Справа № 677/56/23
Провадження № 2/677/264/23
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

(повний текст)

14.04.2023 року м. Красилів

Красилівський районний суд Хмельницької області

в складі: головуючого - судді Шовкуна В.О.,

секретаря Коломієць Л.В.,

прокурора Лелюка Т.В.,

відповідача ОСОБА_1 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Красилів цивільну справу за позовом першого заступника керівника Хмельницької окружної прокуратури в інтересах держави в особі Управління Державного агентства меліорації та рибного господарства у Хмельницькій області до ОСОБА_1 , третя особа: Красилівська міська рада Хмельницької області про відшкодування шкоди, завданої кримінальним правопорушенням,-

ВСТАНОВИВ:

Короткий зміст позовних вимог

У січні 2023 року перший заступник керівника Хмельницької окружної прокуратури в інтересах держави в особі Управління Державного агентства меліорації та рибного господарства у Хмельницькій області звернувся до суду з позовом до ОСОБА_1 , третя особа: Красилівська міська рада Хмельницької області про відшкодування шкоди, завданої кримінальним правопорушенням.

В обґрунтування позовних вимог зазначив, що вироком Красилівського районного суду Хмельницької області від 05.10.2022 року у справі № 677/957/22 ОСОБА_1 визнано винуватим у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 249 КК України (незаконне зайняття рибним добувним промислом, що заподіяло істотну шкоду). Вказаним вироком встановлено, що 29.04.2022 року, у вечірню пору доби, близько 23 год. 00 хв., ОСОБА_1 маючи на меті незаконно добути рибу у річці Бужок, в нерестовий період, визначений наказом Управління державного агентства меліорації та рибного господарства у Хмельницькій області № 38-од від 01.04.2022 року «Про встановлення весняно-літньої заборони на лов (добування) водних біоресурсів у рибогосподарських водних об`єктах Хмельницької області у 2022 році», знаючи про заборону вилову риби забороненими знаряддями лову, виготовленими із сіткоснастевих і інших матеріалів усіх видів і найменувань, усвідомлюючи протиправність своїх дій, виключно для власного збагачення, діючи приховано, не маючи права на спеціальне використання водних живих ресурсів передбаченого Правилами промислового рибальства в рибогосподарських водних об`єктах України, затверджених наказом Державного комітету рибного господарства №33 від 18.03.1999 року, в порушення ст. 63 Закону України «Про тваринний світ» та положень п. 3.15 «Правил любительського та спортивного рибальства», затверджених наказом Державного комітету рибного господарства України №19 від 15 лютого 1999 року, відповідно до яких забороняється лов водних живих ресурсів із застосуванням вибухових і отруйливих речовин, електроструму, колючих знарядь лову, вогнепальної та пневматичної зброї (за винятком гарпунних рушниць для підводного плавання), промислових та інших засобів лову, виготовлених з сіткоснастевих і інших матеріалів усіх видів і найменувань, а також способом багріння, спорудження гаток, запруд та спускання води з рибогосподарських водойм, рухаючись на власному дерев`яному човні річкою Бужок, неподалік вул. Набережної, у с. Вереміївка Красилівської міської ОТГ Хмельницького району Хмельницької області, встановив у вказаній річці заборонене знаряддя для лову риби, а саме: сітки: одна сітка довжиною 110 м, висотою 1 м із розміром вічка сітки 40x40 мм; другу сітка довжиною 51 м, висотою 1,5 м із розміром вічка сітки 40x40 мм; третю сітку довжиною 79 м, висотою 1,8 м із розміром вічка сітки 90x90 мм; четверта сітка довжиною 43,3 м, висотою 1,65 м із розміром вічка сітки 50x50 мм; п`ята сітка довжиною 26,7 м, висотою 1,8 м із розміром вічка сітки 60x60 мм, після чого повернувся до місця свого проживання. В подальшому, з метою доведення свого протиправного умислу, спрямованого на незаконний вилов риби, 30.04.2022 року близько 05 год. 44 хв., ОСОБА_1 , за допомогою забороненого знаряддя лову, виготовленого з сіткоснастевого матеріалу, а саме - сіток: одна сітка довжиною 110 м, висотою 1 м із розміром вічка сітки 40x40 мм; друга сітка довжиною 51 м, висотою 1,5 м із розміром вічка сітки 40x40 мм; третя сітка довжиною 79 м, висотою 1,8 м із розміром вічка сітки 90x90 мм; четверта сітка довжиною 43,3 м, висотою 1,65 м із розміром вічка сітки 50x50 мм; п`ята сітка довжиною 26,7 м, висотою 1,8 м із розміром вічка сітки 60x60 мм, які він встановив 29.04.2022, пливучи на дерев`яному човні річкою Бужок, неподалік с. Вереміївка Красилівської міської ОТГ Хмельницького району Хмельницької області, на території річки Бужок, здійснив незаконний вилов риби. За вказаних обставин ОСОБА_2 незаконно виловив 64 рибини виду «Карась сріблястий», вартістю однієї 1581 грн., на загальну суму 101184 грн. та 2 рибини виду «Короп» («Сазан»), вартістю однієї 3706 грн.,на загальну суму 7412 грн., чим заподіяв рибному господарству України майнової шкоди на загальну суму 108596 грн., що є істотною шкодою. Вирок суду не оскаржував ся та 05.11.2022 року набрав законної сили.

На даний час істотна шкода, завдана навколишньому середовищу в розмірі 108596 грн. відповідачем не відшкодована.

В обґрунтування підстав для представництва інтересів держави прокурор зазначив, що Управління Державного агентства меліорації та рибного господарства у Хмельницькій області, яке є органом, уповноваженим державою здійснювати функції, в розуміння ст. 56 ЦПК України, ст. 23 Закону України «Про прокуратуру», починаючи з 28.07.2022 року по даний час самостійно не вживає заходів до стягнення шкоди, завданої навколишньому середовищу в судовому порядку. Згідно з листом № 2-16-/848-22 від 28.07.2022 року Управління Державного агентства меліорації та рибного господарства у Хмельницькій області повідомило окружну прокуратуру про те, що не буде звертатись до суду з вимогами про стягнення коштів в розмірі 108596 грн.

У зв`язку з наведеним, просив стягнути з відповідача на користь на користь держави в особі Управління Державного агентства меліорації та рибного господарства у Хмельницькій області 108596 грн. шкоди.

Аргументи учасників справи

Прокурор Лелюк Т.В. у судовому засіданні вимоги позову підтримав, просив їх задовольнити.

Представник позивача Управління Державного агентства меліорації та рибного господарства у Хмельницькій області в судове засідання не з`явився.

Представник третьої особи Слободянюк М.О. у судове засідання не з`явилася, надіслала до суду заяву, у якій вказала, що Красилівська міська рада Хмельницької області підтримує позов, та просить справу розглянути без участі представника міської ради.

Відповідач у судовому засіданні з приводу позовної заяви відмовився дати будь-які пояснення. Вирок суду не оскаржував, призначене покарання у вигляді штрафу у розмірі 17000 гривень виконане в повному обсязі, тобто штраф сплачений.

Позиція суду

Відповідно до вимог ч. 1 ст. 223 ЦПК України, неявка у судове засідання належним чином повідомленого учасника справи не перешкоджає розгляду справи по суті.

Суд, заслухавши пояснення учасників справи, дослідивши матеріали справи, з`ясувавши фактичні обставини у справі, на які посилається сторона позивача, як на підставу своїх вимог, дослідивши та оцінивши докази по справі, проаналізувавши норми матеріального права, які регулюють спірні правовідносини, дійшов наступного висновку.

Короткий зміст фактичних обставин справи

Вироком Красилівського районного суду Хмельницької області від 05.10.2022 року у справі № 677/957/22 ОСОБА_1 визнано винуватим у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 249 КК України (незаконне зайняття рибним добувним промислом, що заподіяло істотну шкоду).

Вказаним вироком встановлено, що 29.04.2022 року, у вечірню пору доби, близько 23 год. 00 хв., ОСОБА_1 , маючи на меті незаконно добути рибу у річці Бужок, в нерестовий період, визначений наказом Управління державного агентства меліорації та рибного господарства у Хмельницькій області № 38-од від 01.04.2022 «Про встановлення весняно-літньої заборони на лов (добування) водних біоресурсів у рибогосподарських водних об`єктах Хмельницької області у 2022 році», знаючи про заборону вилову риби забороненими знаряддями лову, виготовленими із сіткоснастевих і інших матеріалів усіх видів і найменувань, усвідомлюючи протиправність своїх дій, виключно для власного збагачення, діючи приховано, не маючи права на спеціальне використання водних живих ресурсів передбаченого Правилами промислового рибальства в рибогосподарських водних об`єктах України, затверджених наказом Державного комітету рибного господарства №33 від 18.03.1999 року, в порушення ст. 63 Закону України «Про тваринний світ» та положень п. 3.15 «Правил любительського та спортивного рибальства», затверджених наказом Державного комітету рибного господарства України №19 від 15 лютого 1999 року, відповідно до яких забороняється лов водних живих ресурсів із застосуванням вибухових і отруйливих речовин, електроструму, колючих знарядь лову, вогнепальної та пневматичної зброї (за винятком гарпунних рушниць для підводного плавання), промислових та інших засобів лову, виготовлених з сіткоснастевих і інших матеріалів усіх видів і найменувань, а також способом багріння, спорудження гаток, запруд та спускання води з рибогосподарських водойм, рухаючись на власному дерев`яному човні річкою Бужок, неподалік вул. Набережної, у с. Вереміївка Красилівської міської ОТГ Хмельницького району Хмельницької області, встановив у вказаній річці заборонене знаряддя для лову риби, а саме: сітки: одна сітка довжиною 110 м, висотою 1 м із розміром вічка сітки 40x40 мм; другу сітка довжиною 51 м, висотою 1,5 м із розміром вічка сітки 40x40 мм; третю сітку довжиною 79 м, висотою 1,8 м із розміром вічка сітки 90x90 мм; четверта сітка довжиною 43,3 м, висотою 1,65 м із розміром вічка сітки 50x50 мм; п`ята сітка довжиною 26,7 м, висотою 1,8 м із розміром вічка сітки 60x60 мм, після чого повернувся до місця свого проживання. В подальшому, з метою доведення свого протиправного умислу, спрямованого на незаконний вилов риби, 30 квітня 2022 року близько 05 год. 44 хв., ОСОБА_1 , за допомогою забороненого знаряддя лову, виготовленого з сіткоснастевого матеріалу, а саме - сіток: одна сітка довжиною 110 м, висотою 1 м із розміром вічка сітки 40x40 мм; друга сітка довжиною 51 м, висотою 1,5 м із розміром вічка сітки 40x40 мм; третя сітка довжиною 79 м, висотою 1,8 м із розміром вічка сітки 90x90 мм; четверта сітка довжиною 43,3 м, висотою 1,65 м із розміром вічка сітки 50x50 мм; п`ята сітка довжиною 26,7 м, висотою 1,8 м із розміром вічка сітки 60x60 мм, які він встановив 29.04.2022, пливучи на дерев`яному човні річкою Бужок, неподалік с. Вереміївка Красилівської міської ОТГ Хмельницького району Хмельницької області, на території річки Бужок, здійснив незаконний вилов риби, а саме: 64 (шістдесят чотири) рибини виду «Карась сріблястий», вартістю згідно з розрахунком до Додатку 1 до Постанови Кабінету Міністрів України від 21.11.2011 №1209 «Про затвердження такси для обчислення розміру відшкодування шкоди, заподіяної внаслідок незаконного добування (збирання) або знищення цінних видів водних біоресурсів» - 1581 грн. кожна на загальну суму 101184 грн. та 2 (дві) рибин виду «Короп» («Сазан»), вартістю згідно з розрахунком до Додатку 1 до Постанови Кабінету Міністрів України від 21.11.2011 №1209 «Про затвердження такси для обчислення розміру відшкодування шкоди, заподіяної внаслідок незаконного добування (збирання) або знищення цінних видів водних біоресурсів» - 3706 грн. кожна на загальну суму 7412 грн., чим заподіяв згідно висновку судової інженерно-екологічної експертизи істотної шкоди рибному господарству України на загальну суму 108596 гривень. Вироком також встановлено, що у судовому засіданні обвинувачений ОСОБА_1 свою винуватість у вчиненні кримінального правопорушення визнав повністю та пояснив, що 29.04.2022 року, близько 23 год. 00 хв., перебуваючи на річці Бужок, знаючи про заборону вилову риби в нерестовий період, розмістив у воді п`ять рибальських сіток, з яких вранці 30.04.2022 року близько 05 год. 45 хв. зібрав близько 64 шт. карася, дві рибини коропа. Розмір шкоди не оспорює (а.с. 5-6).

Згідно з довідкою № 1-3-/492-22 від 05.05.2022 року, виданої Управлінням Державного агентства меліорації та рибного господарства у Хмельницькій області, з наведенням та врахуванням «Такси для обчислення розміру відшкодування шкоди, заподіяної внаслідок незаконного добування (збирання), або знищення громадянами України, іноземними громадянами та особами без громадянства цінних видів риб, водних безхребетних і водних рослин у рибогосподарських і водних об`єктах України», затвердженої постановою Кабінету Міністрів України № 1209 від 21.11.2011 року, розмір заподіяної шкоди водним біоресурсам внаслідок незаконного вилову 64 рибин виду «Карась сріблястий» та 2 рибин виду «Короп» («Сазан»)становить 108596 гривень (а.с. 50).

Згідно з висновком експерта № 404/22-22 від 21.07.2022 року за результатами проведення судової інженерно-екологічної експертизи у кримінальному провадженні № 0000336, шкоду, завдану природним біоресурсам України, внаслідок незаконного вилову риби виду карась сріблястий 64 шт. та сазан 2 шт, станом на 30.04.2022 року можна вважати істотною за критерієм «вилов риби в період нересту» (а.с.75-19).

Мотиви з яких виходить суд та застосовані норми права

Щодо представництва прокурора інтересів держави в суді

Згідно з ч.1 ст.4 ЦПК України кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів. Органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України (частина друга статті 19 Конституції України).

Відповідно до ч. 3 ст. 23 Закону України «Про прокуратуру», прокурор здійснює представництво в суді законних інтересів держави у разі порушення або загрози порушення інтересів держави, якщо захист цих інтересів не здійснює або неналежним чином здійснює орган державної влади, орган місцевого самоврядування чи інший суб`єкт владних повноважень, до компетенції якого віднесені відповідні повноваження, а також у разі відсутності такого органу.

Згідно з ч. 4 ст. 23 цього Закону наявність підстав для представництва має бути обґрунтована прокурором у суді: прокурор здійснює представництво інтересів держави в суді виключно після підтвердження судом підстав для представництва; у разі підтвердження судом наявності підстав для представництва прокурор користується процесуальними повноваженнями відповідної сторони процесу; прокурор зобов`язаний попередньо, до звернення до суду, повідомити про це відповідного суб`єкта владних повноважень; наявність підстав для представництва може бути оскаржена суб`єктом владних повноважень.

У справі № 912/2385/18 Велика Палата ВС зазначила таке: бездіяльність компетентного органу (нездійснення захисту інтересів Держави) означає, що компетентний орган знав або повинен був знати про порушення інтересів держави, мав повноваження для захисту, але не звертався до суду з відповідним позовом у розумний строк. Прокурор, звертаючись до суду з позовом, повинен обґрунтувати та довести бездіяльність компетентного органу. Зокрема, звертаючись до компетентного органу до подання позову в порядку, передбаченому ст. 23 Закону України «Про прокуратуру», прокурор фактично надає йому можливість відреагувати на стверджуване порушення інтересів держави, зокрема, шляхом призначення перевірки фактів порушення законодавства, виявлених прокурором, вчинення дій для виправлення ситуації, а саме подання позову або аргументованого повідомлення прокурора про відсутність такого порушення. Невжиття компетентним органом жодних заходів протягом розумного строку після того, як цьому органу стало відомо або повинно було стати відомо про можливе порушення інтересів держави, має кваліфікуватися як бездіяльність відповідного органу. Розумність строку звернення визначається судом з урахуванням того, чи потребували інтереси держави невідкладного захисту (зокрема, через закінчення перебігу позовної давності чи можливість подальшого відчуження майна, яке незаконно вибуло Із власності держави), а також таких чинників, як значущість порушення інтересів держави, можливість настання невідворотних негативних наслідків через бездіяльність компетентного органу, наявність об`єктивних причин, що перешкоджали такому зверненню, тощо. Таким чином, прокурору достатньо дотриматися порядку, передбаченого ст. 23 Закону України «Про прокуратуру» якщо компетентний орган протягом розумного строку після отримання повідомлення самостійно не звернувся до суду з позовом в інтересах держави, то це є достатнім аргументом для підтвердження судом підстав для представництва. Якщо прокурору відомі причини такого не звернення, він обов`язково повинен зазначити їх в обґрунтуванні підстав для представництва, яке міститься в позові. Але якщо з відповіді зазначеного органу на звернення прокурора такі причини з`ясувати неможливо чи такої відповіді взагалі не отримано, то це не є підставою вважати звернення прокурора необґрунтованим.

Відповідно до п. 1 Положення про Управління Державного агентства меліорації та рибного господарства у Хмельницькій області, затвердженого наказом Державного агентства меліорації та рибного господарства України від 15.07.2016 року № 229 (зі змінами) Управління Державного агентства меліорації та рибного господарства у Хмельницькій області (Хмельницький рибоохоронний патруль) є територіальним органом Державного агентства меліорації та рибного господарства України (Держрибагентства), діє у складі Держрибагентства як відокремлений структурний підрозділ і йому підпорядковується. Згідно з п. 3 даного Положення основним завданням Хмельницького рибоохоронного патруля є реалізація повноважень Держрибагентства у сфері рибного господарства та рибної промисловості, охорони, використання і відтворення водних біоресурсів, регулювання рибальства, меліорації земель та експлуатації державних водогосподарських об`єктів комплексного призначення, міжгосподарських зрошувальних і осушувальних систем в районі діяльності. Згідно з п. 7.4 та 8.11 вказаного Положення, Хмельницький рибоохоронний патруль має право: подавати позови про відшкодування шкоди, заподіяної суб`єктами господарювання та громадянами внаслідок порушення законодавства в галузі охорони, використання і відтворення водних біоресурсів; визначати розмір збитків, завданих рибному господарству, за затвердженими таксами та/або методиками. Тобто управління Державного агентства меліорації та рибного господарства у Хмельницькій області, в розумінні статті 56 ЦПК України є органом, уповноваженим державою здійснювати функції у спірних правовідносинах, які виникають у галузі охорони, використання та відтворення водних біоресурсів.

Управління державного агентства меліорації та рибного господарства у Хмельницькій області у відповідь на повідомлення Хмельницької окружної прокуратури № 50-4166ВИХ-22 від 26.07.2022 року про встановлення підстав та намір здійснювати представництво інтересів держави в суді, листом за № 2-16-/848-22 від 28.07.2022 року повідомило про те, що не буде звертатись до суду з позовною заявою про стягнення збитків з ОСОБА_1 у сумі 108596 грн. у зв`язку із відсутністю коштів на сплату судового збору (а.с. 9-10).

Згідно з п. «б» ч. 2 ст. 47 Закону України «Про охорону навколишнього середовища» Автономної Республіки Крим та місцеві фонди охорони навколишнього природного середовища утворюються у складі бюджету Автономної Республіки Крим та відповідного місцевого бюджету за місцем заподіяння екологічної шкоди за рахунок частини грошових стягнень за шкоду, заподіяну порушенням законодавства про охорону навколишнього природного середовища в результаті господарської та іншої діяльності, згідно з чинним законодавством.

Згідно з п. 7 ч. 3 ст. 29 Бюджетного кодексу України джерелами формування спеціального фонду Державного бюджету України в частині доходів (з урахуванням особливостей, визначених пунктом 1 частини другої статті 67-1 цього Кодексу) є 30 відсотків грошових стягнень за шкоду, заподіяну порушенням законодавства про охорону навколишнього природного середовища внаслідок господарської та іншої діяльності.

Згідно з п. 4 ч. 1 ст. 69-1 Бюджетного кодексу України до надходжень спеціального фонду місцевих бюджетів належать70 відсотків грошових стягнень за шкоду, заподіяну порушенням законодавства про охорону навколишнього природного середовища внаслідок господарської та іншої діяльності, в тому числі: до бюджетів місцевого самоврядування (крім бюджетів міст Києва та Севастополя) - 50 відсотків, обласних бюджетів та бюджету Автономної Республіки Крим - 20 відсотків, бюджетів міст Києва та Севастополя - 70 відсотків.

Красилівська міська рада Хмельницької області, до бюджету якої підлягають зарахуванню кошти від стягнення з ОСОБА_1 шкоди, заподіяної порушенням законодавства про охорону навколишнього природного середовища, у відповідь на повідомлення Хмельницької окружної прокуратури № 50-4167ВИХ-22 від 26.07.2022 року про встановлення підстав та намір здійснювати представництво інтересів держави в суді, листом за № 2065/08-10/22 від 02.08.2022 року повідомила про те, що в бюджеті Красилівської міської ради не передбачені кошти для сплати судового збору з метою звернення до суду із позовом до ОСОБА_1 про відшкодування шкоди в розмірі 108596 грн. (а.с.11-14).

Згідно із ч. 4 ст. 56 ЦПК України прокурор, який звертається до суду в інтересах держави, в позовній чи іншій заяві, скарзі обґрунтовує, в чому полягає порушення інтересів держави, необхідність їх захисту, визначені законом підстави для звернення до суду прокурора, а також зазначає орган, уповноважений державою здійснювати відповідні функції у спірних правовідносинах.

Вказані вимоги ч. 4 ст. 56 ЦПК України прокурором дотримані та долученими до матеріалами справи доказами підтверджено наявність достатніх підстав для здійснення Хмельницькою окружною прокуратурою захисту законних інтересів держави у даній справі.

Щодо позовних вимог про стягнення шкоди

Згідно з ч. 6 ст. 82 ЦПК України вирок суду в кримінальному провадженні, ухвала про закриття кримінального провадження і звільнення особи від кримінальної відповідальності або постанова суду у справі про адміністративне правопорушення, які набрали законної сили, є обов`язковими для суду, що розглядає справу про правові наслідки дій чи бездіяльності особи, стосовно якої ухвалений вирок, ухвала або постанова суду, лише в питанні, чи мали місце ці дії (бездіяльність) та чи вчинені вони цією особою.

Обставини, встановлені судовим рішенням у цивільній, господарській або адміністративній справі, що набрало законної сили, не доказуються при розгляді інших справ лише в тому разі, коли в них беруть участь ті самі особи або особа, щодо якої встановлено ці обставини, чи їх правонаступники, але в інших випадках - ці обставини встановлюються на загальних підставах. Така правова позиція викладена у постанові Верховного Суду України від 24.05.2017 року у справі № 6-843цс17 та постановах Верховного Суду у складі колегії суддів Першої судової палати Касаційного цивільного суду від 06.02.2018 року у справі № 235/9895/15-ц, від 05.04.2018 року у справі № 404/1515/16-ц та підтверджена висновком Великої Палати Верховного Суду у постанові від 21.11.2018 року у справі № 372/504/17.

Преюдиційні факти - це факти, встановлені рішенням чи вироком суду, що набрали законної сили. Преюдиційність ґрунтується на правовій властивості законної сили судового рішення і означається його суб`єктивними і об`єктивними межами, за якими сторони та інші особи, які брали участь у розгляді справи, а також їх правонаступники не можуть знову оспорювати в іншому процесі встановлені судовим рішенням у такій справі правовідносини. Преюдиційні обставини є обов`язковими для суду, який розглядає справу навіть у тому випадку, коли він вважає, що вони встановлені неправильно. Таким чином, законодавець намагається забезпечити єдність судової практики та запобігти появі протилежних за змістом судових рішень (постанова Верховного Суду від 19.12.2019 року по справі №520/11429/17).

Преюдиційні обставини не потребують доказування, якщо одночасно виконуються наступні умови: обставина встановлена судовим рішення; судове рішення набрало законної сили; у справі беруть участь ті ж особи, які брали участь у попередній справі.

Таким чином обставини, встановлені вироком Красилівського районного суду Хмельницької області від 05.10.2022 року у справі № 677/957/22 стосовно ОСОБА_1 за ч. 1 ст. 249 КК України, який набрав законної сили, є встановленими та не підлягають доказуванню.

Відносини в галузі охорони навколишнього природного середовища України, які виникли між сторонами, регулюються Законом України «Про охорону навколишнього природного середовища», земельним, водним, лісовим законодавством, законодавством про надра, про охорону атмосферного повітря, про охорону і використання рослинного і тваринного світу та іншим спеціальним законодавством.

Відповідно до приписів статті 10 Закону України «Про тваринний світ» громадяни відповідно до закону зобов`язані охороняти тваринний світ, сприяти відтворенню відновлювальних об`єктів тваринного світу, використовувати об`єкти тваринного світу відповідно до закону, відшкодовувати шкоду, заподіяну ними тваринному світу внаслідок порушення вимог законодавства про охорону, використання і відтворення тваринного світу.

За приписами ч.1 ст. 63 Закону України «Про тваринний світ», ч.1 ст. 68 Закону України «Про охорону навколишнього природного середовища» - порушення законодавства України про охорону навколишнього природного середовища тягне за собою встановлену цим Законом та іншим законодавством України дисциплінарну, адміністративну, цивільну і кримінальну відповідальність.

Підприємства, установи, організації та громадяни зобов`язані відшкодовувати шкоду, заподіяну ними внаслідок порушення законодавства про охорону навколишнього природного середовища, в порядку та розмірах, встановлених законом.

Частиною 1 статті 69 вказаного Закону передбачено, що шкода, заподіяна внаслідок порушення законодавства про охорону навколишнього природного середовища, підлягає компенсації в повному обсязі.

Відповідно до ст. 1166 ЦК України майнова шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правом фізичної або юридичної особи, а також шкода, завдана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала. Протиправною є поведінка, яка не відповідає вимогам закону, тягне за собою порушення (зменшення, обмеження) майнових прав (благ) і законних інтересів іншої особи.

Згідно з ст. 47 Закону України «Про охорону навколишнього природного середовища» грошові стягнення за шкоду, заподіяну порушенням законодавства про охорону навколишнього природного середовища, зараховуються у місцеві фонди охорони навколишнього природного середовища.

Відповідно до ст. 6 Закону України «Про рибне господарство, промислове рибальство та охорону водних біоресурсів» державне управління та регулювання у галузі рибного господарства здійснюють Кабінет Міністрів України, центральний орган виконавчої влади, що забезпечує формування державної політики у сфері рибного господарства та рибної промисловості, центральний орган виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері рибного господарства.

Згідно з ч. 1 ст. 10 Закону України «Про рибне господарство, промислове рибальство та охорону водних біоресурсів» посадові особи органів рибоохорони здійснюють державний контроль та управління в галузі охорони, використання і відтворення водних біоресурсів та мають право подавати позови про відшкодування шкоди, заподіяної суб`єктами господарювання та громадянами, внаслідок порушення законодавства в галузі охорони, використання і відтворення водних біоресурсів.

Виходячи з аналізу наведених норм закону та встановлених судом обставин - ухилення відповідача від обов`язку відшкодувати майнову шкоду, завдану кримінальним правопорушенням, яка встановлена вироком суду, суд вважає, що позовні вимоги є законними та обґрунтованими, а тому підлягають повному задоволенню.

Розподіл судових витрат між сторонами

Відповідно до ч. 1 ст. 141 ЦПК України судовий збір покладається на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог.

Позов задоволено повністю, а тому з відповідача на користь держави підлягає стягненню судовий збір 2684 грн.

Керуючись ст. ст. 12, 76- 81, 141, 206, 263-265, 273, 430 ЦПК України, суд -

УХВАЛИВ:

Позов першого заступника керівника Хмельницької окружної прокуратури в інтересах держави в особі Управління Державного агентства меліорації та рибного господарства у Хмельницькій області до ОСОБА_1 , третя особа: Красилівська міська рада Хмельницької області про відшкодування шкоди, завданої кримінальним правопорушенням задовольнити.

Стягнути з ОСОБА_1 на користь держави в особі Управління Державного агентства меліорації та рибного господарства у Хмельницькій області 108596 (сто вісім тисяч п`ятсот дев`яносто шість) гривень шкоди, завданої навколишньому середовищу незаконним виловом водних біоресурсів (розрахунковий рахунок UA0022717, отримувач ГУК у Хмельн. обл./Красилівська отг., , код класифікації доходів бюджету 24062100).

Стягнути з ОСОБА_1 на користь держави судовий збір в розмірі 2684 гривні.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Апеляційна скарга на рішення суду подається безпосередньо до Хмельницького апеляційного суду протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Учасники справи (сторони):

Позивач Хмельницька окружна прокуратура, місцезнаходження: 29000 м. Хмельницький, вул. У. Громової, 10.

Позивач - Управління Державного агентства меліорації та рибного господарства у Хмельницькій області, місце знаходження: 29000, м. Хмельницький, вул. Кам`янецька, 257/1, .

Відповідач ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , зареєстроване місце проживання: АДРЕСА_1 , реєстраційний номер облікової картки платника податків НОМЕР_1 .

Третя особа - Красилівська міська рада Хмельницької області, місцезнаходження: 31000, Хмельницька область, Хмельницький район, м. Красилів, площа Незалежності, 2, .

Повний текст рішення складений 14.04.2023 року.

Суддя В.О. Шовкун