Справа № 577/3899/23
Провадження № 2/577/938/23

Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

09 серпня 2023 року Конотопський міськрайонний суд Сумської області

в складі:

головуючого судді Рідзевської І.О.,

з участю секретаря Олійник В.П.,

розглянувши у відкритому підготовчому судовому засіданні в залі суду м. Конотопа Сумської області цивільну справу за позовною заявою ОСОБА_1 до Попівської сільської ради Конотопського району Сумської області, третя особа: приватний нотаріус Конотопського районного нотаріального округу Засорін Артем Ігорович про визначення додаткового строку для прийняття спадщини,-

ВСТАНОВИВ:

ОСОБА_1 звернулась до суду з вищевказаним позовом в якому просить визначити додатковий строк два місяці для подачі заяви про прийняття спадщини, яка відкрилась після смерті ОСОБА_2 , померлого ІНФОРМАЦІЯ_1 в м. Конотоп Сумської області.

Вимоги обґрунтовує тим, що вона є спадкоємцем за законом після смерті батька ОСОБА_2 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_1 в м. Конотоп Сумської області і бажає прийняти спадщину. На день смерті батька вона перебувала за межами території України в зв`язку з повномасштабним вторгненням в Україну збройних сил рф. По приїзду, на початку липня 2023 року наводячи порядок в будинку батька вона знайшла заповіт, яким він все своє майно заповів їй. Із заявою про прийняття спадщини до нотаріальної контори у визначений законодавством строк вона не звернулась, оскільки про існування заповіту дізналась лише в липні 2023 року. За таких обставин вважає, що пропустила строк для подання заяви про прийняття спадщини з поважних причин, і просять суд визначити їй додатковий 2-місячний строк, для подання заяви про прийняття спадщини після вступу рішення в законну силу.

У підготовче судове засідання сторони не з`явилися, надіслали заяви про розгляд справи без їх участі, позивачка та її представник позов підтримують, відповідач позов визнає, третя особа проти позову не заперечує (а.с.15,16,17).

На підставі частини другої статті 247 ЦПК України, у зв`язку із неявкою в судове засідання всіх учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснювалось.

Згідно із частиною третьою статті 211 ЦПК України учасник справи має право заявити клопотання про розгляд справи за його відсутності. Якщо таке клопотання заявили всі учасники справи, судовий розгляд справи здійснюється на підставі наявних у суду матеріалів.

Частиною першою, четвертою статті 206 ЦПК України визначено, що позивач може відмовитися від позову, а відповідач визнати позов на будь-якій стадії провадження у справі, зазначивши про це в заяві по суті справи або в окремій письмовій заяві. У разі визнання відповідачем позову суд за наявності для того законних підстав ухвалює рішення про задоволення позову.

Відповідно до частини третьої статті 200 ЦПК України в зв`язку з визнанням відповідачем позову, судове рішення може бути ухвалене в підготовчому судовому засіданні.

Суд, вивчивши матеріали справи у їх сукупності, вважає, що позов підлягає задоволенню.

Судом встановлено, що ІНФОРМАЦІЯ_1 в м. Конотоп Сумської області помер ОСОБА_2 , про що видано свідоцтво про смерть серії НОМЕР_1 (а.с.5).

Після смерті ОСОБА_2 відкрилась спадщина (а.с.3).

17.06.2020 року ОСОБА_2 склав заповіт, яким заповів все своє майно ОСОБА_1 (а.с.3)

Подати заяву до нотаріальної контори, у встановлений законом строк, спадкоємець не встигла, оскільки на день смерті батька перебувала за кордоном та не знала про існування заповіту (а.с.12-13).

Приватний нотаріус Конотопського районного нотаріального округу Засорін А.І.. повідомив, що 18.07.2022 року після смерті ОСОБА_2 відкрилась спадщина, роз`яснено, що у зв`язку з ненаданням протягом 6 місяців заяви про прийняття спадщини ОСОБА_1 необхідно звернутися до суду про встановлення додаткового строку для прийняття спадщини після померлого (а.с.7).

Відповідно до ст. 1216 Цивільного кодексу України, спадкуванням є перехід прав та обов`язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця), до інших осіб (спадкоємців).

Статтею 1218 Цивільного кодексу України визначено, що до складу спадщини входять усі права та обов`язки, що належали спадкодавцеві на момент відкриття спадщини і не припинилися внаслідок його смерті.

Згідно із ст. 1223 Цивільного кодексу України, право на спадкування мають особи, визначені у заповіті. У разі відсутності заповіту, визнання його недійсним, неприйняття спадщини або відмови від її прийняття спадкоємцями за заповітом, а також у разі неохоплення заповітом усієї спадщини право на спадкування за законом одержують особи, визначені у статтях 1261-1265 цього Кодексу. Право на спадкування виникає у день відкриття спадщини.

Згідно із ст. 1270 Цивільного кодексу України, для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини, тобто з моменту смерті спадкодавця. Спадкоємець, який постійно проживав із спадкодавцем на час відкриття спадщини, вважається таким, що прийняв спадщину, якщо протягом строку, встановленого для прийняття спадщини, він не заявив про відмову від неї.

Таким чином, право на спадщину належить спадкоємцеві з моменту її відкриття й закон зобов`язує спадкоємця, який постійно не проживав із спадкодавцем, у шестимісячний строк подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини.

Пунктом 24 Постанови Пленуму Верховного Суду України від 30.05.2008 року №7 «Про судову практику у справах про спадкування» розяснено, що вирішуючи питання про визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця вчинення цих дій.

Верховний суд України в постанові від 14 вересня 2016 року у справі 6-1215цс16 дійшов висновку, що відповідно до ст. 1272 Цивільного кодексу України, якщо спадкоємець протягом строку, встановленого статтею 1270 цього Кодексу, не подав заяву про прийняття спадщини, він вважається таким, що не прийняв її. За позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини. За змістом цієї статті, поважними причинами пропуску строку для прийняття спадщини є причини, які пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій. Отже, правила частини третьої статті 1272 Цивільного кодексу України можуть бути застосовані, якщо: 1) у спадкоємця були перешкоди для подання такої заяви; 2) ці обставини визнані судом поважними.

Згідно правової позиції, що викладена Верховним Судом України у постанові № 6-1320цс17 від 23.08.2017 року, за наслідками перегляду судових рішень, внаслідок неоднакового застосування судами одних і тих же норм матеріального та процесуального права, при розгляді спорів про надання додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини судам слід дослідити чи вчиняв нотаріус після встановлення ним наявності заповіту спадкодавця дії для повідомлення спадкоємця про відкриття спадщини, чи здійснювався виклик спадкоємця за заповітом, в тому числі шляхом публічного оголошення або повідомлення про це у пресі, що свідчило б про належне сприяння для здійснення особистого розпорядження спадкодавця.

У постанові Верховного Суду України від 6 вересня 2017 року у судовій справі № 315/765/14-ц викладено висновок, що необізнаність про існування заповіту не тотожна таким обставинам, як відсутність інформації про смерть спадкодавця або спадкову масу. У вирішенні питання про поважність причин пропуску строку для прийняття спадщини потрібно враховувати свободу заповіту як фундаментальний принцип спадкового права. З цих міркувань було скасовано ухвалу Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ та ухвалу апеляційного суду про залишення без задоволення позову про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини, який було обґрунтовано необізнаністю позивача про існування заповіту, складеного на його користь, а справу направлено на новий розгляд до суду апеляційної інстанції.

Верховний Суд аналогічно розглядає необізнаність особи про складення заповіту на її користь як поважну причину для визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини, керуючись передусім свободою заповіту як фундаментальним принципом спадкового права (постанова Верховного Суду від 2 вересня 2020 р., судова справа № 288/1856/18, провадження № 61-3987св20; постанова Верховного Суду від 13 березня 2019 р., судова справа № 656/219/18, провадження № 61-48669св18; постанова Верховного Суду від 20 лютого 2019 р., судова справа № 694/1179/17, провадження № 61-40757св18).

На переконання суду перебування ОСОБА_1 за кордоном та незнання про існування заповіту, на думку суду, свідчать про те, що у спадкоємця за заповітом були реальні перешкоди для подання заяви для прийняття спадщини, ці обставини суд вважає за необхідне визнати поважними.

Урахувавши фактичні обставини справи та проаналізувавши факт надання законодавцем переваги здійсненню спадкування за заповітом як особистому розпорядженню особи на випадок смерті, суд дійшов висновку про необхідність врахування такої волі спадкодавця як прояву свободи заповіту, з урахуванням наявності поважних причин пропуску передбаченого законом строку на звернення із заявою про прийняття спадщини.

Відповідно до частини третьої статті 12, частини першої статті 81 ЦПК України кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом.

Вказані обставини та позов також визнаються відповідачем по справі (а.с.15).

Суд вважає, що визнання відповідачем позову не суперечить закону та не порушує права, інтереси інших осіб, тому визнання позову відповідачами слід прийняти.

Оцінивши наявні докази у їх сукупності, надавши їм належну правову оцінку, а також враховуючи що причина пропуску позивачем строку є поважною, позовні вимоги є обґрунтованими, тому позов підлягає задоволенню.

Керуючись статтями 1261, 1268-1270, 1272 ЦК України, статтями 12, 13, 76-81, 247, 263-265 ЦПК України, суд

УХВАЛИВ:

Позов ОСОБА_1 задовольнити.

Визначити ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , додатковий строк два місяці після набрання рішенням суду законної сили, для подання заяви про прийняття спадщини, яка відкрилась після смерті ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , померлого ІНФОРМАЦІЯ_1 в м. Конотоп Сумської області.

Рішення може бути оскаржене протягом 30 днів з дня його проголошення безпосередньо до Сумського апеляційного суду або до дня функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи через Конотопський міськрайонний суд Сумської області.

Рішення набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги на рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Позивач: ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , мешканка АДРЕСА_1 , РНОКПП: НОМЕР_2 .

Відповідач: Попівська сільська рада Конотопського району Сумської області, юридична адреса:с. Попівка , вул. Миру, 1, .

Третя особа: приватний нотаріус Конотопського районного нотаріального Засорін Артем Ігорович, юридична адреса:м. Конотоп, вул. Усп. Троїцька,37а/М.Амосова, 4.

Суддя Рідзевська І. О.