Справа № 309/2755/23
Провадження № 2/309/491/23
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

27 липня 2023 року м. Хуст

Хустський районний суд Закарпатської області

у складі: головуючого - судді Лук`янової О.В.

за участю: секретаря судового засідання Пилип Д.В.

розглянувши у підготовчому судовому засіданні в залі суду в м.Хуст цивільну справу за позовом ОСОБА_1 , від імені та в інтересах якої діє ОСОБА_2 , до Хустської міської ради про визнання права власності на 3/4 частини житлового будинку за набувальною давністю,-

В С Т А Н О В И В:

Представник позивачки, посилаючись на те, що:

-позивачка народилася ІНФОРМАЦІЯ_1 ;

-батько позивачки - ОСОБА_3 помер ІНФОРМАЦІЯ_2 ;

- ОСОБА_4 , яка була дружиною її батька ОСОБА_3 , та приходилася мачухою позивачки, померла ІНФОРМАЦІЯ_3 ;

-позивачка, ще до смерті свого батька, який помер ІНФОРМАЦІЯ_2 , фактично все своє життя проживала за вищевказаною адресою та зареєстрована в данному будинку з 26 травня 1983 року;

-після смерті батька позивачка залишилася проживати разом зі своєю мачухою - ОСОБА_4 , оскільки вважала її за свою матір;

-фактично проживали вони як мати та дочка до самої смерті ОСОБА_4 ;

-позивачка і по терепішній час продовжує проживати в цьому будинку;

-після смерті батька позивачка 13 листопада 1997 року отримала свідоцтво на право власності в порядку спадкування за заповітом на 1/4 частину цього житлового будинку;

-станом на сьогодні позивачка не має можливості оформити право власності на 3/4 частини будинку, оскільки її мачуха ОСОБА_4 за своє життя не зробила розпорядження своїм майном та не залишила заповіту;

-оскільки позивачка не є рідною донькою ОСОБА_4 і, відповідно до ст.1261-1265 ЦК України, не відноситься до жодного кола спадкоємців, тому вона немає іншої можливості оформити право власності на майно інакше як за рішенням суду;

-інших спадкоємців у померлої ОСОБА_4 немає;

-житловий будинок, який є предметом судового розгляду, був придбаний за договором купівлі-продажу від 16 вересня 1963 року ОСОБА_4 , згідно якого будинок, розташований на земельній ділянці, площею 197 кв.м.;

-на підставі рішення народних депутатів виконкому Хустської міської ради за №202 від 25 травня 1982 року надано дозвіл на перебудову житлового будинку АДРЕСА_1 ;

-вищевказаний будинок був зареєстрований на підставі рішення народних депутатів виконкому Хустської міської ради за №476 від 26 листопада 1982 року у рівних частках по 1/2 частини за ОСОБА_3 та ОСОБА_4 ;

-на підставі діючого на той момент законодавства житловий будинок АДРЕСА_1 належав на праві приватної власності ОСОБА_3 та ОСОБА_4 ;

-позивачка після смерті свого батька залишилася проживати разом зі своєю мачухою ОСОБА_4 , яку вважала своєю матір`ю, вела за нею постійний догляд та здійснила її поховання;

-інших дітей у померлої ОСОБА_4 не було;

-позивачка зареєстрована у вищевказаному будинку з 26 травня 1983 року, постійно у ньому проживала, інших дітей у її мачухи ОСОБА_4 не було, тому позивачка вважала, що після її смерті будинок належить їй на праві власності і вона фактично вступила у володіння та розпорядження даним майном;

-позивачка за час проживання та фактичного володіння вищевказаним майном, здійснювала та здійснює постійні ремонти, користується будинком та земельною ділянкою, сплачує комунальні послуги, веде догляд за дворогосподарством та вважає його своєю власністю;

-позивачка вже впродовж 20 років відкрито, безперешкодно володіє, користується даним майном і даний факт можуть підтвердити усі її сусіди;

-позивачка, маючи намір зареєструвати свою доньку та онука в цьому будинку, звернулася до ЦНАПу Хустської міської ради з метою їх реєстрації, де їй повідомили, що реєстрація можлива лише за згоди особи, якій належить будинок на праві власності;

-так, позивачка дізналася, що вона не є повноправним власником вищевказаного будинку, оскільки не оформила право власності на майно після смерті мачухи;

-при зверненні до нотаріуса позивачка дізналася, що не має права на спадщину, так як не являється спадкоємцем після смерті мачухи ОСОБА_4 і свого часу не була усиновлена мачухою,

звернулася до суду з позовом та просить: визнати за позивачкою право власності за набувальною давністю на 3/4 частини будинку АДРЕСА_1 , який розташований на земельній ділянці, площею 469 кв.м..

Позивачка ОСОБА_1 та її представник - адвокат Поковба Т.В. в підготовче судове засідання не з`явилися. Представник позивачки - адвокат Поковба Т.В. подала до суду заяву, згідно якої позовні вимоги підтримала, просила їх задовольнити та просила провести розгляд справи в її відсутність та в відсутність позивачки.

Представник відповідача - Хустської міської ради в підготовче судове засідання не з`явився, подав до суду заяву, згідно якої проти задоволення позовних вимог не заперечував та просив розглянути справу без часті уповноваженого представника.

Ніяких інших заяв та клопотань від учасників справи до суду не надходило.

Процесуальні дії /забезпечення доказів, вжиття заходів забезпечення позову, зупинення і поновлення провадження/ у справі не проводилися.

Відповідно до ч.2 ст.247 ЦПК України: у разі неявки в судове засідання всіх учасників справи чи в разі якщо відповідно до положень цього Кодексу розгляд справи здійснюється судом за відсутності учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.

За таких обставин суд вважає, що справу можливо вирішити в відсутність позивачки, представника позивачки та представника відповідача, у підготовчому судовому засіданні, без фіксування судового процесу.

Відповідно до ч.4 ст.206 ЦПК України: у разі визнання відповідачем позову суд за наявності для того законних підстав ухвалює рішення про задоволення позову. Якщо визнання відповідачем позову суперечить закону або порушує права, свободи чи інтереси інших осіб, суд постановляє ухвалу про відмову у прийнятті визнання відповідачем позову і продовжує судовий розгляд.

Як роз`яснив Пленум Верхового Суду України у п.24 постанови від 12 червня 2009 року №2 «Про застосування норм цивільного процесуального законодавства при розгляді справ у суді першої інстанції» у разі визнання відповідачем позову, яке має бути безумовним, і якщо таке визнання не суперечить закону й не порушує права, свободи чи інтереси інших осіб (не відповідача), суд ухвалює рішення про задоволення позову, обмежившись у мотивувальній частині рішення посиланням на визнання позову без з`ясування і дослідження інших обставин справи.

Суд, перевіривши матеріали справи, вважає, що визнання відповідачем позову не суперечить закону, не порушує права, свободи та інтереси інших осіб, а тому є законні підстави для ухвалення рішення про задоволення позову у підготовчому судовому засіданні.

Керуючись ст.12, 13, 81, 247 ч.2, 258-259, 263-265, 268, 273, 354-355 ЦПК України, ст.15, 16, 328, 344, 392 ЦК України, Постановою Пленуму Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ від 07.02.2014 року №5 «Про судову практику в справах про захист права власності та інших речових прав», суд

В И Р І Ш И В:

Позов ОСОБА_1 /місце проживання: АДРЕСА_2 ; РНОКПП НОМЕР_1 /, від імені та в інтересах якої діє ОСОБА_2 /місце знаходження: АДРЕСА_3 /, до Хустської міської ради /місце знаходження: 90400, м.Хуст Закарпатської області, вулиця 900-річчя Хуста, будинок №27; / про визнання права власності на 3/4 частини житлового будинку за набувальною давністю, - задовольнити повністю.

Визнати за ОСОБА_1 право власності за набувальною давністю на 3/4 частини житлового будинку АДРЕСА_1 .

Учасники справи, а також особи, які не брали участі у справі, якщо суд вирішив питання про їхні права, свободи, інтереси та /або/ обов`язки, мають право оскаржити в апеляційному порядку рішення суду повністю або частково до Закарпатського Апеляційного суду протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи /вирішення питання/ без повідомлення /виклику/ учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складання повного судового рішення.

Учасник справи, якому повне рішення суду не було вручене у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.

Строк на апеляційне оскарження може бути також поновлений в разі пропуску з інших поважних причин, крім випадків, зазначених у ч.2 ст.358 цього Кодексу.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Суддя Хустського

районного суду: Лук`янова О.В.