ДАРНИЦЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД М.КИЄВА
провадження № 2/753/5981/23
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"18" серпня 2023 р. м. Київ,

Суддя Дарницького районного суду м. Києва Заставенко М.О., розглянувши клопотання ОСОБА_1 про розгляд справи за позовом Акціонерного товариства Комерційний банк "Приватбанк" до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості в порядку загального позовного провадження,

ВСТАНОВИВ:

12.07.2023 до Дарницького районного суду м. Києва надійшла позовна заява Акціонерного товариства Комерційний банк "Приватбанк" до ОСОБА_1 , про стягнення заборгованості, у якій представник позивача за довіреністю ОСОБА_2 просить суд стягнути з відповідача на користь позивача заборгованість станом на 28.05.2023 за кредитним договором б/н від 17.01.2019 у розмірі 66 435,36 грн, а також витрати по сплаті судового збору.

Ухвалою від 24.07.2023 відкрито провадження у справі за правилами спрощеного позовного провадження, без повідомлення сторін за наявними у справі матеріалами.

Ухвалою від 09.08.2023 повернуто відповідачу відзив.

16.08.2023 електронними засобами зв`язку на офіційну електронну адресу суду від відповідача надійшло клопотання про розгляд справи в порядку загального позовного провадження, у якому відповідач вказує, що на її думку для правильного врегулювання спору дана справа потребує детального розгляду, а саме встановлення строку повернення кредиту, загальної суми та методу обчислення, наявності форс мажорних обставин.

Розглядаючи клопотання, суддя доходить наступного висновку.

Частиною 1 ст. 277 ЦПК України визначено, що питання про розгляд справи в порядку спрощеного позовного провадження суд вирішує в ухвалі про відкриття провадження у справі.

Вирішуючи питання про те, за якими правилами позовного провадження (загального чи спрощеного) буде розглядатися справа, як це передбачено п. 4 ч. 1 ст. 187 ЦПК України, суд взяв до уваги, зокрема виходив з ціни позову (яка не перевищує двісті п`ятдесят розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого станом на 1 січня календарного року, в якому подана відповідна заява - 66 435,36 грн), критерії, визначені ст. 11, ч. 3 ст. 274 ЦПК України, а також те, що дана справа не підпадає під категорії, визначені ч. 4 ст. 274 ЦПК України, у зв`язку з чим суд визнав таку справу малозначною, як таку, що є справою незначної складності.

З урахуванням зазначеного суд визначив порядок розгляду даної справи в порядку спрощеного позовного провадження без повідомленням сторін, за наявними у справі матеріалами.

Відповідно до 4 ст. 277 ЦПК України якщо відповідач в установлений судом строк подасть заяву із запереченнями проти розгляду справи в порядку спрощеного позовного провадження, суд залежно від обґрунтованості заперечень відповідача постановляє ухвалу про: залишення заяви відповідача без задоволення; розгляд справи за правилами загального позовного провадження та заміну засідання для розгляду справи по суті підготовчим засіданням.

Статтею 11 ЦПК України передбачено, що суд визначає в межах, встановлених цим Кодексом, порядок здійснення провадження у справі відповідно до принципу пропорційності, враховуючи: завдання цивільного судочинства; забезпечення розумного балансу між приватними й публічними інтересами; особливості предмета спору; ціну позову; складність справи; значення розгляду справи для сторін, час, необхідний для вчинення тих чи інших дій, розмір судових витрат, пов`язаних із відповідними процесуальними діями, тощо.

Крім цього, суд враховує, що перелік справ, які в обов`язковому порядку підлягають розгляду в порядку загального позовного провадження наведено у ч. 4 ст. 274 ЦПК України.

Справа, що є предметом розгляду, до категорій спорів, для яких законом передбачено розгляду в порядку зального позовного провадження, не відноситься.

Згідно з ч. 3 ст. 274 ЦПК України при вирішенні питання про розгляд справи в порядку спрощеного або загального позовного провадження суд враховує: 1) ціну позову; 2) значення справи для сторін; 3) обраний позивачем спосіб захисту; 4) категорію та складність справи; 5) обсяг та характер доказів у справі, в тому числі чи потрібно у справі призначити експертизу, викликати свідків тощо; 6) кількість сторін та інших учасників справи; 7) чи становить розгляд справи значний суспільний інтерес; 8) думку сторін щодо необхідності розгляду справи за правилами спрощеного позовного провадження.

Клопотання відповідача мотивовано тим, що на її думку для правильного врегулювання спору дана справа потребує детального розгляду, а саме встановлення строку повернення кредиту, загальної суми та методу обчислення, наявності форс мажорних обставин.

Проте, усе перелічене підлягає встановленню саме на підставі письмових доказів, які суд детально досліджує під час ухвалення рішення в порядку спрощеного позовного провадження за наявними у справі матеріалами

Відповідно до вимог ч.ч. 1, 2 ст. 174 ЦПК України при розгляді справи судом у порядку позовного провадження учасники справи викладають письмово свої вимоги, заперечення, аргументи, пояснення та міркування щодо предмета спору виключно у заявах по суті справи, визначених цим Кодексом. Заявами по суті справи є: позовна заява; відзив на позовну заяву (відзив); відповідь на відзив; заперечення; пояснення третьої особи щодо позову або відзиву.

Суд наголошує, що спрощене провадження спрямоване на всебічний, повний та об`єктивний розгляд справи з дослідженням всіх наданих сторонами доказів, вивченням всіх заяв сторін по суті справи, тобто спрощене провадження без повідомлення сторін не є провадженням в якому розглядаються безспірні вимоги.

Відповідач не позбавлений можливості викласти свої доводи, аргументи, міркування, заперечення у письмових заявах по суті справи, надавати суду свої докази на спростування позовних вимог у строки, визначені судом, та в повній мірі користується правами, передбаченими ЦПК України.

Усі наявні у сторін докази безперешкодно можуть бути надані ними суду в межах розгляду справи за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін.

З наявних матеріалів справи необхідності проведення підготовчого судового засідання не вбачається. Характер спірних правовідносин та предмет доказування у справі не вимагають здійснення судового розгляду в порядку загального позовного провадження.

Як зазначено, зокрема, в ухвалі Великої Палати Верховного суду від 14.05.2019 у справі № 522/7636/14-ц (провадження № 14-636цс18), бажання сторони у справі викласти під час публічних слухань свої аргументи, які висловлені нею в письмових та додаткових поясненнях, не зумовлюють необхідність призначення до розгляду справи з викликом її учасників.

Зважаючи на вищевикладене, підстави для задоволення клопотання відповідача про розгляд справи в порядку загального позовного провадження - відсутні.

Враховуючи наведене, керуючись ст. 12, 13, 43, 49, 174, 258-261, 277, 279 ЦПК України, суд,

У Х В А Л И В:

У задоволенні клопотання ОСОБА_1 про розгляд справи за позовом Акціонерного товариства Комерційний банк "Приватбанк" до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості в порядку загального позовного провадження - відмовити.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання та оскарженню не підлягає.

Суддя М.О.Заставенко