «ДТЕК Київські електромережі» заборгованість за спожиту електричну енергію в розмірі 1081 гривня 80 копійок, 3% річних та інфляційної складової у розмірі 536 гривень 93 копійки, заборгованість за необліковану електричну енергію в розмірі 24588 гривень 49 копійок та судовий збір у розмірі 2684 гривні.

Заочне рішення може бути переглянуте судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача, поданою протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Учасник справи, якому повне заочне рішення суду не було вручене у день його проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на подання заяви про його перегляд - якщо така заява подана протягом двадцяти днів з дня вручення йому повного заочного рішення суду.

Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Учасник справи, якому повне рішення суду не було вручено у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження рішення суду - якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.

У разі залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення заочне рішення може бути оскаржене в загальному порядку, встановленому цим Кодексом. У цьому разі строк на апеляційне оскарження рішення починає відраховуватися з дати постановлення ухвали про залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення.

Заочне рішення набирає законної сили, якщо протягом строків, встановлених цим кодексом, не подані заява про перегляд заочного рішення або апеляційна скарга, або якщо рішення залишено в силі за результатами апеляційного розгляду справи.

Суддя І.А.Галась