Справа №2-311/11
провадження № 2-во/694/5/23
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

25.05.2023 року м. Звенигородка

Суддя Звенигородського районного суду Черкаської області Сакун Д. І., за участю секретаря судового засідання Матвієнко А. А., розглянувши заяву ОСОБА_1 про виправлення описки в рішенні,-

в с т а н о в и в :

18.05.2023 на адресу Звенигородського районного суду Черкаської області надійшла заява ОСОБА_1 , в якій вона просить виправити описку в рішенні, замість прізвища ОСОБА_2 вказати ОСОБА_3 .

Згідно протоколу автоматичного визначення суддів по справі від 18.05.2023 року матеріали зазначеної заяви були передані судді Сакун Д. І.

Вивчивши матеріали цивільної справи, надавши належну оцінку підставам для вирішення питання щодо виправлення описки в судовому рішенні за заявою ОСОБА_1 , суд приходить до наступних висновків.

Відповідно до ст. 269 ЦПК України, суд може з власної ініціативи або за заявою учасників справи виправити допущені в рішенні чи ухвалі описки чи арифметичні помилки.

Відповідно до ст. 269 ЦПК України питання про внесення виправлень вирішується без повідомлення учасників справи.

Згідно ч. 2 ст. 247 ЦПК України, у разі неявки в судове засідання всіх учасників справи чи в разі якщо відповідно до положень цього Кодексу розгляд справи здійснюється судом за відсутності учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.

ОСОБА_1 у заяві від 18.05.2023 просить виправити описку в рішенні, замість прізвища ОСОБА_2 вказати ОСОБА_3 .

Судом встановлено, що в провадженні Звенигородського районного суду Черкаської області перебувала справа №2-311/2011 за позовною заявою ОСОБА_4 до ОСОБА_5 про розірвання шлюбу. В даній справі, рішенням від 20.05.2011 шлюб між ОСОБА_4 та ОСОБА_5 , зареєстрований у відділ РАЦС Звенигородського РУЮ Черкаської області, актовий запис №165 розірвано, після розірвання шлюбу прізвище змінити з ОСОБА_3 на ОСОБА_6 .

Із резолютивної частини рішення судом не встановлено будь-яких описок на предмет невірного зазначення прізвища Відповідача, зокрема: замість ОСОБА_2 вказано ОСОБА_3 .

Разом з тим, ОСОБА_1 не додає жодних доказів, в яких міститься допущена описка в частині невірного зазначення прізвища.

Прізвище ОСОБА_2 вказано у рішенні суду в описовій частині з посиланням на те, що позивачка вказувала у позовній заяві. При цьому заявницею не доведено, що таке написання прізвища не є цитуванням її позову. Крім того не вказано як вказане написання може впливати на можливість реалізації судового рішення чи його правосудність.

Відповідно до частини 1 статті 76 ЦПК України, доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи.

Статтею 77 ЦПК України встановлено, що належними є докази, які містять інформацію щодо предмета доказування. Предметом доказування є обставини, що підтверджують заявлені вимоги чи заперечення або мають інше значення для розгляду справи і підлягають встановленню при ухваленні судового рішення.

Частиною 2 статті 78 ЦПК України передбачено, що обставини справи, які за законом мають бути підтверджені певними засобами доказування, не можуть підтверджуватися іншими засобами доказування.

Відтак, доказів протилежного заявником не надано. Відсутність належних доказів позбавляє можливості суд пересвідчитися в обґрунтованості заяви ОСОБА_7 .

Оскільки резолютивна частина рішення Звенигородського районного суду Черкаської області від 20.05.2011 не містить жодних описок щодо невірного зазначення прізвища Відповідача, тому, на переконання суду, заява про виправлення описки є передчасною та необґрунтованою.

В п. 19 постанови Пленуму про виправлення описки в ухвалі суду від 16.11.2016 "Про судове рішення у цивільній справі" роз`яснено, що вирішуючи питання про виправлення описок чи арифметичних помилок, допущених у судовому рішенні (рішенні або ухвалі), суд не має права змінювати зміст судового рішення, він лише усуває такі неточності, які впливають на можливість реалізації судового рішення чи його правосудності.

Для того щоб були наявні підстави для виправлення описки, помилка має відповідати таким критеріям: 1) вона повинна бути технічною, тобто спричиненою випадковими огріхами під час друкування тексту судового рішення (неуважністю суду, автоматичним виправленням текстовим редактором тощо); 2) таку технічну помилку має бути допущено під час складання тексту судового рішення самим судом; 3) помилка повинна бути мимовільною та випадковою, а не обумовленою цитуванням документів, у яких було допущено помилки іншими учасниками судового процесу (позивачем, відповідачем, експертом тощо).

Вирішуючи питання про виправлення описок чи арифметичних помилок, допущених у судовому рішенні, суд не має права змінювати зміст судового рішення, він лише усуває такі неточності, які впливають на можливість реалізації судового рішення чи його правосудності.

Відповідний правовий висновок міститься і в постанові Верховного Суду від 13 липня 2022 року у справі №761/14537/15-ц (провадження 61-3069св21).

З урахуванням зазначеного, суд приходить до висновку, щозаява ОСОБА_1 про виправлення описки, не відповідає законодавчо закріпленому інституту виправлення описок та арифметичних помилок у судовому рішенні, тому її заява про виправлення описки в рішенні суду є необґрунтованоюі відповідно відсутні підстави для її задоволення.

На підставі вищевикладеного і керуючись ст.ст. 260,269,353 ЦПК України,-

УХВАЛИВ:

В задоволенні заяви ОСОБА_1 про виправлення описки відмовити.

Ухвалу може бути оскаржено до Черкаського апеляційного суду протягом 15 днів з дня підписання даної ухвали.

У разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Суддя Д.І. Сакун