Справа №:755/4576/23
Провадження №: 2/755/3089/23
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

"17" квітня 2023 р. суддя Дніпровського районного суду міста Києва Яровенко Н.О., розглянула матеріали позовної заяви ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу,

в с т а н о в и в:

До Дніпровського районного суду м. Києва надійшла позовна заява ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу.

Вивчивши позовну заяву, вважаю, що остання підлягає передачі до іншого суду, як така, що належить до територіальної юрисдикції (підсудності) іншого суду, виходячи із наступного.

Відповідно до ст.4 ЦПК України кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів.

Однією із умов реалізації права особи на пред`явлення позовної заяви є дотримання вимог підсудності.

Відповідно норм ЦПК України існує загальна підсудність справ за місцезнаходженням відповідача (ст. 27 ЦПК України), альтернативна підсудність за вибором позивача (ст.28 ЦПК України) та виключна підсудність (ст. 30 ЦПК).

Зважаючи на предмет даного спору останній подається за правилом підсудності за зареєстрованим у встановленому законом порядку місцем проживання або перебування відповідача згідно ч.1 ст. 27 ЦПК України, водночас у позовній заяві позивач посилається на наступні обставини, а саме: маючи на утриманні неповнолітнього сина інваліда просить застосувати правила ч. 2 ст. 28 ЦПК України.

Згідно з ч. 2 ст. 28 ЦПК України позови про розірвання шлюбу можуть пред`являтися за зареєстрованим місцем проживання чи перебування позивача також у разі, якщо на його утриманні є малолітні або неповнолітні діти або якщо він не може за станом здоров`я чи з інших поважних причин виїхати до місця проживання відповідача. За домовленістю подружжя справа може розглядатися за зареєстрованим місцем проживання чи перебування будь-кого з них.

Відповідно до інформації позовної заяви вбачається, що зареєстрованим місцем проживання/перебування позивача і відповідача зазначена адреса: АДРЕСА_1 .

Відповідно до вимог ч. 6 ст. 187 ЦПК України суддею було зроблено запит до Реєстру територіальної громади м. Києва щодо надання інформації про зареєстроване місце проживання (перебування) відповідача у справі.

За відомостями електронного реєстру територіальної громади м. Києва «ГІОЦ/КМДА» відповідач ОСОБА_2 в період з 29.06.1984 р. по 01.08.2019 р. була зареєстрована та проживала за адресою: АДРЕСА_2 .

За відомостями електронного реєстру територіальної громади м. Києва «ГІОЦ/КМДА» місцем реєстрації позивача ОСОБА_1 значиться адреса: АДРЕСА_1

Проте позивач в позовній заяві хоча і посилається на факт проживання з ним та перебування на його утриманні неповнолітнього сина інваліда, проте жодних доказів на підтвердження викладених фактів суду не надає. Наведене у свою чергу позбавляє суд можливості вирішити питання підсудності справи, що урегульовано правилами ч. 2 ст. 28 ЦПК України в даному випадку не встановлено, відтак справа підлягає розгляду за місцем перебування відповідача.

Згідно ч. 9 ст. 28 ЦПК України позови до відповідача, місце реєстрації проживання або перебування якого невідоме, пред`являються за місцезнаходженням майна відповідача чи за останнім відомим зареєстрованим його місцем проживання або перебування чи постійного його заняття (роботи).

Згідно даних, останнє відоме місце проживання відповідача значиться за адресою: АДРЕСА_2 .

Оскільки останнє відоме місце проживання відповідача не в Дніпровському районі м. Києва, дана справа згідно положень ч. 1 ст. 27 ЦПК України, не підсудна Дніпровському районному суду м. Києва.

За вказаних обставин справа не підсудна Дніпровському районному суду м. Києва, а відноситься до територіальної юрисдикції (підсудності) Дарницького районного суду м. Києва.

Пунктом 1 частини 1 статті 31 ЦПК України передбачено, що суд передає справу на розгляд іншому суду, якщо справа належить до територіальної юрисдикції (підсудності) іншого суду.

Відповідно до ст. 32 ЦПК України, спори між судами про підсудність не допускаються. Справа, передана з одного суду до іншого в порядку, встановленому статтею 31 цього Кодексу, повинна бути прийнята до провадження судом, якому вона надіслана.

Згідно Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод від 04.11.1950 р., Закону України «Про виконання рішень, застосування практики Європейського суду з прав людини», інститут підсудності безпосередньо пов`язаний із забезпеченням права на справедливий судовий розгляд, який закріплений у п. 1 ст. 6 Конвенції, оскільки за його допомогою визначається «належний суд», тобто суд, уповноважений розглядати конкретну справу.

Крім того, недотримання правил територіальної юрисдикції (підсудності) є порушенням процесуального закону, який є підставою для скасування рішення з направленням справи на розгляд за встановленою законом підсудністю (ч. 1 ст. 378 ЦПК України).

Ураховуючи недопустимість порушення правил щодо підсудності, з метою розгляду справи в суді, до юрисдикції якого вона віднесена процесуальним законом, тому суд приходить до висновку про необхідність направити за підсудністю матеріали позовної заяви ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу до Дарницького районного суду м. Києва (02068, м. Київ, вул. Олександра Кошиця, буд. 5А).

Керуючись статтями 27, 28, 31, 32, 260, 354 ЦПК України, суд

п о с т а н о в и в :

Позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу, разом з доданими до неї документами, передати за підсудністю на розгляд до Дарницького районного суду м. Києва (02068, м. Київ, вул. Олександра Кошиця, буд. 5А).

Передача справи на розгляд іншого суду за підсудністю здійснюється на підставі ухвали суду не пізніше п`яти днів після закінчення строку на її оскарження, а в разі подання скарги - не пізніше п`яти днів після залишення її без задоволення.

Апеляційна скарга на ухвалу суду подається до Київського апеляційного суду протягом п`ятнадцяти днів з дня її підписання.

Учасник справи, якому ухвала суду не була вручена у день її складення, має право на поновлення пропущеного строку на її апеляційне оскарження, якщо апеляційну скаргу було подано протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею.

Суддя Н.О. Яровенко