Провадження № 22-ц/812/557/23 Головуючий суду першої інстанції Чернявська Я.А.
Суддя-доповідач апеляційного суду Царюк Л.М.
П О С Т А Н О В А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

30 травня 2023 року м. Миколаїв Справа № 488/1077/19

Миколаївський апеляційний суд у складі колегії суддів судової палати в цивільних справах:

головуючого Царюк Л.М.,

суддів: Базовкіної Т.М., Яворської Ж.М.,

при секретарі судового засідання Андрієнко Л.Д.,

за участю позивача ОСОБА_1 ,

представника відповідача ОСОБА_2 ОСОБА_3

третьої особи ОСОБА_4 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні цивільну справу за апеляційною скаргою ОСОБА_1 на ухвалу Корабельного районного суду м. Миколаєва від 06 квітня 2023 року, постановлену під головуванням судді Чернявської Я.А., в залі судового засідання в м. Миколаїв, за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , ОСОБА_5 , ОСОБА_6 , ОСОБА_7 , третіх осіб, які не заявляють самостійних вимог щодо предмета спору приватного нотаріуса Миколаївського міського нотаріального округу Горбурова Кирила Євгеновича, приватного нотаріуса Миколаївського міського нотаріального округу Іваненко Світлани Василівни, Головного територіального управління юстиції у Миколаївській області, ОСОБА_4 про скасування свідоцтв про право власності, визнання недійсними договорів купівлі-продажу та скасування державної реєстрації,

В С Т А Н О В И В:

14 березня 2019 року ОСОБА_1 звернулась до суду з позовом, який уточнила в подальшому, до ОСОБА_2 , ОСОБА_5 , ОСОБА_6 , третіх осіб, які не заявляють самостійних вимог щодо предмета спору приватного нотаріуса Миколаївського міського нотаріального округу Горбурова Кирила Євгеновича, приватного нотаріуса Миколаївського міського нотаріального округу Іваненко Світлани Василівни, Головного територіального управління юстиції у Миколаївській області, ОСОБА_4 про скасування свідоцтв про право власності, визнання недійсними договорів купівлі-продажу та скасування державної реєстрації.

Ухвалою Корабельного районного суду м. Миколаєва від 18 листопада 2019 року до участі у справі у якості співвідповідача залучено ОСОБА_7 .

Доводи позову обґрунтовано тим, що вона є співвласником частки цілого житлового будинку з господарськими будівлями та спорудами по АДРЕСА_1

Відповідач ОСОБА_2 була співвласником частки вказаного житлового будинку.

ОСОБА_4 також є співвласником частки вказаного будинку.

30 листопада 2017 року з відповіді Комунального підприємства «Миколаївське міжміське бюро технічної інвентаризації» (далі - КП «ММБТІ») вона дізналась, що здійснено поділ частки житлового будинку по АДРЕСА_1 , що належала ОСОБА_2 , відповідно до рішення виконкому Миколаївської міської ради від 14 листопада 2014 року надані окремі адреси, зокрема, АДРЕСА_2 та АДРЕСА_3 .

На підставі вищезазначеного рішення виконкому Миколаївської міської ради ОСОБА_2 зареєструвала за собою право власності на спірні об`єкти нерухомості та отримала свідоцтво про право власності на нерухоме майно.

ОСОБА_5 та ОСОБА_6 відповідно до договорів купівлі-продажу, укладеним між ними та ОСОБА_2 є новими власниками буд АДРЕСА_1 .

Рішенням Миколаївського окружного адміністративного суду від 21 листопада 2018 року, що набрало законної сили 15 лютого 2019 року, пункти 18 і 19 рішення виконкому Миколаївської міської ради № 1050 від 14 листопада 2014 року щодо надання об`єктам нерухомого майна, що утворились в результаті поділу по АДРЕСА_2 і АДРЕСА_1 визнані протиправними та скасовані.

Під час розгляду цієї справи та з наданих виконкомом Миколаївської міської ради копій відповідних матеріалів, встановлено, що ОСОБА_2 надала виконкому Миколаївської міської ради підроблений акт про фактичне користування співвласниками житловим будинком по АДРЕСА_1 від 07 жовтня 2014 року.

В зв`язку з набранням судовим рішенням у справі № 814/1550/18 законної сили підлягають скасуванню й свідоцтва про право власності видані на підставі скасованих пунктів 18 і 19 рішення виконкому Миколаївської міської ради № 1050 на об`єкти нерухомого майна по АДРЕСА_2 та АДРЕСА_1 .

В травні 2019 року позивач дізналась, що відповідач ОСОБА_6 , уклавши договір дарування, подарувала ОСОБА_7 належний їй житловий будинок по АДРЕСА_3 .

Посилаючись на викладене, ОСОБА_1 просила суд:

- скасувати свідоцтво про право власності, серія та номер: НОМЕР_1 на житловий будинок літ «А-1» з господарськими будівлями та спорудами по АДРЕСА_1 , видане 03 грудня 2014 року реєстраційною службою Миколаївського міського управління юстиції в Миколаївській області та свідоцтво про право власності на житловий будинок літ «А-1» по АДРЕСА_2 про визнання права власності за ОСОБА_2 ;

- визнати недійсним договір купівлі-продажу житлового будинку по АДРЕСА_2 від 15 січня 2018 року укладений між ОСОБА_2 та ОСОБА_5 посвідчений приватним нотаріусом Горбуровим К.Є. та договір купівлі-продажу житлового будинку по АДРЕСА_1 від 31 травня 2018 року, укладений між ОСОБА_2 та ОСОБА_6 , посвідчений приватним нотаріусом Іваненко С.В.

- визнати недійсним договір дарування житлового будинку з господарськими будівлями та спорудами по АДРЕСА_1 від 19 жовтня 2018 року укладений між ОСОБА_6 та ОСОБА_7 , посвідчений приватним нотаріусом Іваненко С.В.

- скасувати рішення про державну реєстрацію прав та їх обтяжень індексний номер 43574114 від 19 жовтня 2018 року права власності на житловий будинок по АДРЕСА_1 та рішення про державну реєстрацію прав та їх обтяжень індексний номер 39204915 від 15 січня 2018 року на житловий будинок по АДРЕСА_2 .

Відповідно до ухвали Корабельного районного суду м. Миколаєва від 04 квітня 2019 року судом відкрито провадження у справі та визначено розгляд справи здійснювати у загальному позовному провадженні. Також зазначено, що на виконання вимог частини 1 статті 189 ЦПК України розпочато підготовче провадження, дата судового засідання якого визначена 21 травня 2019 року о 14.30 год.

Підготовче засідання неодноразово відкладалося та до теперішнього часу підготовче провадження не закінчено (триває чотири роки).

06 квітня 2023 року ОСОБА_2 , в інтересах якої діє адвокат Кірюхін О.М., подала до суду клопотання про призначення у справі судової почеркознавчої криміналістичної експертизи.

Своє клопотання мотивував тим, що на виконання ухвали суду про витребування доказів від 19 жовтня 2021 року виконавчим комітетом Миколаївської міської ради надано документи, які є додатком до його рішення від 14 листопада 2021 ороку №1050.

У зв`язку з отриманням судом першої інстанції оригіналів документів, виникли передумови для призначення та проведення судової експертизи, оскільки без цього вирішити справу по суті неможливо.

Посилаючись на викладене, ОСОБА_2 просила суд призначити у справі судову почеркознавчу криміналістичну експертизу, проведення якої доручити експертам Миколаївського науково-дослідного експертно-криміналістичного центру МВС України, витрати за яку покласти на нею.

На вирішення експертів поставити наступні питання:

Чи виконано підписи на акті КП «ММБТІ» від 07 жовтня 2014 року та на кресленнях розподілу земельної ділянки, виконаних згідно з замовленням від 10 січня 2014 року № 100114 від імені ОСОБА_1 та ОСОБА_4 тими особами, від імені яких вони зазначені, чи іншими особами (іншою особою)?

Чи відповідає відтиск печаті КП «ММБТІ» на акті від 07 жовтня 2014 року печаті цього підприємства та чи є він оригінальним ?

Ухвалою Корабельного районного суду м. Миколаєва від 06 квітня 2023 року клопотання ОСОБА_2 , в інтересах якої діяв адвокат Кирюхін О.М. про призначення судової почеркознавчо-криміналістичної експертизи задоволено.

Призначено судову почеркознавчу криміналістичну експертизу, на вирішення якої поставлені наступні питання:

Чи виконано підписи на акті КП «ММБТІ» від 07 жовтня 2014 року та на кресленнях розподілу земельної ділянки, виконаних згідно з замовленням від 10 січня 2014 року № 100114 від імені ОСОБА_1 та ОСОБА_4 тими особами, від імені яких вони зазначені, чи іншими особами (іншою особою)?

Чи відповідає відтиск печаті КП «ММБТІ» на акті від 07 жовтня 2014 року печаті цього підприємства та чи є він оригінальним?

На час проведення експертизи провадження у справі зупинено.

Проведення експертизи доручено експертам Миколаївського науково-дослідного експертно-криміналістичного центру МВС України.

У розпорядження експертів надано матеріали цієї цивільної справи.

Зазначено викликати позивача ОСОБА_8 та третю особу ОСОБА_4 для відібрання експериментальних зразків підпису.

В цій же ухвалі вирішено клопотання ОСОБА_1 про закриття підготовчого провадження у справі та призначення справи до розгляду по суті.

Ухвала суду мотивована тим, що оскільки в клопотанні доведено, що для з`ясування всіх обставин, що мають значення для правильного вирішення справи, необхідні спеціальні знання у сфері іншій, ніж право, і відповідних висновків експертів з цього питання суду не надано, отже є необхідність у призначенні у справі експертизи.

Не погодившись з ухвалою суду, в частині призначення по справі експертизи, ОСОБА_1 подала апеляційну скаргу, де посилаючись на незаконність та необґрунтованість оскаржуваної ухвали, просила її скасувати.

Апеляційна скарга мотивована тим, що справа розглядається судом першої інстанції тривалий час.

Після подання 03 квітня 2023 року позивачем до суду заяви (клопотання) про закриття підготовчого провадження, 06 квітня 2023 року від представника відповідача ОСОБА_2 ОСОБА_3 до суду надійшло несподіване та необґрунтоване клопотання про призначення судової почеркознавчо-криміналістичної експертизи, яке задоволене судом.

Заявник не погоджується із призначенням експертизи, оскільки судом не зазначено з яких міркувань, порушуючи процесуальні строки стадії підготовчого провадження та розумні строки розгляду справи в цілому, а головне взагалі не зазначено які саме обставини, що входять до предмета доказування та встановлення яких потребує наявних у експерта спеціальних знань, викликають необхідність призначення такої експертизи.

Враховуючи рішення Миколаївського окружного адміністративного суду по справі № 814/1550/18, в якій ОСОБА_2 приймала участь, що набрало законної сили, і яким були встановлені обставини того, що ОСОБА_1 та ОСОБА_4 не підписували акт КП «ММБТІ» від 07 жовтня 2014 року, судом не наводяться міркування не прийняття таких встановлених обставин та призначення почеркознавчої експертизи вказаного документа.

Так само судом не наводяться мотиви призначення експертного дослідження відтиску печатки КП «ММБТІ» на акті КП «ММБТІ» від 07 жовтня 2014 року у співвідношенні прав та обов`язків позивача та відповідачів, враховуючи, що така печатка не належить і ніколи не належала позивачу, та наявність або відсутність такого відбитку не може свідчити про волевиявлення сторін.

Тривале підготовче провадження, не обґрунтоване клопотання представника відповідача ОСОБА_2 подане через 4 роки з моменту відкриття провадження та невмотивована ухвала суду від 06 квітня 2023 року свідчить про порушення норм та положень процесуального законодавства України, що не може вважатися дотриманням принципів Верховенства права.

Не погодившись з апеляційною скаргою ОСОБА_2 , в інтересах якої діяв адвокат Кірюхін О.М., надала відзив на апеляційну скаргу.

У відзиві зазначено, що порушення судом першої інстанції строків підготовчого провадження обумовлено сугубо об`єктивними причинами, а не діями будь-якої зі сторін, і для цієї справи ці строки з врахуванням усіх вищевикладених обставин є розумними під час участі у справі адвоката Яценко М.М. це питання між ними не стояло.

Твердження в апеляційній скарзі про те, що ОСОБА_2 нібито «приймала участь» у розгляді Миколаївським окружним адміністративним судом справи № 814/1550/18 не відповідає дійсності та спростовується самим рішенням суду у тій справі, згідно з яким аналогічне цієї справі експертне дослідження у ній судом не призначалось та не проводилось. Вочевидь, що якби ОСОБА_2 приймала участь у розгляді тієї справи, то ще тоді б нею було заявлене відповідне клопотання для дослідження цих обставин та вона мала б можливість оскаржити рішення в тій справі в апеляційному порядку.

З`явленню клопотання про призначення експертизи у справі передувала робота по збору тих доказів, яких не було у розпорядженні ОСОБА_2 , і це повністю відповідає вимогам статей 12, 81, 83, 178 ЦПК України. Як тільки оригінали цих письмових доказів з`явились у справі таке клопотання згідно з вимогами статей 43, 64, 103 ЦПК України було заявлено, а вирішення цього процесуального питання судом повністю відповідає завданням підготовчого провадження та основним засадам цивільного судочинства.

Відповідач ОСОБА_7 у своєму відзиві на апеляційну скаргу зазначала, що повністю підтримує доводи викладені у відзиві ОСОБА_2 та просила апеляційну скаргу залишити без задоволення, а ухвалу суду першої інстанції без змін.

На день слухання справи від інших учасників справи відзиву на апеляційну скаргу не надходило.

Заслухавши доповідь судді-доповідача, пояснення осіб, які брали участь у розгляді справи, перевіривши матеріали справи та обговоривши доводи скарги, колегія суддів дійшла висновку, що апеляційна скарга підлягає задоволенню, виходячи з наступного.

За приписами частини 1 статті 367 ЦПК України суд апеляційної інстанції переглядає справу за наявними в ній і додатково поданими доказами та перевіряє законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги.

Відповідно до частин 1, 2 та 5 статті 263 ЦПК України судове рішення повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим.

Законним є рішення, ухвалене судом відповідно до норм матеріального права із дотриманням норм процесуального права.

Обґрунтованим є рішення, ухвалене на підставі повно і всебічно з`ясованих обставин, на які сторони посилаються як на підставу своїх вимог і заперечень, підтверджених тими доказами, які були досліджені в судовому засіданні.

Відповідно до частини 4 статті 263 ЦПК України при виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин суд враховує висновки щодо застосування відповідних норм права, викладені в постановах Верховного Суду.

Оскаржуване судове рішення суду першої інстанції зазначеним вимогам закону не відповідає.

Частиною 1 статті 103 ЦПК України передбачено, що суд призначає експертизу у справі за сукупності таких умов: 1) для з`ясування обставин, що мають значення для справи, необхідні спеціальні знання у сфері іншій, ніж право, без яких встановити відповідні обставини неможливо; 2) сторонами (стороною) не надані відповідні висновки експертів із цих самих питань або висновки експертів викликають сумніви щодо їх правильності.

Відповідно до статті 105 ЦПК України призначення експертизи судом є обов`язковим у разі заявлення клопотання про призначення експертизи обома сторонами. Призначення експертизи судом є обов`язковим також за клопотанням хоча б однієї із сторін, якщо у справі необхідно встановити: 1) характер і ступінь ушкодження здоров`я; 2) психічний стан особи; 3) вік особи, якщо про це немає відповідних документів і неможливо їх одержати.

Судова експертиза призначається лише у разі дійсної потреби у спеціальних знаннях для з`ясування обставин, що мають значення для справи (фактичних даних, що входять до предмета доказування), без яких встановити відповідні обставини неможливо, тобто у разі, коли висновок експерта не можуть замінити інші засоби доказування, наявні у справі докази є взаємно суперечливими.

Як встановлено, ОСОБА_1 звернулася з позовом як співвласник нерухомого майна житлового будинку АДРЕСА_4 , що за доводами позовної заяви, було без її згоди з порушенням приписів статей 358, 367 ЦК України поділено співвласником ОСОБА_2 на підставі рішення виконавчого комітету Миколаївської міської ради від 14 листопада 2014 року № 1050 (пункти 18,19 цього рішення), та власнідок прийняття якого було оформлено право власності та окреме житло за новими адресами АДРЕСА_2 та АДРЕСА_3 , а в подальшому відчужено ОСОБА_2 за договорами купівлі- продажу ОСОБА_5 , ОСОБА_6 та ОСОБА_7 за договором дарування.

Рішенням Миколаївського окружного адміністративного суду від 21 листопада 2019 року, що набрало законної сили 15 лютого 2019 року, пункти 18,19 зазначеного рішення виконавчого комітету Миколаївської міської ради визнані протиправними та скасованими.

Позивач ОСОБА_1 вважає, що у зв`язку зі скасуванням пунктів 18, 19 рішення виконавчого комітету Миколаївської міської ради від 14 листопада 2014 року № 1050 підлягають скасуванню свідоцтва про право власності на нерухоме майно по АДРЕСА_3 та по АДРЕСА_2 , а також договори, укладені щодо відчуження цього нерухомого майна, а також підлягає скасуванню рішення про державну реєстрацію прав власності на це майно.

Отже, предметом доказування у цій справі є скасування свідоцтва про право власності, недійсність договорів купівлі-продажу та дарування.

Правильне вирішення цивільної справи залежить від правильного визначення судом кола фактів, які повинні бути доказані у процесі судового розгляду. Ці факти утворюють предмет доказування.

Відповідно до частини 1 статті 179 ЦПК України предметом доказування під час судового розгляду є факти, які обґрунтовують заявлені вимоги та заперечення, на підтвердження яких сторони у справі подають докази або факти, які мають інше значення для вирішення справи (причини пропуску строку позовної давності тощо) і підлягають встановленню під час ухвалення судового рішення. Згідно з частиною 2 цієї ж норми права для встановлення в судовому засіданні фактів, зазначених у частині 1 цієї статті, досліджуються показання свідків, письмові та речові докази, висновки експертів.

Обсяг юридичних фактів, що входять до предмета доказування, для кожної цивільної справи різний. Суд визначає його, керуючись змістом заявлених вимог і заперечень сторін, враховуючи при цьому норми матеріального права, що регулюють відповідні правовідносини.

Оцінка судом доказів здійснюється згідно з положеннями частин 1-4 статті 212 ЦПК.

Таким чином у справі, що розглядається, доказуванню підлягають обставини, що підтверджують підстави, на які посилається позивач, для скасування свідоцтв про право власності на нерухоме майно, визнання договорів щодо цього нерухомого майна недійсними, а відтак і скасування рішення про державну реєстрацію нерухомого майна за адресами АДРЕСА_2 та АДРЕСА_1

З огляду на зазначене, колегія суддів дійшла висновку, що при призначенні експертизи суд першої інстанції дійшов висновку, що факти, пов`язані зі складанням акту опису реального користування приміщеннями по АДРЕСА_1 від 07 грудня 2014 року, складеного працівниками КП «ММБТІ», та креслення розподілу земельної ділянки, виконаного ФОП ОСОБА_9 , згідно з замовленням від 10 січня 2014 року № 100114 входять до предмету доказування у справі, що переглядається. При цьому слід зазначити, що оригіналів актів від 07 грудня 2014 року є два та вони різні за своїм змістом (т. 2 а.с. 137,138), а тому який з двох актів мав бути об`єктом дослідження суд не визначив. Щодо креслення розподілу земельної ділянки, то в матеріалах справи міститься (т. 2 а.с. 85) неякісна копія (оригінал відсутній), з якої незрозуміло за якою адресою перебуває земельна ділянка, креслення якої виконано ФОП, оригінал у справі відсутній.

Зміст поставлених судом в ухвалі про призначення експертизи питань зводиться до того, щоб встановити достовірність підписів позивача та третьої особи на акті від 07 грудня 2014 року та достовірність цих підписів на іншому документі схематичному розподілу земельної ділянки

Між тим, колегія суддів апеляційного суду з огляду на предмет та підстави позову дійшла висновку, що дослідження цих питань не охоплюються предметом позову.

Отже, висновок суду першої інстанції про те, що обставини, з якими пов`язується складання зазначених документів, входять до предмету доказування, не відповідає вимогам процесуального права, оскільки ці факти не входять до предмету доказування за позовними вимогами ОСОБА_1 у цій справі.

Більш того, колегія суддів апеляційного суду вважає, що судом першої інстанції при призначені експертизи були суттєво порушені норми процесуального законодавства та приписи Інструкції про призначення та проведення судових експертиз та експертних досліджень (далі Інструкція), а також Науково-методичних рекомендацій з питань підготовки та призначення судових експертиз та експертних досліджень (далі - Рекомендації), затверджених наказом Міністерства юстиції України від 08 жовтня 1998 року № 53/5, зареєстрованих у Міністерстві юстиції України 03 листопада 1998 року за № 705/3145 (у редакції наказу Міністерства юстиції України від 26 грудня 2012 року № 1950/5 з подальшими змінами) щодо порядку призначення експертизи, з огляду на таке, колегія суддів вважає за можливе відповідно до частини 4 статті 367 ЦПК України вийти за межі доводів апеляційної скарги.

Відповідно до підпункту 1.2.1 Інструкції почеркознавча експертиза є одним з видів криміналістичної експертизи.

За положеннями Рекомендацій основним завданням почеркознавчої експертизи є ідентифікація виконавця рукописного тексту, обмежених за обсягом рукописних записів (літерних та цифрових) і підпису.

У главі 1 Розділ1 Рекомендацій визначено:

Об`єктом почеркознавчої експертизи є почерковий матеріал, в якому відображені ознаки почерку певної особи у тому обсязі, в якому їх можна виявити для вирішення поставлених завдань.

Для проведення почеркознавчих досліджень рукописних записів та підписів надаються оригінали документів.

Для проведення досліджень орган (особа), який (яка) призначив(ла) експертизу (залучив(ла) експерта), повинен(на) надати експерту вільні, умовно-вільні та експериментальні зразки почерку (цифрових записів, підпису) особи, яка підлягає ідентифікації.

Вільними зразками є рукописні тексти, рукописні записи (літерні та цифрові), підписи, достовірно виконані певною особою до відкриття кримінального провадження, провадження у справах про адміністративні правопорушення, цивільних, адміністративних чи господарських справах і не пов`язані з їх обставинами; умовно-вільними є зразки почерку та (або) підпису, виконані певною особою до відкриття провадження у справі, але пов`язані з обставинами цієї справи або виконані після відкриття провадження у справі та є як пов`язаними зі справою, так і не пов`язаними з її обставинами; експериментальні зразки почерку та (або) підпису, що виконані за завданням органу (особи), який (яка) призначив(ла) експертизу (залучив(ла) експерта), у зв`язку з призначенням такої експертизи.

Перед приєднанням вільних та умовно-вільних зразків до матеріалів справи орган (особа), який (яка) призначив(ла) експертизу (залучив(ла) експерта), має пред`явити їх особі, яка підлягає ідентифікації. У документі, що є підставою для проведення експертизи, орган (особа), який (яка) призначив(ла) експертизу (залучив(ла) експерта), зобов`язаний (зобов`язана) зазначити документи, у яких містяться вільні, умовно-вільні зразки почерку та (або) підпису особи.

Вільні зразки по змозі повинні відповідати об`єкту, який досліджується, за часом виконання, за видом матеріалів письма (папір, олівець, кулькова ручка тощо), за формою документа (накладні, відомості тощо), за його змістом та цільовим призначенням.

У разі коли тексти, що досліджуються, і особливо підписи виконувались на бланках (касові ордери, квитанції, поштові перекази, платіжні відомості тощо), експериментальні зразки слід відбирати на таких самих бланках або на папері, що розграфлений відповідно до бланка.

При вилученні вільних зразків підписів особи, від імені якої виконано досліджуваний підпис, слід відшукувати документи з варіантом підпису, найбільш схожим на підпис, що досліджується. Такі підписи найчастіше зустрічаються у документах, аналогічних досліджуваному.

При відібранні експериментальних зразків підпису особи, від імені якої виконано підпис, слід запропонувати їй розписатися всіма застосовуваними нею варіантами підписів.

Якщо з певних причин виконати будь-які вимоги, що стосуються відбирання та надання зразків, не було можливості, про це слід указати в документі про призначення експертизи (залучення експерта).

Достатність та якість наданих для проведення експертизи зразків почерку та підпису особи визначаються експертом у кожній конкретній експертній ситуації.

Критерієм достатності обсягу порівняльного матеріалу вважається надання такої його кількості, за якою можливо виявити індивідуальність, варіаційність та стійкість ознак в досліджуваному об`єкті і зразках почерку (підпису) певного виконавця.

Ідентифікація печаток та штампів є основним завданням технічної експертизи документів, порядок проведення якої передбачено у Главі 1 Розділу 3 Рекомендацій.

Для дослідження документів щодо ідентифікації печаток, штампів (у тому числі факсиміле) та встановлення відповідності часу нанесення відтисків печаток, штампів даті виготовлення документа надаються оригінали документів.

Для ідентифікації печаток та штампів експертові направляються вільні зразки на п`яти-шести документах та експериментальні зразки у вигляді максимально чітких відбитків на білому гладкому папері, нанесених з різним натиском та з різною кількістю мастики.

Вільні зразки відтисків печаток (штампів) повинні бути порівнянними за часом нанесення з наданими на дослідження відтисками.

Відповідно до частини1 статті 107 ЦПК України матеріали, необхідні для проведення експертизи, експерту надає суд, якщо експертиза призначена судом, або учасник справи якщо експертиза проводиться за його замовленням (статті 106 ЦПК України). При призначення справи суд з урахуванням думки учасників справи визначає які саме матеріали необхідні для проведення експертизи.

При визначенні матеріалів, що надаються експерту чи експертній установі, суд у необхідних випадках вирішує питання про витребування відповідних матеріалів за правилами, передбаченими цим Кодексом для витребування доказів ( частина 3 статті 107 ЦПК України).

В ухвалі про призначення експертизи суд постановляє ухвалу, в якій зазначає підстави проведення експертизи, питання, з яких експерт має надати суду висновок, особу (осіб), якій доручено проведення експертизи, перелік матеріалів, що надаються для дослідження, та інші дані, які мають значення для проведення експертизи (частина 1 статті 104 ЦПК України).

У розділі ІІІ Інструкції визначені питання щодо оформлення матеріалів для проведення експертиз (досліджень), зокрема:

3.1. Експертиза проводиться після подання органом (особою), який (яка) її призначив(ла) (залучив(ла) експерта), матеріалів, оформлених згідно з вимогами процесуального законодавства та цієї Інструкції.

3.2. До експертної установи (експерту) надаються: документ про призначення експертизи (залучення експерта), об`єкти, зразки для порівняльного дослідження та, за клопотанням експерта, - матеріали справи (протоколи оглядів з додатками, протоколи вилучення речових доказів тощо).

3.3. У документі про призначення експертизи (залучення експерта) зазначаються такі дані: місце й дата винесення постанови чи ухвали; посада, звання та прізвище особи, що призначила експертизу (залучила експерта); назва суду; назва справи та її номер; обставини справи, які мають значення для проведення експертизи; підстави для призначення експертизи; прізвище експерта або назва експертної установи, експертам якої доручається проведення експертизи; питання, які виносяться на вирішення експертові; перелік об`єктів, що підлягають дослідженню (у тому числі порівняльних зразків та інших матеріалів, направлених експертові, або посилання на такі переліки, що містяться в матеріалах справи); інші дані, які мають значення для проведення експертизи.

У документі про призначення експертизи (залучення експерта) перераховуються всі об`єкти, які направляються на експертне дослідження, із зазначенням точного найменування, кількості, міри ваги, серії та номера (для грошей НБУ та іноземної валюти), інші відмінні індивідуальні ознаки.

3.4. Вилучення об`єктів, що підлягають дослідженню, та відібрання зразків оформлюються протоколом згідно з вимогами процесуального законодавства. У них, крім загальних реквізитів такого роду документів, зазначається, які саме зразки були вилучені або відібрані, їх кількість, умови відбору або вилучення, а також інші обставини, що мають значення для вирішення поставлених питань. Протокол підписується всіма особами, які брали участь у вилученні об`єктів, відібранні зразків.

За приписами підпункту 3.3.5. Рекомендацій для дослідження документів щодо ідентифікації печаток, штампів (у тому числі факсиміле) та встановлення відповідності часу нанесення відтисків печаток, штампів даті виготовлення документа надаються оригінали документів.

Суд першої інстанції при призначенні зазначеної експертизи наведених вимог процесуального закону, приписів Інструкції та Рекомендацій не дотримався.

Як встановлено об`єктом дослідження у призначеній судовій почеркознавчій криміналістичній експертизі є акт КП «ММБТІ» від 07 жовтня 2014 року та креслення розподілу земельної ділянки, виконаних згідно з замовленням від 10 січня 2014 року № 100114 від імені ОСОБА_1 та ОСОБА_4 . За наведеними приписами Рекомендацій об`єктом дослідження має бути тільки оригінал такого акту та оригінал креслення розподілу земельної ділянки. За матеріалами справи актів від 07 жовтня 2014 року два, який із них суд направляє на дослідження не зрозуміло, оригінал креслення взагалі відсутній.

За вимогами частини 1 статті 107 ЦПК України оригінали цих документів перед призначенням експертизи повинні бути досліджені (оглянуті) в судовому засіданні із з`ясуванням думки сторін про можливість направлення таких оригіналів документів на дослідження, які фрагменти цих документів підлягають дослідженню із зазначенням номерів сторінок документів та місця їх розташування, які сумніви у сторін, щодо виготовлення цих документів.

В ухвалі про призначення експертизи, суд повинен відобразити всі з`ясовані обставини та зазначити експертові які саме фрагменти документу, де саме вони розташовані у справі, підлягають дослідженню.

Суд першої інстанції цих вимог не виконав, призначаючи експертизу не визначився з видом експертизи, з об`єктами дослідження, можливостями учасників справи надати оригінали об`єктів дослідження, вільні, умовно вільні, експериментальні зразки об`єктів дослідження, обмежившись зазначенням в оскаржуваній ухвалі про надання експерту матеріалів цивільної справи та викликом (хто повинен викликати та куди) ОСОБА_1 та третьої особи ОСОБА_4 для відібрання експериментальних зразків підпису, що є неприпустимим, оскільки такі зразки повинні відбиратися в судовому засіданні при вирішенні питання про призначення експертизи.

Таким чином на переконання колегії суддів апеляційного суду, суд першої інстанції без достатніх правових підстав призначив судову почеркознавчу криміналістичну експертизу.

Крім того, колегія суддів апеляційного суду догоджується з доводами апеляційної скарги, що судом першої інстанції при вирішенні питання про призначення судової почеркознавчої криміналістичної експертизи були суттєво порушені норми процесуального законодавства, що призводять до невиправданого затягування строків розгляду справи, порушення прав та обов`язків учасників судового процесу та не сприяють дотриманню судом принципу змагальності цивільного процесу з огляду на таке.

Відповідно до частини 1 статті 43 ЦПК України учасники судового процесу та їх представники повинні добросовісно користуватися процесуальними правами; зловживання процесуальними правами не допускається.

За змістом частин 3, 8 статті 83 ЦПК України, яка врегульовує загальний порядок подання доказів, якщо доказ не може бути поданий у встановлений законом строк з об`єктивних причин, учасник справи повинен про це письмово повідомити суд та зазначити: доказ, який не може бути подано; причини, з яких доказ не може бути подано у зазначений строк; докази, які підтверджують, що особа здійснила всі залежні від неї дії, спрямовані на отримання вказаного доказу; докази, не подані у встановлений законом або судом строк, до розгляду судом не приймаються, крім випадку, коли особа, яка їх подає, обґрунтувала неможливість їх подання у вказаний строк з причин, що не залежали від неї.

Згідно з частиною 1 статті 189 ЦПК України завданнями підготовчого провадження є: 1) остаточне визначення предмета спору та характеру спірних правовідносин, позовних вимог та складу учасників судового процесу; 2) з`ясування заперечень проти позовних вимог; 3) визначення обставин справи, які підлягають встановленню, та зібрання відповідних доказів; 4) вирішення відводів; 5) визначення порядку розгляду справи; 6) вчинення інших дій з метою забезпечення правильного, своєчасного і безперешкодного розгляду справи по суті.

Приписами частини 2 статті 197 ЦПК України визначено які процесуальні питання вирішує суд у підготовчому засіданні, зокрема, вирішує питання про призначення експертизи, виклик в судове засідання експертів, свідків, залучення перекладача, спеціаліста (пункт 8 частини 2 цієї статті); вирішує заяви та клопотання учасників справи (пункт 10 частини 2 цієї статті).

Відповідно до частини 2 статті 189 ЦПК України підготовче провадження починається відкриттям провадження у справі і закінчується закриттям підготовчого засідання.

У справі, що переглядається, підготовче засідання триває вже чотири роки, що не є розумним строком з огляду на об`єктивну необхідність для виконання процесуальних дій, прийняття процесуальних рішень та розгляду і вирішення справи з метою забезпечення своєчасного (без невиправданих зволікань) судового захисту.

Отже, з огляду на зазначене апеляційний суд вважає необхідним зауважити, що недотримання порядку вирішення клопотань про призначення та проведення судової експертизи має наслідком затягування судового процесу і призводить до порушення вимог статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, учасником якої є Україна, стосовно права кожного на розгляд його справи упродовж розумного строку.

Безпідставність призначення зазначеної експертизи свідчить й про відсутність правових підстав для зупинення провадження у цій справі на час проведення експертизи.

За таких обставин, ухвала Корабельного районного суду м. Миколаєва від 06 квітня 2023 року в частині її оскарження на підставі пункту 4 частини 1 статті 376 ЦПК України підлягає скасуванню з ухваленням у цій частині нового судового рішення про відмову в задоволенні заявленого клопотання про призначення почеркознавчої криміналістичної експертизи.

Питання розподілу судових витрат при оскаржувані ухвали про призначення експертизи мають бути вирішені судом першої інстанції при вирішення спору по суті заявлених позовних вимог.

Керуючись статтями 376, 382 ЦПК України, апеляційний суд

П О С Т А Н О В И В :

Апеляційну скаргу ОСОБА_1 задовольнити.

Ухвалу Корабельного районного суду м. Миколаєва від 06 квітня 2023 року скасувати та ухвалити у справі нове судове рішення.

В задоволенні клопотання відповідача ОСОБА_2 , в інтересах якої діяв адвокат Кірюхін Олег Михайлович, про призначення у цивільній справі № 488/1077/19 судової почеркознавчої експертизи відмовити.

Постанова апеляційного суду набирає законної сили з дня її прийняття та касаційному оскарженню не підлягає.

Головуючий Л.М. Царюк

Судді Т.М. Базовкіна

Ж.М. Яворська

Повний текст постанови складено 31 травня 2023 року.