Справа № 196/539/23
№ провадження 2-з/196/6/2023
УХВАЛА

15.05.2023 смт Царичанка

Царичанський районний суд Дніпропетровської області в особі судді Костюкова Д.Г., розглянувши у приміщенні суду в смт.Царичанка в порядку письмового провадження заяву ОСОБА_1 про забезпечення позову до подання до суду позовної заяви,-

ВСТАНОВИВ:

12 травня 2023 року ОСОБА_1 звернулася до Царичанського районного суду Дніпропетровської області із заявою про забезпечення позову до подання позовної заяви, в якій просять суд забезпечити позов шляхом накладення арешту до закінчення розгляду справи за майбутнім позовом на нерухоме майно, що належало спадкодавцю, а саме:

- земельну ділянку площею 6,9114 га з кадастровим номером :01:002:0013 для ведення товарного сільськогосподарського виробництва, розташовану на території Бабайківської с/ради Царичанського району Дніпропетровської області (Реєстраційний номер об`єкта нерухомого майна: 56; Номер відомостей про речове право: 21154251, право власності; Власник: ОСОБА_2 , Розмір частки: 1/1). Інформаційна довідка за № від 11.05.2023 року;

- земельну ділянку площею 5,7948 га з кадастровим номером :01:002:0014 для ведення товарного сільськогосподарського виробництва, розташовану на території Бабайківської с/ради Царичанського району Дніпропетровської області (Реєстраційний номер об`єкта нерухомого майна: 256; Номер відомостей про речове право: 21159924, право власності; Власник: ОСОБА_2 , Розмір частки: 1/1). Інформаційна довідка за №331982366 від 11.05.2023 року;

- житловий будинок, що знаходиться за адресою: АДРЕСА_1 (Реєстраційний номер майна: 11210728; Загальна площа (кв.м): 39,2, Житлова плоша (кв.м): 22,5, Загальна вартість нерухомого майна (грн.): 24788; Форма власності: приватна; Дата прийняття рішення про державну реєстрацію: 07.11.2007; ПІ Б власника: ОСОБА_2 , Розмір частки: 1/1). Інформаційна довідка за №331984625 від 11.05.2023 року.

В обґрунтування заяви вказує, що після того, як померла ІНФОРМАЦІЯ_1 її двоюрідна тітка ОСОБА_2 (двоюрідна сестра її матері - ОСОБА_3 , а мати останньої і її рідний дід - ОСОБА_4 були рідними братом і сестрою) вона звернулася до приватного нотаріуса Кравчук C.B. із заявою про прийняття спадщини та видачу свідоцтва про право на спадщину за законом, як єдиному спадкоємцю за законом. Була відкрита спадкова справа №58/2020.

Приватний нотаріус виявив сумніви в існуванні родинних відносин між нею і померлою тіткою та рекомендував звернутися до суду. У справі № 196/1372/21 рішенням Царичанського районного суду Дніпропетровської області від 09.12.2021 року було відмовлено в задоволенні вимог про встановлення факту, що має юридичне значення. Ухвалою Дніпровського апеляційного суду від 17.03.2022 року у справі № 196/1372/21 рішення суду першої інстанції було скасоване, а її заява була залишена без розгляду з роз`ясненням, що я можу звернутися до суду із відповідним позовом на загальних підставах через існування цивільно-правового спору. Саме з рішень судів у даній справі вона дізналася про особу спадкоємця за заповітом ( ОСОБА_5 ). До цього ні нотаріус, ні інші особи її про це не повідомляли.

31.03.2023 року вона отримала Укрпоштою відправлення №012 від приватного нотаріуса Кравчук C.B., в якому під назвою «Про повідомлення інформації по спадщині» їй надано 10 днів звернутися до суду з позовом про визнання заповіту недійсним, якщо у неї є для цього підстави, інакше - свідоцтво про право на спадщину буде видано спадкоємцю за заповітом, і знову не було зазначено особи, на кого складено заповіт, та не надано копії з оригіналу заповіту, про який йшлося у цьому повідомленні.

Будучи переконаною на час звернення до суду у 2020 році в тому, що у відведений законом 6-місячний строк окрім неї до нотаріуса ніхто не звертався, зі спадкодавцем, окрім неї, ніхто не проживав і не доглядав, і до суду за продовженням строку прийняття спадщини з позовом ніхто не звертався, то таку поведінку нотаріуса вважає недоброчесною, а поведінку гр. ОСОБА_6 вважає такою, що не визнає та оспорює її спадкові права як особи, яка є єдиним спадкоємцем за законом. Вважаю, що у такий спосіб її намагалися усунути від спадкування.

На даний час вона має намір невідкладно звернутися до суду з позовною заявою про захист спадкових прав, про визнання права власності на спадкове майно та про визнання заповіту від 07.06.2017 року на користь ОСОБА_5 недійсним, у зв`язку з чим вимушена звернутися до суду із заявою про забезпечення позову до подання позовної заяви шляхом накладення арешту на нерухоме майно, яке входить до спадкової маси.

Згідно із положеннями ч. 1 ст. 153 ЦПК України заява про забезпечення позову розглядається судом не пізніше двох днів з дня її надходження без повідомлення учасників справи (учасників третейського (арбітражного) розгляду).

Відповідно до ч. 13 ст. 7 ЦПК України розгляд справи здійснюється в порядку письмового провадження за наявними у справі матеріалами, якщо цим Кодексом не передбачено повідомлення учасників справи. У такому випадку судове засідання не проводиться.

При вирішенні питання щодо забезпечення позову суд виходить з наступного.

Відповідно до ч.ч. 1, 2 ст.149 ЦПК України суд за заявою учасника справи має право вжити передбачених статтею 150 цього Кодексу заходів забезпечення позову. Забезпечення позову допускається як до пред`явлення позову, так і на будь-якій стадії розгляду справи, якщо невжиття таких заходів може істотно ускладнити чи унеможливити виконання рішення суду або ефективний захист, або поновлення порушених чи оспорюваних прав або інтересів позивача, за захистом яких він звернувся або має намір звернутися до суду.

Метою забезпечення позову є вжиття судом, у провадженні якого знаходиться справа, заходів щодо охорони матеріально-правових інтересів позивача від можливих недобросовісних дій з боку відповідача з тим, щоб забезпечити позивачу реальне та ефективне виконання судового рішення, якщо воно буде прийняте на користь позивача, в тому числі задля попередження потенційних труднощів у виконанні такого рішення.

Забезпечення позову по суті - це обмеження суб`єктивних прав, свобод та інтересів відповідача або пов`язаних із ним інших осіб в інтересах забезпечення реалізації в майбутньому актів правосуддя і задоволених вимог позивача (заявника).

При цьому при вирішенні питання про забезпечення позову суд має здійснити оцінку обґрунтованості доводів заявника щодо необхідності вжиття відповідних заходів з урахуванням такого: розумності, обґрунтованості і адекватності доводів заявника щодо забезпечення позову; збалансованості інтересів сторін; наявності зв`язку між конкретним заходом забезпечення позову і предметом позовної вимогти, зокрема, чи спроможний такий захід забезпечити фактичне виконання судового рішення в разі задоволення позову; ймовірність утруднення виконання або невиконання рішення в разі невжиття таких заходів.

Згідно з пунктом 1 частини першої статті 150 ЦПК України позов забезпечується накладенням арешту на майно та (або) грошові кошти, що належать або підлягають передачі або сплаті відповідачеві і знаходяться у нього чи в інших осіб.

Заходи забезпечення позову, крім арешту морського судна, що здійснюється для забезпечення морської вимоги, мають бути співмірними із заявленими позивачем вимогами (частина третя статті 150 ЦПК України).

Розглядаючи заяву про забезпечення позову, суд (суддя) з урахуванням доказів, наданих стороною для підтвердження своїх вимог, має пересвідчитись, зокрема у тому, що між сторонами дійсно виник спір, існує реальна загроза невиконання чи утруднення виконання можливого рішення суду про задоволення позовних вимог, з`ясувати обсяг позовних вимог, дані про особу відповідача, а також співмірність виду забезпечення позову, який просить застосувати особа, заявленим позовним вимогам.

При оцінці зазначеної співмірності, слід ураховувати безпосередній зв`язок заяви про забезпечення позову з предметом позову, співвідношення заявленій вимозі, необхідність вжиття забезпечувальних заходів їхній меті.

Велика Палата Верховного Суду у своїй постанові від 12 лютого 2020 року в справі № 381/4019/18 (провадження № 14-729цс19) вказала наступне:«Співмірність передбачає співвідношення судом негативних наслідків від вжиття заходів забезпечення позову з тими негативними наслідками, які можуть настати внаслідок невжиття цих заходів, з урахуванням відповідності права чи законного інтересу, за захистом яких заявник звертається до суду, вартості майна, на яке він заявляє клопотання накласти арешт, чи майнових наслідків заборони відповідачу здійснювати певні дії. Заходи забезпечення позову застосовуються для того, щоб гарантувати виконання можливого рішення суду і повинні застосовуватися лише в разі необхідності, оскільки безпідставне звернення до таких дій може спричинити порушення прав та законних інтересів інших осіб чи учасників процесу.. [...] Вирішуючи питання про забезпечення позову, суд повинен співвідносити негативні наслідки від вжиття заходів забезпечення позову з тими негативними наслідками, які можуть настати внаслідок невжиття цих заходів. [...] Необхідність застосування заходів забезпечення випливає з фактичних обставин справи, які свідчать про наявність підстав вважати, що незастосування цього заходу призведе до утруднення чи унеможливлення виконання рішення суду в разі задоволення позову».

Заходи забезпечення позову застосовуються для того, щоб гарантувати виконання можливого рішення суду і повинні застосовуватися лише у разі необхідності, оскільки безпідставне звернення до таких дій може спричинити порушення прав та законних інтересів інших осіб чи учасників процесу.

Обґрунтованою підставою для забезпечення позову має бути існування очевидної загрози порушення законних прав та інтересів позивача у справі у разі невжиття заходів забезпечення позову. Відповідно, звертаючись із заявою про забезпечення позову, особа має довести належність їй таких прав та що невжиття заходів забезпечення позову призведе до утруднення чи неможливості виконання майбутнього рішення суду, при цьому існування загрози порушення прав позивача повинно мати очевидний та об`єктивний характер.

Враховуючи те, що між сторонами дійсно виник спір з приводу майнових прав на нерухоме майно, яке входить до складу спадщини після смерті ОСОБА_2 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_2 , та виходячи з оцінки обґрунтованості доводів заявника щодо необхідності вжиття заходів забезпечення позову з урахуванням розумності, обґрунтованості вимог заявника щодо забезпечення позову; забезпечення збалансованості інтересів сторін; наявності зв`язку між заходом щодо забезпечення позову і предметом позовних вимог, в тому числі, спроможності заходів, яких заявник просить вжити у порядку забезпечення позову, забезпечити фактичне виконання судового рішення в разі задоволення позову; ймовірності утруднення виконання або невиконання рішення суду в разі невжиття таких заходів, суд вважає необхідним заяву задовольнити та накласти арешт на спірне нерухоме майно.

Суд роз`яснює учасникам справи, що вони не позбавлені права в порядку, визначеному ст. 156, 158 ЦПК України, звернутись до суду з заявою про заміну одного заходу забезпечення позову іншим або з заявою про скасування заходів забезпечення позову.

При вирішенні питання щодо необхідності застосування зустрічного забезпечення слід зазначити наступне.

Регламентація питання про зустрічне забезпечення позову здійснюється положеннями ст.154 ЦПК України. Зокрема, вказаною нормою передбачено, що суд може вимагати від особи, яка звернулася із заявою про забезпечення позову, забезпечити відшкодування збитків відповідача, які можуть бути спричинені забезпеченням позову (зустрічне забезпечення). Розмір зустрічного забезпечення визначається судом з урахуванням обставин справи. Заходи зустрічного забезпечення позову мають бути співмірними із заходами забезпечення позову, застосованими судом, та розміром збитків, яких може зазнати відповідач у зв`язку із забезпеченням позову.

З аналізу наведеної норми вбачається, що єдиним критерієм застосування судом зустрічного забезпечення позову є забезпечення можливості відшкодування збитків, яких може зазнати відповідач у зв`язку із забезпеченням позову. При цьому можливість таких збитків має бути ретельно досліджена судом, визначено їх потенційний розмір, оцінено співмірність застосованих заходів забезпечення позову розміру таких можливих збитків та розміру зустрічного забезпечення.

Суд не вбачає підстав для застосування зустрічного забезпечення, оскільки матеріали справи не містять доводів та аргументів, яким чином накладений арешт може завдати збитків відповідачу, а також в чому саме можуть полягати такі збитки. Окрім того, не містять матеріали справи й доказів наявності передбачених ст.154 ЦПК України випадків обов`язкового застосування зустрічного забезпечення.

Відповідно п.п. 1-3 ч. 13 ст. 158 ЦПК України, заходи забезпечення позову, вжиті судом до подання позовної заяви, скасовуються судом також у разі: неподання заявником відповідної позовної заяви згідно з вимогами частини третьої статті 152 цього Кодексу, повернення позовної заяви; відмови у відкритті провадження у справі.

Керуючись ст.ст.149-159, 260, 353, 354 ЦПК України, -

УХВАЛИВ:

Заяву ОСОБА_1 про забезпечення позову до подання до суду позовної заяви - задовольнити.

Накласти арешт на нерухоме майно, яке входить до складу спадщини після смерті ОСОБА_2 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_1 , а саме:

- на земельну ділянку площею 6,9114 га з кадастровим номером :01:002:0013 для ведення товарного сільськогосподарського виробництва, розташовану на території Бабайківської с/ради Царичанського району Дніпропетровської області (Реєстраційний номер об`єкта нерухомого майна: 56; Номер відомостей про речове право: 21154251, право власності; Власник: ОСОБА_2 , Розмір частки: 1/1). Інформаційна довідка за № від 11.05.2023 року;

- на земельну ділянку площею 5,7948 га з кадастровим номером :01:002:0014 для ведення товарного сільськогосподарського виробництва, розташовану на території Бабайківської с/ради Царичанського району Дніпропетровської області (Реєстраційний номер об`єкта нерухомого майна: 256; Номер відомостей про речове право: 21159924, право власності; Власник: ОСОБА_2 , Розмір частки: 1/1). Інформаційна довідка за №331982366 від 11.05.2023 року;

- на житловий будинок, що знаходиться за адресою: АДРЕСА_1 (Реєстраційний номер майна: 11210728; Загальна площа (кв.м): 39,2, Житлова плоша (кв.м): 22,5, Загальна вартість нерухомого майна (грн.): 24788; Форма власності: приватна; Дата прийняття рішення про державну реєстрацію: 07.11.2007; ПІ Б власника: ОСОБА_2 , Розмір частки: 1/1). Інформаційна довідка за №331984625 від 11.05.2023 року.

Стягувач: ОСОБА_1 ( АДРЕСА_2 , РНОКПП НОМЕР_1 ).

Боржник: ОСОБА_5 ( АДРЕСА_3 , РНОКПП НОМЕР_2 ).

Копію ухвали направити заявнику - ОСОБА_1 для виконання.

Ухвала підлягає негайному виконанню з дня її постановлення.

Оскарження ухвали не зупиняє її виконання.

Суд роз`яснює, шо у відповідності до частини 4 статті 152 ЦПК України у разі подання заяви про забезпечення позову до подання позовної заяви заявник повинен пред`явити позов протягом десяти днів, а у разі подання заяви про арешт морського судна - тридцяти днів з дня постановлення ухвали про забезпечення позову.

Згідно до ч. 13 ст. 158 ЦПК України, заходи забезпечення позову, вжиті судом до подання позовної заяви, скасовуються судом також у разі:

1) неподання заявником відповідної позовної заяви згідно з вимогами частини третьої статті 152 цього Кодексу;

2) повернення позовної заяви;

3) відмови у відкритті провадження у справі.

Ухвала може бути оскаржена в апеляційному порядку до Дніпровського апеляційного суду шляхом подання апеляційної скарги протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення. Учасник справи, якому ухвала суду не була вручена у день її проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею.

Суддя Д.Г. Костюков