Справа № 192/1506/21
Провадження № 2/192/13/23
У Х В А Л А

30 травня 2023 року Солонянський районний суд Дніпропетровської області у складі:

головуючого судді Щербини Н. О.,

за участю секретаря судового засідання Короти Л. С.,

представника позивачки в режимі відеоконференції адвоката Чуміної К. Г.,

відповідачки - ОСОБА_1

розглянувши у відкритому підготовчому засіданні в залі суду смт Солоне Солонянського району Дніпропетровської області заяву відповідачки ОСОБА_1 про відвід судді у справі за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_1 , ОСОБА_3 про встановлення факту родинних відносин, встановлення факту прийняття спадщини, визнання недійсними свідоцтв про право на спадщину та визнання права власності на частину спадкового майна,

В С Т А Н О В И В:

18 травня 2023 року, в день проведення підготовчого засідання, ОСОБА_1 подала заяву про відвід судді Щербини Н. О. в даній справі. Заява не була розглянута у зв`язку з відсутністю інтернет-з`єднання та неможливістю приймати участь у розгляді справи представника позивачки в режимі відеоконференції.

Заява про відвід мотивована тим, що суддя вела себе упереджено по відношенню до відповідачки, розмовляла на підвищених тонах та допитувала вільного слухача і надавала перевагу представнику позивачки. Тому відповідачка вважає, що існують інші обставини, що викликають сумнів у неупередженості або об`єктивності судді.

ОСОБА_1 свою заяву підтримала, а відповідач ОСОБА_3 до суду не з`явився, причини неявки суду не повідомив.

Представник позивачки адвокат Чуміна К. Г. в режимі відеконференції вважала, що відвід є немотивованим та поданим з порушенням строків, встановлених ЦПК України.

Суд, вислухавши думку учасників, ознайомившись з заявою про відвід судді, приходить до наступного висновку.

Згідно ч. 3 ст. 40 ЦПК України, якщо заява про відвід судді надійшла до суду пізніше ніж за три робочі дні до наступного засідання, така заява не підлягає передачі на розгляд іншому судді, а питання про відвід судді вирішується судом, що розглядає справу.

Оскільки заява про відвід надійшла в день проведення підготовчого засідання, яке було призначено на 18 травня 2023 року, тому дана заява про відвід судді розглядається судом, який розглядає справу.

Частиною 3 ст. 39 ЦПК України передбачено, що відвід повинен бути вмотивованим і заявленим протягом десяти днів з дня отримання учасником справи ухвали про відкриття провадження у справі, але не пізніше початку підготовчого засідання або першого судового засідання, якщо справа розглядається в порядку спрощеного позовного провадження. Після спливу вказаного строку заявляти відвід (самовідвід) дозволяється лише у виняткових випадках, коли про підставу відводу (самовідводу) заявнику не могло бути відомо до спливу вказаного строку, але не пізніше двох днів із дня, коли заявник дізнався про таку підставу.

Згідно положень ч.ч. 2, 3 ст. 40 ЦПК України передбачено, що питання про відвід судді вирішує суд, який розглядає справу. Суд задовольняє відвід, якщо доходить висновку про його обґрунтованість.

Головна мета відводу гарантування безсторонності суду, зокрема, щоб запобігти упередженості судді (суддів) під час розгляду справи. Безумовно, сторони можуть побоюватися, що суддя є небезстороннім, але вирішальним є те, чи можна вважати такі побоювання об`єктивно обґрунтованими. Саме тому не може бути підставою для відводу судді заява, яка містить тільки припущення про існування відповідних обставин, не підтверджених належними і допустимими доказами.

Частиною 1 статті 129 Конституції України встановлено, що суддя, здійснюючи правосуддя, є незалежним та керується верховенством права.

Підстави для відводу (самовідводу) судді визначені статтею 36 ЦПК України. Суддя також підлягає відводу (самовідводу) також за наявності обставин, встановлених статтею 37 цього Кодексу.

Отже, з огляду на нормативний зміст пункту 5 частини 1 статті 36 ЦПК України відвід судді може бути заявлений й з інших підстав, відмінних від перелічених у пунктах 1, 2, 3, 4 частини першої цієї ж статті. У будь-якому разі оцінюватися має саме те, чи викликають певні обставини розумний сумнів у неупередженості або об`єктивності судді у стороннього спостерігача.

Суд звертає увагу на те, що стандарт безсторонності ґрунтується, насамперед, на тому, що судді мають розглядати справи на основі фактів та згідно з законом, без жодних обмежень, неналежного впливу, спонукання, тиску, погроз чи втручань, прямих чи непрямих, з будь-чийого боку або з будь-якої причини.

Водночас як указано в Бангалорських принципах поведінки судді від 19 травня 2006 року, схвалених Резолюцією Економічної та Соціальної Ради ООН 27 липня 2006 року № 2006/23, об`єктивність судді є потрібною умовою для належного виконання ним своїх обов`язків. Вона проявляється не тільки у змісті ухваленого рішення, а й в усіх процесуальних діях, що супроводжують його ухвалення.

Одночасно суд підкреслює, що не можуть бути підставою для відводу судді заява, яка містить тільки припущення про існування відповідних обставин, не підтверджених належними, достатніми, достовірними і допустимими доказами. Тому відвід має бути вмотивований, тобто в ньому неодмінно мають бути наведені аргументи, а до самої заяви долучені відповідні докази, які підтверджують наявність підстав для відводу.

Як з`ясовано з заяви відповідачки, остання вважає, що суддя який розглядає справу підлягає відводу, оскільки як вона припускає, має місце протиправність дій судді, а також надання переваги представнику позивачки.

Проте доказів на підтвердження своїх припущень саме в частині надання переваги представнику позивачки, відповідачка не надала, а незгода з процесуальними діями головуючого під час розгляду справи не є підставою для його відводу.

Тому на думку суду, заява про відвід є безпідставною, необґрунтованою і задоволенню не підлягає.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 36, 37, 40, 260 ЦПК України, суд

П О С Т А Н О В И В:

Відмовити в задоволенні заяви ОСОБА_1 про відвід судді у справі за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_1 , ОСОБА_3 про встановлення факту родинних відносин, встановлення факту прийняття спадщини, визнання недійсними свідоцтв про право на спадщину та визнання права власності на частину спадкового майна.

Ухвала оскарженню не підлягає, а заперечення на ухвали, що не підлягають оскарженню окремо від рішення суду, включаються до апеляційної скарги на рішення суду.

Головуючий: суддя: Н. О. Щербина