Ухвала

22 травня 2023 року

м. Київ

справа № 470/686/21

провадження № 61-6714cк23

Верховний Суд у складі судді Касаційного цивільного суду Русинчука М. М., розглянувши касаційну скаргу ОСОБА_1 на постанову Миколаївського апеляційного суду від 11 жовтня 2022 року та додаткову постанову Миколаївського апеляційного суду від 08 листопада 2022 року у справі за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_1 , третя особа - Березнегуватська державна нотаріальна контора Південного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Одеса), про визнання права власності на земельну ділянку в порядку спадкування за заповітом,

ВСТАНОВИВ:

04 травня 2023 року, засобами поштового зв`язку, ОСОБА_1 , з пропуском строку на касаційне оскарження, подав до Верховного Суду касаційну скаргу на постанову Миколаївського апеляційного суду від 11 жовтня 2022 року та додаткову постанову Миколаївського апеляційного суду від 08 листопада 2022 року у вказаній справі, яка не відповідає вимогам статті 392 ЦПК України.

Разом з касаційною скаргою подано клопотання про поновлення строку на касаційне оскарження.

У клопотанні про поновлення строку на касаційне оскарження, заявник зазначає про те, що він не був присутній під час розгляду справи, повний текст оскарженого рішення апеляційного суду йому не вручено. Посилаючись на воєнний стан на території України, зазначив, що перебуває на військовій службі з 27 лютого 2016 року, дізнався про наявність оскаржених судових рішень після укладення договору про надання правової допомоги 01 травня 2023 року зі слів адвоката.

Згідно частин другої статті 393 ЦПК України у разі якщо касаційна скарга оформлена з порушенням вимог, встановлених статтею 392 цього Кодексу, застосовуються положення статті 185 цього Кодексу (касаційна скарга залишається без руху з наданням строку для виправлення її недоліків), про що суддею постановляється відповідна ухвала.

До касаційної скарги додаються докази, що підтверджують дату отримання копії оскаржуваного рішення суду апеляційної інстанції, - за наявності (пункт 2 частини четвертої статті 392 ЦПК України).

Касаційна скарга залишається без руху також у випадку, якщо вона подана після закінчення строків, установлених статтею 390 цього Кодексу, і особа, яка її подала, не порушує питання про поновлення цього строку, або якщо підстави, наведені нею у заяві, визнані неповажними. При цьому протягом десяти днів з дня вручення ухвали про залишення касаційної скарги без руху особа має право звернутися до суду касаційної інстанції із заявою про поновлення строку або навести інші підстави для поновлення строку.

Якщо заяву не буде подано особою в зазначений строк або наведені підстави для поновлення строку касаційного оскарження визнані неповажними, суд відмовляє у відкритті касаційного провадження на підставі пункту 4 частини другої статті 394 цього Кодексу.

Безпідставне поновлення строку на оскарження судового рішення, що набрало законної сили, є порушенням статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод.

Посилаючись на поважність причин пропуску строку на касаційне оскарження, зумовленого несвоєчасним врученням судового рішення, заявник до касаційної скарги не додав документи, що підтверджують зазначені обставини, що за відсутності матеріалів справи суд не може перевірити.

Оприлюднення в ЄДРСР тексту судового рішення не замінює виконання функції суду щодо вручення судового рішення.

Частиною першою статті 44 ЦПК України встановлено, що учасники судового процесу та їхні представники повинні добросовісно користуватися процесуальними правами; зловживання процесуальними правами не допускається.

Питання поновлення строку на касаційне оскарження судових рішень у випадку його пропуску з причин, пов`язаних із запровадженням воєнного стану в Україні, вирішується в кожному конкретному випадку з урахуванням доводів, наведених у заяві про поновлення такого строку. Сам по собі факт запровадження воєнного стану в Україні не може бути підставою для поновлення строку на касаційне оскарження, адже такою підставою можуть бути обставини, що виникли внаслідок запровадження воєнного стану і унеможливили виконання учасником судового процесу процесуальних дій протягом установленого законом строку.

Додана до матеріалів касаційної скарги довідка військової частини від 20 березня 2022 року № 467 військової частини НОМЕР_1 , видана до прийняття апеляційним судом оскаржених судових рішень від 11 жовтня 2022 року та 08 листопада 2022 року, тому не може бути доказом поважності причин пропуску строку на касаційне оскарження.

З урахуванням наведеного на підтвердження зазначених обставин пропуску строку на касаційне оскарження заявник має надати відповідну довідку суду про дату отримання судового рішення апеляційного суду або інші належні докази в оригіналах чи належним чином завірені їх копії, з приводу недотримання апеляційним судом вимог, встановлених статтею 272 ЦПК України, щодо порядку видачі або направлення копій судових рішень, або навести інші підстави з відповідними доказами.

Щодо клопотання про звільнення від сплати судового збору.

У касаційній скарзі заявник вказує на пункт 13 частини першої статті 5 Закону України «Про судовий збір», відповідно до якого від сплати судового збору під час розгляду справи в усіх судових інстанціях звільняються учасники бойових дій, постраждалі учасники Революції Гідності, Герої України - у справах, пов`язаних з порушенням їхніх прав.

Відповідно до правого висновку, викладеного у постановах Великої Палати Верховного Суду від 09 жовтня 2019 року у справі № 9901/311/19, провадження № 11-795заі19, від 12 лютого 2020 року у справі № 545/1149/17, провадження № 14- 730цс19, вирішуючи питання про стягнення судового збору з особи, яка має статус учасника бойових дій, для правильного застосування норм пункту 13 частини першої статті 5 Закону України «Про судовий збір» суд має враховувати предмет та підстави позову, перевіряти, чи стосується така справа захисту прав цих осіб з урахуванням положень статей 12, 22 Закону України «Про статус ветеранів війни, гарантії їх соціального захисту».

Враховуючи, що вказана справа з урахуванням положень статей 12, 22 Закону України «Про статус ветеранів війни, гарантії їх соціального захисту» не підпадає під категорію справи, що стосується захисту прав ОСОБА_1 як учасника бойових дій. З огляду на вказані обставини, заявнику потрібно сплатити судовий збір за подання касаційної скарги.

Згідно зі статтею 4 Закону України «Про судовий збір» із змінами, внесеними Законом України від 03 жовтня 2017 року № 2147-VIII «Про внесення змін до Господарського процесуального кодексу України, Цивільного процесуального кодексу України, Кодексу адміністративного судочинства України та інших законодавчих актів» за подання касаційної скарги на рішення суду справляється судовий збір, який відповідно до підпункту 7 пункту 1 частини другої цієї статті становить 200 відсотків ставки, що підлягала сплаті при поданні позовної заяви, іншої заяви і скарги в розмірі оспорюваної суми.

Відповідно до підпунктів 1, 2 пункту 2 частини другої статті 4 Закону України «Про судовий збір» (чинний на момент пред`явлення позову) розмір судового збору за подання фізичною особою до суду позовної заяви майнового характеру становив 1 розмір ціни позову, але не менше 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб, та не більше 5 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, а для немайнового характеру становив 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Законом України «Про Державний бюджет України на 2021 рік» передбачено прожитковий мінімум на одну працездатну особу у розмірі 2 270,00 грн.

Ціна позову визначається у позовах про право власності на нерухоме майно, що належить фізичним особам на праві приватної власності, - дійсною вартістю нерухомого майна, а на нерухоме майно, що належить юридичним особам, - не нижче його балансової вартості (пункт 9 частини першої статті 176 України).

Аналіз судових рішень у справі № 470/686/21 та касаційної скарги разом з доданими до неї матеріалами не вказує на вартість спірної земельної ділянки, через що не можна визначити ціну позову і розмір судового збору, який підлягає сплаті за подання касаційної скарги.

Тому, особі, яка подала касаційну скаргу, необхідно надати докази, що підтверджують вартість спірної земельної ділянки, та сплатити судовий збір - 200 відсотків ставки, що підлягала сплаті при поданні позовної заяви (1 відсоток ціни позову, але не менше 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб, та не більше 5 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб).

Судовий збір за подання касаційної скарги до Касаційного цивільного суду у складі Верховного Суду має бути перераховано або внесено до ГУК у м. Києві/Печерс.р-н/22030102, код отримувача (код за ЄДРПОУ): 37993783, банк отримувача: Казначейство України (ЕАП), номер рахунку отримувача (стандарт IBAN): UA0026007, код класифікації доходів бюджету: 22030102 «Судовий збір (Верховний Суд, 055)».

Порядок сплати судового збору визначено статтею 6 Закону України «Про судовий збір». На підтвердження сплати судового збору необхідно надати до суду касаційної інстанції відповідний документ.

Керуючись статтями 185, 260, 389, 392, 393 ЦПК України, Закону України «Про судовий збір»

УХВАЛИВ:

У задоволенні клопотання ОСОБА_1 про звільнення від сплати судового збору відмовити.

Касаційну скаргу ОСОБА_1 на постанову Миколаївського апеляційного суду від 11 жовтня 2022 року та додаткову постанову Миколаївського апеляційного суду від 08 листопада 2022 року залишити без руху.

Надати ОСОБА_1 строк для усунення зазначеного недоліку касаційної скарги, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення цієї ухвали.

У разі невиконання у встановлений строк вимог цієї ухвали настануть наслідки, передбачені законом.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання та оскарженню не підлягає.

Суддя М. М. Русинчук