22.05.2023 Справа № 756/2459/21
Унікальний № 756/2459/21
Провадження № 2/756/285/23
I М Е Н Е М У К Р А Ї Н И
22 травня 2023 року Оболонський районний суд м. Києва в складі:
головуючого судді - Шевчука А.В.‚
за участю секретаря - Марценюк А.І.,
розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Києві цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до Акціонерного товариства «Державний ощадний банк України» про повернення коштів,-
У грудні 2021 року ОСОБА_1 звернувся до Оболонського районного суду м. Києва із позовом до АТ «Державний ощадний банк України», у якому просить стягнути з останніх грошові кошти, які викрадені з пенсійного рахунку позивача у розмірі 40 410,00 грн.
Позовні вимоги позивач обґрунтовує тим, що є клієнтом АТ «Державний ощадний банк України», має відкритий власний картковий рахунок (пенсійна картка).
Позивач вказує, що 18.11.2020 року з його карткового рахунку несанкціоновано знято двома транзакціями з комісією загальну суму у розмірі 40 410,00 грн. Дізнавшись про несанкціоновану операцію, він одразу звернувся до відповідача із заявою про незгоду з транзакціями, і просив забезпечити повернення йому грошових коштів. Однак до теперішнього часу відповідачем грошові кошти не повернуті та на рахунок позивача не зараховані.
Позивач в судове засідання не з`явився, про час та дату судового розгляду справи повідомлявся належним чином. В матеріалах справи міститься клопотання, в якому позивач підтримує позовні вимоги та просить суд проводити розгляд справи за його відсутності.
Представник відповідача надав суду заяву про розгляд справи за його відсутності, в якій заперечував проти задоволення позову, з підстав наведених у відзиві, просив у позові відмовити.
Суд, перевіривши матеріали справи та дослідивши надані докази, встановив наступне.
Між АТ «Ощадбанк» та позивачем було укладено Договір комплексного банківського обслуговування фізичних осіб та відкриття поточного рахунку з використанням електронного платіжного засобу (платіжної картки), шляхом підписання Заяви про приєднання №2581710 від 19.12.2015 року (далі а текстом - ДКБО). На виконання вказаного договору позивачу був відкритий рахунок № НОМЕР_1 ( НОМЕР_2 - рахунок змінено в зв`язку з переходом банківської системи України на новий формат рахунків IBAN, на виконання вимог постанови правління НБУ від 28.12.2018 року №162 «Про запровадження міжнародного номера банківського рахунку (IBAN) в Україні) у національній валюті України (Заяви про приєднання №2581710 від 19.12.2015 року додана позивачем до позовної заяви).
Відповідно до п.3.1. Заяви про приєднання №2581710 від 19.12.2015, шляхом підписання цієї заяви про приєднання до договору, клієнт беззастережно приєднується до договору в редакції, яка на день підписання цієї заяви про приєднання розміщена на інтернет-сторінці Банку www.oschadbank.ua та укладає з банком договір, складовою частиною якого є умови договору банківського рахунку.
Згідно п.5.6. Заяви про приєднання №2581710 від 19.12.2015, Клієнт усвідомлює, що ця заява про приєднання рівною мірою поширюється на всі продукти та послуги, що будуть надаватись банком клієнту в майбутньому в рамках цієї заяви про приєднання, тарифів та договору.
Відповідно до частини першої статті 1066 ЦК України за договором банківського рахунка банк зобов`язується приймати і зараховувати на рахунок, відкритий клієнтові (володільцеві рахунка), грошові кошти, що йому надходять, виконувати розпорядження клієнта про перерахування і видачу відповідних сум з рахунка та проведення інших операцій за рахунком.
Згідно частини першої статті 1071 ЦК України банк може списати грошові кошти з рахунка клієнта на підставі його розпорядження.
Статтею 1073 ЦК України передбачено, що у разі несвоєчасного зарахування на рахунок грошових коштів, що надійшли клієнтові, їх безпідставного списання банком з рахунка клієнта або порушення банком розпорядження клієнта про перерахування грошових коштів з його рахунка банк повинен негайно після виявлення порушення зарахувати відповідну суму на рахунок клієнта або належного отримувача, сплатити проценти та відшкодувати завдані збитки, якщо інше не встановлено законом.
Законом України «Про платіжні системи та переказ коштів в Україні» (далі - Закон) визначаються загальні засади функціонування платіжних систем і систем розрахунків (далі - платіжні системи) в Україні, поняття та загальний порядок проведення переказу коштів у межах України, встановлює відповідальність суб`єктів переказу, а також визначає загальний порядок здійснення нагляду (оверсайта) за платіжними системами.
Згідно пункту 1.27 статті 1 Закону платіжна картка - електронний платіжний засіб у вигляді емітованої в установленому законодавством порядку пластикової чи іншого виду картки, що використовується для ініціювання переказу коштів з рахунка платника або з відповідного рахунка банку з метою оплати вартості товарів і послуг, перерахування коштів зі своїх рахунків на рахунки інших осіб, отримання коштів у готівковій формі в касах банків через банківські автомати, а також здійснення інших операцій, передбачених відповідним договором;
Відповідно до частини третьої статті 6 Закону порядок відкриття банками рахунків та їх режими визначаються Національним банком України. Умови відкриття рахунка та особливості його функціонування передбачаються в договорі, що укладається між банком і його клієнтом - власником рахунка.
Із матеріалів справи вбачається, що 18.11.2020 року з рахунку позивача відбулись перекази котів на рахунки банків АТ «Оксі (Спорт) банк» та АТ «А-банк». Загальна сума операцій 40 000,00 грн. (без врахування комісії).
Вищевказані операції проведено після успішного входу на Інтернет ресурс Банку Ощад 24/7, для чого необхідно було ввести одноразовий пароль (ПІН-код), який було надіслано на особистий (фінансовий) мобільний номер позивача.
Із звернення позивача від 24.11.2020 року вбачається, що (після завершення трансакцій) до відділення банку щодо проведених транзакцій на суму: 40 000.00 грн. (без врахування комісії), за операції, які були здійснені 18.11.2020 року структурними підрозділами AT «Ощадбанк» було проведено перевірку та виявлено, що 18.11.2020 ркоу переказ коштів з рахунку позивача було здійснено з використанням Інтернет ресурсу, операції проведено коректно. В зазначеному зверненні позивач визнав, що здійснював дзвінок на номер в повідомленні з текстом, що картку заблоковано, після чого невідомі заволоділи коштами з його рахунку (додано позивачем до позовної заяви).
Про результати розгляду звернення від 24.11.2020 року та 04.12.2020 року, позивача було повідомлено листом №100.10-2-07/8642 від 04.12.2020 та №100.10-2-07/8874 від 17.12.2020, зазначені листи були повернуті AT «Укрпошта» до банку без вручення у зв`язку з закінченням терміну зберігання в яких зазначено, що провівши Детальний аналіз та перевірку, було встановлено, що переказ коштів з рахунку було здійснено через Mobile-банкінг Ощад 24/7. Проведені операції 18.11.2020 року були здійснені за результатами успішного входу до системи дистанційного банківського обслуговування (далі ДБО), процес підключення до ДБО потребує обов`язкової ідентифікації Клієнта, яка здійснюється в першу чергу за допомогою логіна та паролю до входу в систему, які клієнт самостійно встановлює на відповідному захищеному ресурсі. Додатково, здійснення будь-якої фінансової трансакції в ДБО можливе з обов`язковим введенням одноразового цифрового паролю, який відправляється на вказаний Клієнтом фінансовий номер мобільного телефону.
Вивчення та аналіз документів з авторизації у спірних трансакціях свідчить про те, що вони дійсно мали місце, операції проводились з використанням інтернет ресурсу та їх було проведено коректно з використанням усіх необхідних реквізитів платіжної картки банку, а саме: логіну та паролю до ДБО, одноразових паролів надісланих на фінансовий номер клієнта, номеру картки, строк дії. CVV2/CVC2, які відомі виключно клієнту. Операції підтверджено випискою по рахунку клієнта.
Згідно витягу з автоматизованої системи AT «Ощадбанк» про надходження СМС- повідомлень (електронний протокол) вбачається, що 18.11.2020 року о 18:37:13 на фінансовий номер позивача, який вказаний клієнтом як фінансовий, надходили СМС-повідомлення із кодом для реєстрації в системі «Ощад 24/7». Після активації на телефоні та в системі «Ощад 24/7» сервісу «finger print» (відбиток пальця), про що на зазначений номер телефону було надіслано СМС о 12:45:08, дозвіл на виконання операцій в системі «Ощад 24/7» здійснювався за допомогою відбитка пальця, що сканувався та перевірявся за допомогою операційної системи телефону, з якого виконувалися операції у мобільному банкінгу.
Для реєстрації в системі «Ощад 24/7» необхідно ввести номер картки, термін її дії та СVС2-код, що в свою чергу є ідентифікацією платіжного засобу, а ідентифікацією клієнта є відправлення банком коду підтвердження реєстрації на фінансовий номер клієнта. В подальшому для входу в систему «Ощад 24/7» використовується логін та пароль.
За договором клієнт несе ризики щодо можливої авторизації сторонньою особою у мобільних додатках, будь-яку особу, що використала біометрію як засіб ідентифікації клієнта для доступу до системи ДБО, банк вважає клієнтом та не несе відповідальності за дії особи, також сторони домовилися, що послідовне введення одноразового цифрового паролю, триманого на номер мобільного телефону, є аналогом власноручного підпису клієнта.
Крім того, згідні п.9.16 ДКБО, Клієнт несе ризик та негативні наслідки передачі ним третій особі мобільного телефону, номер якого визначений у заяві, їх втрати, незаконного оволодіння ними, а також ризик технічного перехоплення інформації, направленої на номер мобільного телефону клієнта.
Відповідності до ДКБО та правил, система дистанційного банківського обслуговування (далі - ДБО) - це сукупність технічних засобів та програмного забезпечення таких як WEB - банкінг «Ощад 24/7» / Mobile-банкінг «Ощад 24/7», впровадженого в банку, що дозволяють без відвідування клієнтом банку за допомогою дистаннійних каналів зв`язку, визначених в документації до системи ДБО, та через сайт або мобільний телефон здійснювати операції за картковим рахунком. Депозитним рахунком на підставі електронних документів клієнта, в тому числі створювати та підписувати електронні документи клієнта, отримувати банківські виписки, довідкову інформацію за вищевказаними рахунками, а також отримувати інші послуги, передбачені в документації до системи ДБО.
Позивач мав та має можливість доступу до ДБО будь-яким зручним для нього способом.
Порядок розрахунку платіжними картками в мережі Інтернет регулюється правилами міжнародних платіжних систем. За загальним алгоритмом при розрахунку держателем платіжної картки в мережі Інтернет, останній має виконати вимоги щодо введення інформації, що зазначена на картці: номер картки, строк дії та CVC або CVV-2. Особливість технології операції переказу через МПС полягає в тому, що операція проводиться в два етапи: першим етапом є створення авторизаційного документа на позитивне блокування коштів по картці клієнта, завдяки чому сума переказу стає доступною клієнту; другим етапом є створення фінансового документу на підставі клірингової інформації від МПС та проведення розрахунків.
Важливим є незворотність повернення/зупинення операції, що була проведена із дотримання усіх правил МПС, та відсутності юридичної, чи практичної змоги AT «Ощадбанк» повернути кошти на рахунок клієнта після проведення такої успішної операції.
Компрометація банківської картки клієнта - ситуація, при якій реквізити банківської карти (номер банківської картки, строк дії банківської, CVV/CVC2) стають відомі іншій особі, в результаті чого її подальше використання може призвести до несанкціонованого списання коштів з рахунку.
З графіку отриманих смс повідомлень (Додаток №5 а.с. 47) вбачається, що активації на телефоні та в системі «Ощад 24/7» сервісу «finger print» (відбиток пальця) передували CMC повідомлення із верифікаційним кодом (одноразовим цифровим ПІН паролем), без введення якого активація сервісу не могла бути завершена.
Згаданий код міг бути відомий тільки особі, яка здійснювала операції з платіжною карткою, а саме позивачу.
Клієнт персонально відповідає за зберігання і не розголошення третім особам авторизаційних та ідентифікаційних даних при роботі ДБО, компрометацію ідентифікаційних/авторизаційних даних за допомогою вірусів і програм-шпигунів на персональному програмному забезпеченні клієнта. Банк не несе відповідальності за операції з картковим рахунком клієнта при розголошенні третім особам авторизаційних та ідентифікаційних даних, відсутності сертифікованого антивірусного забезпечення.
Банк не несе відповідальності за збитки, завдані клієнту не з вини банку внаслідок користування системами WEB-банкінг «Ощад 24/7» та/або Mobile-банкінг «Ощад 24/7».
Згідно ст. 81 ЦПК України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог та заперечень.
Враховуючи вищенаведене, судом встановлено, що операції з використанням інтернет ресурсу проведено коректно з використанням усіх необхідних реквізитів платіжної картки, що свідчить про відсутність вини банку у виконанні розпорядження клієнта щодо перерахунку коштів з його рахунку. Ініціювання переказів по картці позивача було здійснено шляхом електронної ідентифікації електронного платіжного засобу клієнта.
Більше того, позивач у позовній заяві підтверджує, що в день списання коштів здійснював спілкування з сторонніми особами, які видавались представниками банку, та повідомляв останнім дані, повязані з платіжною карткою.
Таким чином, враховуючи, що операції з переказу коштів була здійснені з використанням реквізитів платіжної картки, у тому числі CVV-коду, які відомі тільки власнику картки, АТ «Ощадбанк» не повинен нести відповідальність за дані операції, а тому у задоволенні позовних вимог потрібно відмовити.
На підставі викладеного, керуючись ст. ст. 1066, 1071 ЦК України, ст. ст. 12, 19, 81, 82, 89, 141, 258, 259, 263, 264, 265, 280-282 ЦПК України, суд, -
У задоволенні позовних вимог ОСОБА_1 до Акціонерного товариства «Державний ощадний банк України» про повернення коштів - відмовити.
Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закритті апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідком апеляційного перегляду.

Апеляційна скарга на рішення суду подається безпосередньо до суду апеляційної інстанції протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

Якщо в судовому засіданні було проголошено лише вступну та резолютивну частину судового рішення зазначений строк обчислюється з дня складення повного тексту судового рішення.

Суддя А.В. Шевчук