Номер провадження: 22-ц/813/1204/23
Справа № 497/1081/2020
Головуючий у першій інстанції Раца В. А.
Доповідач Князюк О. В.
ОДЕСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

11.05.2023 року м. Одеса

Одеський апеляційний суд у складі колегії:

головуючого Князюка О. В.,

суддів: Погорєлової С.О., Заїкіна А.П.,

за участю секретаря Дерезюк В.В.,

розглянувши відкритому судовому засіданні цивільну справу за апеляційною скаргою державного підприємства «Одеський науково-дослідний та проектний інститут землеустрою» на рішення Болградського районного суду Одеської області від 11 березня 2021 року у цивільній справі за позовом державного підприємства «Одеський науково-дослідний та проектний інститут землеустрою» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості за лотом № 2180,-

ВСТАНОВИВ:

Описова частина

Короткий зміст позовних вимог

25.08.2020 року директор Державного підприємства "Одеський науково-дослідний та проектний інститут землеустрою" - Петрушка В., звернувся до суду з позовом до ОСОБА_1 , та просив суд стягнути з відповідача на користь позивача заборгованість за лотом №2180 (реєстрац. № 3400) у розмірі 43 654,29 грн. основного боргу; 1 658,83 грн. суми інфляції та 1 363,44 грн. трьох відсотків річних, внаслідок невиконання грошових зобов`язань та судові витрати у вигляді судового збору в розмірі 2 102,00 грн.

Свої вимоги мотивував тим, що між Головним управлінням Держгеокадастру в Одеській області - Організатором та Державним підприємством «Одеський науково-дослідний та проектний інститут землеустрою» - Виконавцем був укладений Договір № 38/258 на підготовку лотів та проведення земельних торгів від 15 березня 2019 року. Відповідно до розділу 2 Договору на підготовку лотів та проведення земельних торгів № 38/258 від 15 березня 2019 року за проведення земельних торгів Виконавець отримує винагороду, яка складається із видатків на організацію та проведення земельних торгів та прибутку Виконавця. За результатами проведення земельних торгів Виконавець укладає з Переможцем земельних торгів за кожним лотом окремий договір про відшкодування витрат на підготовку лотів та проведення земельних торгів відповідно до п.2.6 цього договору.

Рішенням організатора земельних торгів (Наказ про проведення електронних земельних торгів у формі аукціону від 12.06.2019 року №15-3115/13-19-сг) була визначена дата проведення електронних земельних торгів з продажу прав оренди на земельні ділянки сільськогосподарського призначення державної власності для ведення товарного сільськогосподарського виробництва окремими лотами 25 липня 2019 року. Зокрема за лотом № 2180 (реєстрац.№3400) (загальноукраїнський номер лоту № 36157 аукціон № 18789 право оренди на земельну ділянку площею 49,9989 га, кадастровий номер :01:004:0051, розташованої на території Одеської області, Тарутинського району, Красненської сільської ради (за межами населеного пункту).

На виконання ч. 3 ст. 137 ЗК України та згідно з п.10 «Порядку реалізації пілотного проекту з проведення електронних земельних торгів» затвердженого постановою Кабінету Міністрів України №688 від 21 червня 2017 року, ДП «Одеський інститут землеустрою», як виконавець електронних земельних торгів, опублікував на офіційному веб-сайті Держгеокадастру України Оголошення про проведення електронних земельних торгів, в тому числі за лотом №2180 (реєстрац. №3400). Серед умов проведення електронних земельних торгів, на виконання положень Договору на підготовку лотів та проведення електронних торгів від 15 березня 2019 року № 38/258, та згідно з п.5 Постанови КМУ №688 від 21.06.2017 року в оголошенні по кожному лоту був встановлений обов`язок переможця з дня підписання Протоколу сплати витрати, пов`язанні з підготовкою лоту та винагородою Виконавця електронних земельних торгів. Зокрема за лотом № 2180 було зазначено про обов`язок переможця торгів сплатити окрім річної орендної плати, витрати, здійсненні на підготовку та проведення торгів, а саме вартість наукових та науково-технічних робіт з агрохімічного обстеження ґрунтів, проведення лабораторних аналізів та виготовлення агрохімічного паспорту на земельну ділянку 9 654,29 грн. та винагороду виконавця 34 000,00 грн. Ознайомившись з оголошеннями про проведення земельних торгів ОСОБА_1 подав заявку про участь у земельних торгах з додатками на лот № 2180. У визначений організатором час, 25 липня 2019 року були проведені електронні земельні торги з продажу прав оренди на земельні ділянки.

Переможцем земельних торгів за лотом № 2180 був визнаний ОСОБА_1 .

У процесі проведення торгів ведеться Протокол, який підписується Переможцем електронних земельних торгів, оператором системи земельних торгів як ліцитатором електронних земельних торгів, виконавцем та організатором електронних земельних торгів за допомогою електронного цифрового підпису з накладенням електронного цифрового підпису юридичної особи. У протоколі встановлюється обов`язок Переможця сплатити суму за придбаний лот, а також витрати на підготовку лота та винагороду виконавця за лотом № 2180 43 654,29 грн. у строк до 30.07.2019 року та попереджено переможця, що у разі несплати зазначених платежів у встановлений строк результати земельних торгів за рішенням організатора анулюються.

ОСОБА_1 підписав Протокол проведення електронних земельних торгів № 3816 від 25.07.2019 року за лотом № 2180. Переможець має право відмовитися від підписання Протоколу, однак не зважаючи на це, ОСОБА_1 підписав Протокол проведення електронних земельних торгів № 3816 від 25.07.2019 року, тим самим лишив виконавця земельних торгів можливості відновити торги по цім лотам. Тому ОСОБА_1 на думку позивача, підписавши протоколи проведення електронних земельних торгів створив для себе певні права та обов`язки. Саме протокол відображає юридичний факт проведення земельних торгів та визначення ОСОБА_2 . ОСОБА_1 відмовився від підписання договору, що стало підставою для анулювання результатів земельних торгів, що не припинило його обов`язку сплатити позивачу суму витрат та винагороду за проведення торгів. Оскільки в силу закону у переможця виникає обов`язок відшкодувати виконавцю торгів відповідні витрати, та враховуючи, що законом встановлений строк виконання цього зобов`язання, ДП «Одеській інститут землеустрою» вважає, що ОСОБА_1 мав можливість відмовитися від підписання протоколу, що надало б можливості в день проведення торгів відновити їх проведення та, як наслідок, переможцем торгів могла стати інша особа, разом з цим ОСОБА_1 таким правом не скористався, підписав протоколом та прийняв на себе певні права та обов`язки. Позивач зазначає, що відшкодування витрат на підготовку лотів та проведення земельних торгів, законодавство не дає прив`язки до укладання договору оренди, а встановлює лише обов`язок та строк у разі оголошення учасника ОСОБА_2 , відшкодувати виконавцю витрати, які той поніс у зв`язку з підготовкою лоту до земельних торгів та проведенням земельних торгів. ОСОБА_1 до цього часу не виконав своїх зобов`язань, тому позивач звертається до суду з цим позовом.

Короткий зміст рішення суду першої інстанції

Рішенням Болградського районного суду Одеської області від 11 березня 2021 року у задоволенні позову Державного підприємства "Одеський науково-дослідний та проектний інститут землеустрою" до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості за лотом № 2180 - відмовлено.

Короткий зміст вимог апеляційної скарги

Не погоджуючись із вказаним судовим рішенням, 19.05.2021 року ДП «Одеський науково-дослідний та проектний інститут землеустрою» подана апеляційну скаргу відповідно до вимог якої просить суд рішення Болградського районного суду Одеської області від 11 березня 2021 року скасувати та постановити нове рішення яким позовні вимоги державного підприємства «Одеський науково-дослідний та проектний інститут землеустрою» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості за лотом № 2180 задовольнити в повному обсязі.

Узагальнені доводи особи, яка подала апеляційну скаргу

Апелянт вважає рішення Болградського районного суду Одеської області від 11.03.2021 року необґрунтованим та прийнятим з порушеннями норм матеріального та процесуального права. Зазначає, що судом першої інстанції не було з`ясовано у повному обсязі всі обставини, що мають значення для розгляду справи, а також те, що судом першої інстанції не надано оцінку доводам ДП «Одеський науково-дослідний та проектний інститут землеустрою» щодо відшкодування виконавцю витрат, які той поніс у зв`язку з підготовкою лоту до електронних земельних торгів та проведенням торгів.

Апелянт вказує, що не має жодної норми у земельному законодавстві, яка б передбачала, що при анулюванні результатів торгів, переможець лишається свого статусу переможця, з огляду на що, позивач зазначає, що при анулюванні результатів земельних торгів переможця позбавляється права претендувати на предмет таких торгів (тобто можливість укласти договір оренди), але не позбавляє обов`язку виконати свої зобов`язання, які виникли внаслідок дій переможця. ОСОБА_1 підписав протокол проведення електронних земельних торгів, але відмовився від укладання договору оренди.

Позивач звертає увагу суду на той факт, що у оголошенні про проведення земельного аукціону №18789 по лоту №36157 було вказано: «не пізніше 3 банківських днів з дня підписання протоколу переможцю необхідно сплатити річну орендну плату, витрати на підготовку лоту 9 654.29 грн та винагороду виконавцю у розмірі 34 000 грн».

У підписаному громадянином ОСОБА_1 протоколі проведення електронних торгів №3816 від 25.07.2019 року. Також вказано про наявність у переможця торгів обов`язку сплатити до 30.07.2019 року витрати на підготовку лота 9 654,29 грн, та винагороду виконавцю 34 000 грн.

Враховуючи специфіку проведення електронних земельних торгів та з огляду на відкритість інформації щодо порядку проведення електронних земельних торгів, учасник повинен бути обізнаний про розмір та порядок сплати відповідних коштів виконавцю.

Таким чином, виконавцем земельних торгів фактично були надані послуги та понесені витрати щодо їх проведення, а на відповідача законом покладено обов`язок відшкодувати ці витрати та оплатити послуги, ОСОБА_1 повинен був сплатити виконавцю понесені відповідні витрати, а відмова переможця торгів від цієї оплати є безпідставною.

Узагальнені доводи та заперечення інших учасників справи.

26.07.2021 року надійшов відзив ОСОБА_1 на апеляційну скаргу, відповідно до якого, відповідач вважає доводи викладені в апеляційній скарзі необґрунтованими та безпідставними та ним не визнаються повністю, з наступних підстав.

ОСОБА_1 наголошує на тому, що він не підписував договорів оренди земельної ділянки, що стало підставою згідно ч. 5 статті 138 ЗК України для анулювання результатів земельних торгів.

Так, дійсно, обов`язок переможця відшкодувати підготовку лоту та проведення земельних торгів передбачені ст.ст. 135, 136 ЗК України. Разом з тим, підготовка до проведення та порядок проведення торгів врегульовані ст. 137 ЗК України та зокрема частиною 31 цієї статті чітко визначено, що сума витрат, здійснених організатором або виконавцем земельних торгів. Підлягають сплаті переможцем земельних торгів не пізніше трьох банківських днів з дня укладення відповідного договору.

Тобто, обов`язок зі справи (відшкодування) відповідних витрат організатора або виконавця земельних торгів виникає у переможця торгів лише після укладення відповідного договору. Проте, відповідач вказує на те, що жодного договору визначеного в ст. 137 ЗК України відповідачем не підписувалось.

Відповідач наголошує на тому, що торги, які були проведені 25.07.2019 року на право оренди земельної ділянки, були анульовані у зв`язку з відмовою переможця від укладання договорів оренди, а відтак відповідно й протокол проведення електронних торгів і статус переможця, на який посилається позивач також анульований і є нечинним, оскільки вони втратили свою юридичну силу, а відтак не несуть будь-яких правових наслідків для відповідача. Звідси, у відповідача не виник обов`язок відшкодувати виконавцю торгів витрати на підготовку лотів та проведення торгів.

З огляду на викладене у відзиві на апеляційну скаргу, ОСОБА_1 просить суд апеляційну скаргу залишити без задоволення, а рішення суду першої інстанції без змін.

31.05.2022 року представником ОСОБА_1 адвокатом Шараг О.В. подано заяву про стягнення витрат на правову допомогу.

Відповідно до зави, відповідач зазначає, що його представником 22.07.2021 року було подано відзив на апеляційну скаргу.

За змістом п. 5.5 Розділу 5 договору про надання правової допомоги від 21.08.2020 року за №77/19-1 за результатами надання правової допомоги складається акт, що підписується представником кожної зі сторін. В акті вказується обсяг наданої Адвокатським Бюро правової допомоги та її вартість.

Так, у зв`язку з наданням послуг з правової допомоги у справі №947/1081/20, відповідач поніс витрати у розмірі 3 000 грн, на підтвердження чого надає копію акту про надання послуг та копію договору про надання правової допомоги від 21.08.2020 року за №77/19-1

Надходження апеляційної скарги до суду апеляційної інстанції

Ухвалою Одеського апеляційного суду від 22.06.2021 року провадження по справі за апеляційною скаргою представника державного підприємства «Одеський науково-дослідний та проектний інститут землеустрою» на рішення Болградського районного суду Одеської області від 11 березня 2021 року у цивільній справі за позовом державного підприємства «Одеський науково-дослідний та проектний інститут землеустрою» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості за лотом № 2180 було відкрито.

На підставі Розпорядження щодо повторного автоматизованого розподілу справи між суддями № 3551 від 06.08.2021 року відповідно до рішення Вищої ради правосуддя №1612/0/15-21 від 20.07.2021 "Про звільнення ОСОБА_3 з посади судді Одеського апеляційного суду у зв`язку з поданням заяви про відставку" та з врахуванням пунктів 2.3.49., 2.3.50. Положення про автоматизовану систему документообігу суду за вказаною цивільною справою було призначено повторний автоматизований розподіл судової справи.

Згідно протоколу автоматизованого розподілу судової справи від 06.08.2021 року визначено колегію суддів Одеського апеляційного суду в складі: головуючого - О. В. Князюка, суддів: Колеснікова Г.Я., Сєвєрової Є.С. для розгляду справи №497/1081/2020 за апеляційною скаргою представника державного підприємства «Одеський науково-дослідний та проектний інститут землеустрою» на рішення Болградського районного суду Одеської області від 11 березня 2021 року у цивільній справі за позовом державного підприємства «Одеський науково-дослідний та проектний інститут землеустрою» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості за лотом № 2180.

Розпорядженням № 4252 Щодо повторного автоматизованого розподілу справи між суддями від 18.08.2021 року у відповідності до п. 3.12. Тимчасових засад використання автоматизованої системи документообігу суду в Одеському апеляційному суді, затвердженими рішенням зборів суддів Одеського апеляційного суду 28.12.2018 року з подальшими змінами було проведено автоматизований розподіл справи та визначено колегію суддів Одеського апеляційного суду в складі: головуючого - Князюка О. В., суддів: Заїкіна А.П. та Погорєлової С. О.

Ухвалою Одеського апеляційного суду від 19.08.2021 року цивільну справу за апеляційною скаргою представника державного підприємства «Одеський науково-дослідний та проектний інститут землеустрою» на рішення Болградського районного суду Одеської області від 11 березня 2021 року у цивільній справі за позовом державного підприємства «Одеський науково-дослідний та проектний інститут землеустрою» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості за лотом № 2180 - прийнято до провадження. Призначено розгляд справи в судовому засіданні в приміщенні Одеського апеляційного суду.

11 травня 2023 року в судове засідання сторони не з`явилися, про дату, час та місце розгляду справи були повідомлені належним чином.

11.05.2023 року від представника ОСОБА_1 адвоката Шараг О.В. надійшла заява про розгляд справи за відсутності відповідача та його представника.

Апеляційний суд розглядає цивільні справи, які не віднесені до справ, зазначених у ч. ч. 1, 2 ст. 369 ЦПК України, у відсутності учасників справи та осіб, які не залучалися до участі у справі судом першої інстанції, за наявності відомостей про їх повідомлення про дату, час і місце розгляду справи. У разі відсутності таких даних, а також у разі подання заяви (заяв) про бажання прийняти участь у справі особисто, суд відкладає судове засідання на іншу дату.

Статтею 372 ЦПК України передбачено, що апеляційний суд відкладає розгляд справи в разі неявки у судове засідання учасника справи, щодо якого немає відомостей про вручення йому судової повістки або за його клопотанням, коли повідомлені ним причини неявки буде визнано поважними.

Неявка сторін або інших учасників справи, належним чином повідомлених про дату, час і місце розгляду справи, не перешкоджає розгляду справи.

Виходячи з вищевказаного, враховуючи передбачені діючим процесуальним законодавством строки розгляду справи, баланс інтересів учасників справи у її якнайшвидшому розгляді, усвідомленість учасників справи про розгляд справи, створення апеляційним судом під час розгляду даної справи умов для реалізації її учасниками принципу змагальності сторін, наявності у справі достатніх матеріалів для її розгляду по суті, колегія суддів ухвалила справу розглянути за відсутності учасників справи.

Встановлені судом першої інстанції та неоспорені обставини, а також обставини, встановлені судом апеляційної інстанції, і визначені відповідно до них правовідносини.

Судом встановлено, що дійсно 15 березня 2019 року між Головним управлінням Держгеокадастру в Одеській області та Державним підприємством "Одеський науково - дослідний та проектний інститут землеустрою" був укладений договір №38/258 на підготовку лотів та проведення земельних торгів, за умовами якого виконавець ДП «Одеський науково - дослідний та проектний інститут землеустрою» за дорученням організатора Головного управління Держгеокадастру в Одеській області взяв на себе зобов`язання підготувати лоти до проведення земельних торгів та провести земельні торги з продажу прав оренди на земельні ділянки сільськогосподарського призначення державної власності згідно Додатку № 1 до цього Договору (а.с.32-57).

В Додатку №1 до цього договору за порядковим номером 202 значиться земельна ділянка розміром 49,9989 га, кадастровий номер :01:004:0051, яка розташована на території Одеської області, Тарутинського району, Красненської сільської ради (за межами населеного пункту) без зазначення номера лоту, та без зазначення назви документації із землеустрою, яку необхідно розробити, та не заповнена графа щодо наявності полезахисних лісосмуг (а.с.56). Додатком №2 до цього договору є Технічні умови (а.с.58-60).

Відповідно до кошторису на проектні роботи відносно земельної ділянки з вище вказаним кадастровим номером було витрачено 9 654,29 грн. (а.с.20).

Електронні земельні торги проводяться на платформі «OpenMarket.Land» державного підприємства «СЕТАМ» (веб-сайт: land.setam.net.ua) згідно Договору від 14.09.2018 року № 214, укладеного між Головним управлінням та ДП «СЕТАМ».

З листа Державного підприємства «СЕТАМ» вих. №10278/17-18-19 від 23.09.2019 року вбачається, що 25 липня 2019 року з 09:00 години до 09:10 години на Веб-сайті ДП «СЕТАМ» за посиланням https://land.setam.net.ua/auction/3231 відбувався електронний аукціон з продажу лота №3400, а саме: права оренди земельної ділянки площею 49,9989 га, кадастровий номер: :01:004:0051, яка розташована на території Одеської області, Тарутинського району, Красненської сільської ради. Переможцем електронного аукціону було визначено Учасника №3 ОСОБА_1 . Також в листі зазначено, що станом на сьогодні результати електронного аукціону з продажу лота №3400 анульовано Організатором електронних земельних торгів на підставі ч.5 ст.138 Земельного кодексу України, а саме через відмову переможця від укладення договору купівлі-продажу або договору оренди, суперфіцію, емфітевзису земельної ділянки (а.с.28).

Відповідно до ч.5 ст. 138 Земельного Кодексу України результати торгів анулюються організатором земельних торгів у разі відмови переможця від укладення договору купівлі-продажу або договору оренди, суперфіцію, емфітевзис земельної ділянки, а також у разі несплати переможцем в установлений строк належної суми за придбаний лот. Рішення про анулювання торгів приймається організатором земельних торгів у п`ятиденний строк після виникнення підстави для анулювання. У разі прийняття рішення про анулювання торгів гарантійні внески не повертаються переможцю, який відмовився від укладення договору купівлі-продажу або договору оренди, суперфіцію, емфітевзису земельної ділянки.

Відповідно до п.31 Порядку, протокол проведення електронних торгів № 3816 25.07.2019 року о 09:10 годині автоматично сформовано та розміщено в системі електронних земельних торгів (а.с.24-26), номер лоту 3400, кадастровий номер земельної ділянки :01:004:0051. Також в протоколі зазначені витрати на підготовку лота в розмірі 9 654,29 грн. та винагорода виконавцю в розмірі 34 000,00 грн.

Вказаний Протокол, відповідно до даних системи електронних земельних торгів та Центрального засвідчуваного органу, підписано ОСОБА_1 цього ж дня о 09:10 годині з використанням електронного цифрового підпису в порядку, передбаченому Законами України «Про електронні документи та електронний документообіг» та «Про електронні довірчі послуги».

Все вище встановлене, сторонами не оспорюється та відповідачем визнається.

Мотивувальна частина

Застосовані норми права та висновки апеляційного суду за результатами розгляду апеляційної скарги

Заслухавши доповідача, обговоривши доводи скарги та перевіривши матеріали справи, колегія суддів дійшла висновку, що апеляційна скарга не підлягає задоволенню з наступних підстав.

Відповідно до ст.ст.1,3 ЦК України, ст.ст.2,4-5,12-13,19 ЦПК України, завданнями цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави, що виникають з цивільних, житлових, земельних, сімейних, трудових відносин, а також справ, розгляд яких, в порядку цивільного судочинства, прямо передбачено законом.

Згідно із ч. 1 ст. 367 ЦПК України суд апеляційної інстанції переглядає справу за наявними в ній і додатково поданими доказами та перевіряє законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги.

П. п. 3, 4 ч. 1ст. 376 ЦПК України передбачено, що підставами для скасування судового рішення повністю або частково та ухвалення нового рішення у відповідній частині або зміни судового рішення є: невідповідність висновків, викладених у рішенні суду першої інстанції, обставинам справи та порушення норм процесуального права або неправильне застосування норм матеріального права.

Згідно зі ст. 263 ЦПК України судове рішення повинно ґрунтуватись на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим. Законним є рішення, ухвалене судом відповідно до норм матеріального із дотриманням норм процесуального права. Обґрунтованим є рішення, ухвалене на підставі повного і всебічно з`ясованих обставин, на які сторони посилаються як на підставу своїх вимог і заперечень, підтверджених тими доказами, які були досліджені в судовому засіданні.

Критерії оцінки правомірності оскаржуваного судового рішення визначені в статті 263 ЦПК України, відповідно до яких судове рішення повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим. Законним є рішення, ухвалене судом відповідно до норм матеріального права із дотриманням норм процесуального права. Судове рішення має відповідати завданню цивільного судочинства, визначеному цим Кодексом. При виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин суд враховує висновки щодо застосування відповідних норм права, викладені в постановах Верховного Суду. Обґрунтованим є рішення, ухвалене на підставі повно і всебічно з`ясованих обставин, на які сторони посилаються як на підставу своїх вимог і заперечень, підтверджених тими доказами, які були досліджені в судовому засіданні.

Статтею 15 Цивільного кодексу України передбачено, що кожна особа має право на захист свого цивільного права у разі його порушення, невизнання або оспорювання.

Згідно зі статтею 134 ЗК України, земельні ділянки державної чи комунальної власності або права на них, у тому числі з розташованими на них об`єктами нерухомого майна державної або комунальної власності, підлягають продажу окремими лотами на конкурентних засадах (земельних торгах), крім випадків, встановлених частиною другою цієї статті.

Частиною 1 статті 135 ЗК України передбачено, що земельні торги проводяться у формі аукціону, за результатами проведення якого укладається договір купівлі-продажу, оренди, суперфіцію, емфітевзису земельної ділянки з учасником (переможцем) земельних торгів, який запропонував найвищу ціну за земельну ділянку, що продається, або найвищу плату за користування нею, зафіксовану в ході проведення земельних торгів.

Відповідно до частини 3 статті 135 ЗК України, організатором земельних торгів є фізична або юридична особа власник земельної ділянки, Верховна Рада Автономної Республіки Крим, Рада Міністрів Автономної Республіки Крим, орган виконавчої влади, орган місцевого самоврядування, що здійснює реалізацію права державної чи комунальної власності на земельні ділянки, які уклали з виконавцем земельних торгів договір про проведення земельних торгів.

Постановою Кабінету Міністрів України від 21.06.2017 року № 688 затверджено Порядок реалізації пілотного проекту з проведення електронних земельних торгів, яким визначено особливості їх проведення.

Судом встановлено, що дійсно 15 березня 2019 року між Головним управлінням Держгеокадастру в Одеській області та Державним підприємством "Одеський науково - дослідний та проектний інститут землеустрою" був укладений договір №38/258 на підготовку лотів та проведення земельних торгів, за умовами якого виконавець ДП «Одеський науково - дослідний та проектний інститут землеустрою» за дорученням організатора Головного управління Держгеокадастру в Одеській області взяв на себе зобов`язання підготувати лоти до проведення земельних торгів та провести земельні торги з продажу прав оренди на земельні ділянки сільськогосподарського призначення державної власності згідно Додатку № 1 до цього Договору (а.с.32-57).

В Додатку №1 до цього договору за порядковим номером 202 значиться земельна ділянка розміром 49,9989 га, кадастровий номер :01:004:0051, яка розташована на території Одеської області, Тарутинського району, Красненської сільської ради (за межами населеного пункту) без зазначення номера лоту, та без зазначення назви документації із землеустрою, яку необхідно розробити, та не заповнена графа щодо наявності полезахисних лісосмуг (а.с.56). Додатком №2 до цього договору є Технічні умови (а.с.58-60).

Відповідно до кошторису на проектні роботи відносно земельної ділянки з вище вказаним кадастровим номером було витрачено 9 654,29 грн. (а.с.20).

Електронні земельні торги проводяться на платформі «OpenMarket.Land» державного підприємства «СУЕАМ» (веб-сайт: land.setam.net.ua) згідно Договору від 14.09.2018 року № 214, укладеного між Головним управлінням та ДП «СЕТАМ».

З листа Державного підприємства «СЕТАМ» вих.№10278/17-18-19 від 23.09.2019 року вбачається, що 25 липня 2019 року з 09:00 години до 09:10 години на Веб-сайті ДП «СЕТАМ» за посиланням https://land.setam.net.ua/auction/3231 відбувався електронний аукціон з продажу лота № 3400, а саме: права оренди земельної ділянки площею 49,9989 га, кадастровий номер: :01:004:0051, яка розташована на території Одеської області, Тарутинського району, Красненської сільської ради. Переможцем електронного аукціону було визначено Учасника №3 ОСОБА_1 . Також в листі зазначено, що станом на сьогодні результати електронного аукціону з продажу лота №3400 анульовано Організатором електронних земельних торгів на підставі ч.5 ст.138 Земельного кодексу України, а саме через відмову переможця від укладення договору купівлі-продажу або договору оренди, суперфіцію, емфітевзису земельної ділянки (а.с.28).

Відповідно до ч.5 ст. 138 Земельного Кодексу України результати торгів анулюються організатором земельних торгів у разі відмови переможця від укладення договору купівлі-продажу або договору оренди, суперфіцію, емфітевзис земельної ділянки, а також у разі несплати переможцем в установлений строк належної суми за придбаний лот. Рішення про анулювання торгів приймається організатором земельних торгів у п`ятиденний строк після виникнення підстави для анулювання. У разі прийняття рішення про анулювання торгів гарантійні внески не повертаються переможцю, який відмовився від укладення договору купівлі-продажу або договору оренди, суперфіцію, емфітевзису земельної ділянки.

Відповідно до п.31 Порядку, протокол проведення електронних торгів № 3816 25.07.2019 року о 09:10 годині автоматично сформовано та розміщено в системі електронних земельних торгів (а.с.24-26), номер лоту 3400, кадастровий номер земельної ділянки :01:004:0051. Також в протоколі зазначені витрати на підготовку лота в розмірі 9 654,29 грн. та винагорода виконавцю в розмірі 34 000,00 грн.

Вказаний Протокол, відповідно до даних системи електронних земельних торгів та Центрального засвідчувального органу, підписано ОСОБА_1 цього ж дня о 09:10 годині з використанням електронного цифрового підпису в порядку, передбаченому Законами України «Про електронні документи та електронний документообіг» та «Про електронні довірчі послуги».

Все вище встановлене, сторонами не оспорюється та відповідачем визнається.

У 5 та 6 частинах ст. 135 Земельного Кодексу України зазначено, що земельні торги проводяться відповідно до договору між організатором земельних торгів та їх виконавцем. Фінансування організації та проведення земельних торгів здійснюється організатором земельних торгів або їх виконавцем відповідно до договору, укладеного між ними, у тому числі за рахунок реєстраційних внесків учасників земельних торгів. Витрати (видатки), здійснені організатором або виконавцем земельних торгів на їх проведення, відшкодовуються йому переможцем земельних торгів. Після опублікування оголошення про проведення земельних торгів виконавець може відмовитися від договору лише у випадках, якщо проведення земельних торгів стало неможливим з незалежних від нього причин. Винагорода виконавцю земельних торгів, яку встановлює організатор земельних торгів, складається з видатків на організацію та проведення земельних торгів і прибутку виконавця. Винагорода виконавця земельних торгів встановлюється у розмірі 5 відсотків ціни, за якою здійснюється купівля-продаж земельної ділянки, або 50 відсотків річної плати за користування земельною ділянкою (у разі продажу прав на земельну ділянку (оренди, суперфіцію, емфітевзису), але не більш як 2000 неоподатковуваних мінімумів доходів громадян за кожний лот.

Порядок підготовки до проведення та порядок проведення земельних торгів встановлено ст. 137 Земельного кодексу України, зокрема:

1. Організатор земельних торгів не пізніше десяти робочих днів після підписання договору про проведення торгів передає, а виконавець земельних торгів приймає документи та матеріали на лот, зазначені у частині четвертій статті 136 цього Кодексу.

2. Документація щодо кожного лота оформляється виконавцем земельних торгів в окрему справу і після закінчення торгів передається покупцеві. Із зазначених документації та матеріалів виконавець земельних торгів формує інформаційну картку на лот.

6. Земельні торги проводяться не раніше 30 днів та не пізніше 90 днів після оприлюднення оголошення.

8. Виконавець земельних торгів приймає документи в учасників - фізичних осіб та представників учасників - юридичних осіб.

9. У день проведення торгів виконавець реєструє присутніх учасників. Учасник (його представник) зобов`язаний пред`явити паспорт (довіреність на вчинення дій під час торгів, зокрема на участь у торгах та підписання протоколу про результати торгів, і паспорт). Після цього виконавець видає учаснику табличку з номером. Реєстрація починається за три години та закінчується за 20 хвилин до початку торгів. Незареєстровані особи до участі у торгах не допускаються.

14. Земельні торги починаються з оголошення ліцитатором порядку їх проведення.

15. Лот виставляється на торги за наявності не менш як двох зареєстрованих учасників.

16. Ліцитатор оголошує номер лота, зазначений в інформаційній картці, місце розташування, розмір, цільове призначення земельної ділянки та можливі види використання земельної ділянки в межах певної категорії земель, а також стартову ціну лота.

17. Торги починаються з оголошення ліцитатором стартової ціни одночасно з ударом аукціонного молотка (гонга), якщо один або більше учасників сповістили про готовність придбати лот.

18. Якщо протягом трьох хвилин після триразового оголошення стартової ціни ніхто з учасників не висловив бажання придбати лот за ціною, оголошеною ліцитатором, лот знімається з продажу на цих торгах. У разі якщо про готовність придбати лот за стартовою ціною сповістили не менш як два учасники, ліцитатор збільшує стартову ціну на крок торгів з подальшим послідовним збільшенням ціни. Значення кроку торгів встановлюється організатором у розмірі до 5 відсотків стартової ціни земельної ділянки, або до 0,5 відсотка стартової плати за користування земельною ділянкою (оренди, суперфіцію, емфітевзису) у разі продажу права на неї.

19. У ході торгів учасники повідомляють про намір придбати лот за оголошеною ліцитатором ціною у два способи: підняттям таблички з номером, повернутим до ліцитатора, що засвідчує прийняття ціни, запропонованої ліцитатором (прийняття пропозиції ціни без голосу), або підняттям таблички з одночасним оголошенням своєї пропозиції стосовно ціни лота, яка має бути більшою, ніж названа ліцитатором ціна, щонайменше на один крок торгів і обов`язково кратною кроку торгів (пропозиція ціни з голосу). Якщо запропонована учасником ціна перевищує оголошену ліцитатором ціну, ліцитатор називає номер учасника і повідомляє про його пропозицію. (…) У разі якщо протягом трьох хвилин після триразового повторення останньої ціни не запропонована вища ціна, ліцитатор закінчує торги за лотом одночасно з ударом аукціонного молотка (гонга) та проголошенням слова "Продано", називає ціну продажу лота за останньою найбільшою ціною, за якою виявлено намір придбати лот, номер переможця і викликає його для підписання протоколу, який ведеться під час торгів.

20. Переможець, який відмовився від підписання протоколу, позбавляється права на подальшу участь у торгах з продажу цього лота. До протоколу вноситься запис про відмову переможця від його підписання. У такому разі протокол підписується ліцитатором та представником організатора земельних торгів у день проведення торгів.

22. У процесі проведення торгів виконавець веде протокол, у якому зазначаються номер лота, стартова ціна та ціна продажу лота, відомості про переможця, номери рахунків, на які переможець повинен внести кошти за придбаний лот. У разі потреби до протоколу може вноситися й інша інформація. Протокол підписується переможцем, ліцитатором та організатором земельних торгів або його представником негайно після закінчення торгів за лотом у двох примірниках. Один примірник протоколу видається переможцю.

23. Ліцитатор оголошує про завершення земельних торгів після підписання протоколу торгів.

24. Договір купівлі-продажу, оренди, суперфіцію, емфітевзису земельної ділянки між організатором земельних торгів і переможцем торгів укладається безпосередньо в день проведення торгів, крім випадків, передбачених частиною двадцять дев`ятою цієї статті.

25. Укладений договір купівлі-продажу земельної ділянки нотаріально посвідчується. Для посвідчення договору купівлі-продажу земельної ділянки нотаріусу подається протокол торгів з інформацією про земельну ділянку, відповідальність за достовірність якої покладається на організатора земельних торгів.

26. Право на земельну ділянку, набуте за результатами проведення торгів, підлягає державній реєстрації в порядку, визначеному законом. Документ про оплату разом з договором купівлі-продажу, оренди, емфітевзису, суперфіцію земельної ділянки є підставою для державної реєстрації відповідного речового права переможця земельних торгів на земельну ділянку.

27. Гарантійний внесок, сплачений переможцем до початку торгів, зараховується до купівельної ціни.

30. На торгах зобов`язаний бути присутній організатор земельних торгів або його представник, уповноважений укладати від імені організатора земельних торгів договір купівлі-продажу, оренди, суперфіцію, емфітевзису земельної ділянки, яка або право на яку виставляється на земельні торги.

31. Ціна продажу земельної ділянки, плата за користування земельною ділянкою, право користування якою набуто на торгах, а також сума витрат, здійснених організатором або виконавцем земельних торгів на підготовку лота до продажу, організацію та проведення земельних торгів, підлягають сплаті переможцем земельних торгів не пізніше трьох банківських днів з дня укладення відповідного договору.

Стаття 138. Встановлення результатів торгів

1. Земельні торги за лотом вважаються такими, що відбулися, після укладення договору купівлі-продажу, оренди, суперфіцію, емфітевзису земельної ділянки.

2. Земельні торги можуть бути скасовані або визнані такими, що не відбулися, чи їх результати можуть бути анульовані.

4. Земельні торги визнаються такими, що не відбулися, у разі:

а) відсутності учасників або наявності тільки одного учасника (крім проведення повторних торгів);

б) якщо жоден з учасників не запропонував ціну, вищу за стартову ціну лота;

в) відмови переможця від підписання протоколу із зазначенням результатів торгів.

Рішення про визнання торгів такими, що не відбулися, приймається виконавцем земельних торгів у день їх проведення.

5. Результати торгів анулюються організатором земельних торгів у разі відмови переможця від укладення договору купівлі-продажу або договору оренди, суперфіцію, емфітевзису земельної ділянки, а також у разі несплати переможцем в установлений строк належної суми за придбаний лот.

Рішення про анулювання торгів приймається організатором земельних торгів у п`ятиденний строк після виникнення підстави для анулювання.

У разі прийняття рішення про анулювання торгів гарантійні внески не повертаються:

в) переможцю, який відмовився від підписання протоколу із зазначенням результатів торгів;

г) переможцю у разі несплати ним в установлений строк належної суми за придбаний лот;

ґ) переможцю, який відмовився від укладення договору купівлі-продажу або договору оренди, суперфіцію, емфітевзису земельної ділянки.

6. У разі якщо торги не відбулися або їх результати анульовано, повторні торги можуть бути проведені не раніше ніж через місяць і не пізніше ніж через шість місяців з дня проведення попередніх земельних торгів.

Стаття 139. Оприлюднення результатів земельних торгів

Організатор земельних торгів не пізніше п`яти робочих днів після проведення торгів розміщує на офіційному веб-сайті центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері земельних відносин, відеозапис торгів і повідомлення про їх результати за кожним лотом, а також, за бажанням організатора земельних торгів, публікує це повідомлення у друкованих засобах масової інформації, в яких було розміщено оголошення про їх проведення, із зазначенням: 1) місця розташування, розміру земельної ділянки та її кадастрового номера; 2) ціни продажу земельної ділянки або розміру річної плати за користування земельною ділянкою, визначених за результатами торгів; 3) строку користування земельною ділянкою (у разі продажу права оренди, суперфіцію, емфітевзису); 4) цільового призначення земельної ділянки.

Враховуючи вимоги п. 31 ст. 137 ЗК України про те, що ціна продажу земельної ділянки, плата за користування земельною ділянкою, право користування якою набуто на торгах, а також сума витрат, здійснених організатором або виконавцем земельних торгів на підготовку лота до продажу, організацію та проведення земельних торгів, підлягають сплаті переможцем земельних торгів не пізніше трьох банківських днів з дня укладення відповідного договору, а також вимоги ч. 1 ст. 138 цього ж Кодексу про те, що земельні торги за лотом вважаються такими, що відбулися, після укладення договору купівлі-продажу, оренди, суперфіцію, емфітевзису земельної ділянки, суд дійшов висновку, що Позивач, як Виконавець торгів, мав встановити факт відсутності підписання (укладання) між Організатором торгів та їх Переможцем у день їх проведення відповідного договору оренди земельної ділянки та прийняти рішення в день проведення торгів про те, що торги не відбулися.

Частиною 24 ст. 137 ЗК України встановлено, що договір оренди земельної ділянки між організатором земельних торгів та переможцем торгів укладається безпосередньо в день проведення торгів, проте, ОСОБА_1 від підпису Договору оренди земельної ділянки відмовився. Умовами проведення торгів, які зазначені також у протоколі, передбачено, що у разі відмови від укладання договору оренди земельної ділянки, результати земельних торгів за рішенням організатора анулюються, а гарантійний внесок, сплачений переможцем до початку торгів йому не повертається.

ОСОБА_1 , подаючи заяву про участь в земельних торгах щодо ОСОБА_4 , був ознайомлений з умовами проведення торгів та договору оренди, тим самим фактично погодився з ними.

Так, дійсно обов`язок переможця відшкодувати підготовку лоту та проведення земельних торгів, передбачені ст.ст. 135, 136 ЗК України. Разом з тим, підготовка до проведення та порядок проведення земельних торгів врегульовано статтею 137 ЗК України та зокрема ч.31 цієї статті чітко визнано, що сума витрат, здійснених організатором або виконавцем земельних торгів на підготовку лота до продажу, організацію та проведення земельних торгів, підлягають сплаті переможцем земельних торгів не пізніше трьох банківських днів з дня укладенні відповідного договору.

Колегія суддів погоджується з висновками суду першої інстанції щодо того, що обов`язок зі сплати (відшкодування) відповідних витрат організатора або виконавця земельних торгів виникає у переможця земельних торгів лише після укладення відповідного договору. Проте, відповідачем жодного договору визначеного в ст. 137 ЗК України не підписувалось, що також вбачається з бланку договору №872 про відшкодування витрат на підготовку та проведення електронних земельних торгів від 25.07.2019 року, з якого вбачається, що проект договору був складений позивачем, але ОСОБА_1 він не підписувався (а.с.19).

Окрім цього судом було встановлено, що позивачем було проведено повторний аукціон з продажу права оренди цієї ж земельної ділянки, про що свідчить наказ № 15-3115/13-19-СГ від 12.06.2019 року «Про проведення повторних електронних земельних торгів у формі аукціону», відповідно до якого на аукціон виставлена вищезазначена земельна ділянка (а.с.61-62,67).

Твердження відповідача про те, що повторні земельні торги відбулися та переможцем було сплачено витрати на виготовлення документації та винагороди виконавцю, позивачем не спростовувалися, а лише представник позивача поясняв, що повторні торги потребували повторних таких витрат, але будь яких доказів з цього приводу суду не надав.

Відтак, у разі задоволення позовних вимог в цій справі буде допущено повторне стягнення з відповідача вартості одних і тих же витрат, понесених ДП «Одеській науково-дослідний та проектний інститут землеустрою», на підготовку та проведення аукціону з продажу права оренди земельної ділянки, які вже були відшкодовані позивачу. В свою чергу, повторне проведення торгів не передбачає здійснення виконавцем додаткових дій та виконання певного обсягу робіт, спрямованих на проведення нових торгів.

Щодо вимог стягнення суми інфляції та трьох відсотків річних, внаслідок невиконання грошових зобов`язань, слід зазначити, що у разі відсутності укладеного належним чином договору та відсутності відповідних зобов`язань, ці виплати також не стягуються.

У відповідності до ч.1, 6 ст. 81 ЦПК України, кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Доказування не може ґрунтуватися на припущеннях.

У сенсі розуміння ст. 77-80 ЦПК України, докази повинні бути належними, допустимими, достовірними та достатніми.

У відповідності до ч.1 ст. 89 ЦПК України, суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів.

Європейський суд з прав людини вказав, що пункт перший статті 6 Конвенції зобов`язує суди давати обґрунтування своїх рішень, але це не може сприйматись як вимога надавати детальну відповідь на кожен аргумент. Межі цього обов`язку можуть бути різними, залежно від характеру рішення. Крім того, необхідно брати до уваги, між іншим, різноманітність аргументів, які сторона може представити в суд, та відмінності, які існують у державах-учасницях, з огляду на положення законодавства, традиції, юридичні висновки, викладення та формулювання рішень. Таким чином, питання, чи виконав суд свій обов`язок щодо подання обґрунтування, що випливає зі статті 6 Конвенції, може бути визначено тільки у світлі конкретних обставин справи (Проніна проти України, № 63566/00, § 23, ЄСПЛ, від 18 липня 2006 р.).

Також у рішенні у справі "Серявін та інші проти України" Європейський суд з прав людини в вказав, що згідно з його усталеною практикою, яка відображає принцип, пов`язаний з належним здійсненням правосуддя, у рішеннях, зокрема, судів мають бути належним чином зазначені підстави, на яких вони ґрунтуються. Хоча пункт 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод зобов`язує суди обґрунтовувати свої рішення, його не можна тлумачити як такий, що вимагає детальної відповіді на кожний аргумент. Міра, до якої суд має виконати обов`язок щодо обґрунтування рішення, може бути різною залежно від характеру рішення. Хоча пункт 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод зобов`язує суди обґрунтовувати свої рішення, це не може розумітись як вимога детально відповідати на кожен довід (рішення Європейського суду з прав людини у справі Трофимчук проти України).

З огляду на викладене, враховуючи предмет та визначені позивачем підстави позову, з огляду на принципи диспозитивності, змагальності та рівності сторін перед законом і судом, заявлені позовні вимоги не підлягають задоволенню.

Щодо стягнення витрат на професійну правничу допомогу за заявою ОСОБА_1 .

Заслухавши доповідь судді-доповідача, колегія суддів дійшла до висновку про задоволення заяви представника ОСОБА_1 про задоволення заяви про стягнення витрат на професійну правничу допомогу.

Згідно з частинами першою, третьою статті 133 ЦПК України, судові витрати складаються з судового збору та витрат, пов`язаних з розглядом справи.

До витрат, пов`язаних з розглядом справи, належать, зокрема, витрати на професійну правничу допомогу.

Відповідно до частини першої, пункту 2 частини другої статті 141 ЦПК України, судовий збір покладається на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог. Інші судові витрати, пов`язані з розглядом справи, покладаються у разі відмови в позові - на позивача.

Згідно з частиною другою статті 137 ЦПК України, за результатами розгляду справи витрати на правничу допомогу адвоката підлягають розподілу між сторонами разом з іншими судовими витратами. Для цілей розподілу судових витрат: розмір витрат на правничу допомогу адвоката, в тому числі гонорару адвоката за представництво в суді та іншу правничу допомогу, пов`язану зі справою, включаючи підготовку до її розгляду, збір доказів тощо, а також вартість послуг помічника адвоката визначаються згідно з умовами договору про надання правничої допомоги та на підставі відповідних доказів щодо обсягу наданих послуг і виконаних робіт та їх вартості, що сплачена або підлягає сплаті відповідною стороною або третьою особою; розмір суми, що підлягає сплаті в порядку компенсації витрат адвоката, необхідних для надання правничої допомоги, встановлюється згідно з умовами договору про надання правничої допомоги на підставі відповідних доказів, які підтверджують здійснення відповідних витрат.

При вирішенні питання про розподіл судових витрат суд, відповідно до частини третьої статті 141 ЦПК України, враховує: 1) чи пов`язані ці витрати з розглядом справи; 2) чи є розмір таких витрат обґрунтованим та пропорційним до предмета спору з урахуванням ціни позову, значення справи для сторін, в тому числі чи міг результат її вирішення вплинути на репутацію сторони або чи викликала справа публічний інтерес; 3) поведінку сторони під час розгляду справи, що призвела до затягування розгляду справи, зокрема, подання стороною явно необґрунтованих заяв і клопотань, безпідставне твердження або заперечення стороною певних обставин, які мають значення для справи, безпідставне завищення позивачем позовних вимог тощо; 4) дії сторони щодо досудового вирішення спору та щодо врегулювання спору мирним шляхом під час розгляду справи, стадію розгляду справи, на якій такі дії вчинялися.

Відповідно до частин третьої, четвертої статті 137 ЦПК України, для визначення розміру витрат на правничу допомогу з метою розподілу судових витрат учасник справи подає детальний опис робіт (наданих послуг), виконаних адвокатом, та здійснених ним витрат, необхідних для надання правничої допомоги. Розмір витрат на оплату послуг адвоката має бути співмірним із: 1) складністю справи та виконаних адвокатом робіт (наданих послуг); 2) часом, витраченим адвокатом на виконання відповідних робіт (надання послуг); 3) обсягом наданих адвокатом послуг та виконаних робіт; 4) ціною позову та (або) значенням справи для сторони, в тому числі впливом вирішення справи на репутацію сторони або публічним інтересом до справи.

Частиною п`ятою статті 137 ЦПК встановлено, що у разі недотримання вимог частини четвертої цієї статті суд може, за клопотанням іншої сторони, зменшити розмір витрат на правничу допомогу, які підлягають розподілу між сторонами.

Згідно з частиною шостою статті 137 ЦПК, обов`язок доведення неспівмірності витрат покладається на сторону, яка заявляє клопотання про зменшення витрат на оплату правничої допомоги адвоката, які підлягають розподілу між сторонами.

Водночас, під час вирішення питання про розподіл судових витрат суд, за наявності заперечення сторони проти розподілу витрат на адвоката або з власної ініціативи, керуючись критеріями, що визначені частини третьої статті 141 ЦПК України, може не присуджувати стороні, на користь якої ухвалено судове рішення, всі її витрати на професійну правову допомогу.

Отже, під час вирішення питання про розподіл витрати на професійну правничу допомогу, суд:

1) має право зменшити розмір витрат на професійну правничу допомогу адвоката, які підлягають розподілу між сторонами, керуючись критеріями, які визначені у частині третьої статті 141 ЦПК України (а саме: співмірність розміру витрат на оплату послуг адвоката зі складністю справи, часом, обсягом наданих адвокатом послуг, ціною позову та (або) значенням справи для сторони), але лише за клопотанням іншої сторони;

2) з власної ініціативи або за наявності заперечення сторони може відмовити стороні, на користь якої ухвалено рішення, у відшкодуванні понесених нею на правову допомогу повністю або частково, керуючись критеріями, що визначені статтею 137 ЦПК України (а саме: пов`язаність витрат з розглядом справи; обґрунтованість та пропорційність розміру витрат до предмета спору, з урахуванням ціни позову, значення справи для сторін, у тому числі чи міг результат її вирішення вплинути на репутацію сторони або чи викликала справа публічний інтерес; поведінка сторони під час розгляду справи щодо затягування розгляду справ; дії сторін щодо досудового вирішення спору та щодо врегулювання спору мирним шляхом; істотне перевищення чи заявлення неспівмірно нижчої суми судових витрат, порівняно з попереднім (орієнтовним) розрахунком; зловживання процесуальними правами).

При визначенні суми відшкодування суд має виходити з критерію реальності адвокатських витрат (встановлення їхньої дійсності та необхідності), а також критерію розумності їхнього розміру, виходячи з конкретних обставин справи та фінансового стану обох сторін.

Зазначені критерії застосовує Європейський суд з прав людини, присуджуючи судові витрат на підставі статті 41 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод. Зокрема, згідно з його практикою заявник має право на компенсацію судових та інших витрат, лише якщо буде доведено, що такі витрати були фактичними і неминучими, а їхній розмір - обґрунтованим.

У постанові Великої Палати Верховного Суду від 27 червня 2018 року у справі № 826/1216/16 (провадження № 11-562ас18) зазначено, що: «склад та розмір витрат, пов`язаних з оплатою правової допомоги, входить до предмета доказування у справі. На підтвердження цих обставин суду повинні бути надані договір про надання правової допомоги (договір доручення, договір про надання юридичних послуг тощо), документи, що свідчать про оплату гонорару та інших витрат, пов`язаних із наданням правової допомоги, оформлені у встановленому законом порядку (квитанція до прибуткового касового ордера, платіжне доручення з відміткою банку або інший банківський документ, касові чеки, посвідчення про відрядження). Зазначені витрати мають бути документально підтверджені та доведені. Відсутність документального підтвердження витрат на правову допомогу, а також розрахунку таких витрат є підставою для відмови у задоволенні вимог про відшкодування таких витрат».

У постанові Верховного Суду від 30 вересня 2020 року у справі № 379/1418/18 (провадження № 61-9124св20) вказано, що: «склад та розмір витрат, пов`язаних з оплатою правової допомоги, входить до предмета доказування у справі. На підтвердження цих обставин суду повинні бути надані договір про надання правової допомоги (договір доручення, договір про надання юридичних послуг та інше), документи, що свідчать про оплату гонорару та інших витрат, пов`язаних із наданням правової допомоги, оформлені у встановленому законом порядку (квитанція до прибуткового касового ордера, платіжне доручення з відміткою банку або інший банківський документ, касові чеки, посвідчення про відрядження). Отже, якщо стороною буде документально доведено, що нею понесено витрати на правову допомогу, а саме: надано договір на правову допомогу, акт приймання-передачі наданих послуг, платіжні документи про оплату таких послуг, розрахунок таких витрат, то у суду відсутні підстави для відмови у стягненні таких витрат стороні, на користь якої ухвалено судове рішення».

З матеріалів даної справи вбачається, що на підтвердження понесених відповідачем витрат на правничу допомогу, представник ОСОБА_1 - адвокат Шараг О.В., разом із заявою надала суду апеляційної інстанції Договір про надання правової допомоги №77/19-1 від 21 серпня 2020 року, та Акт надання послуг №91 від 27 грудня 2021 року.

Зі вказаного Акту надання послуг №91 від 27 грудня 2021 року вбачається, що адвокатом було надано клієнту послуги з надання правової допомоги у даній справі у суді апеляційної інстанції. Сума послуги - 3 000 грн.

Колегія суддів зазначає, що матеріалами справи підтверджений факт надання адвокатом правової допомоги на користь відповідача в суді апеляційної інстанції у вигляді подачі відзиву на дві апеляційні скарги ДП «Одеський науково-дослідний та проектний інститут землеустрою».

За таких обставин, а також з урахуванням обґрунтованості та пропорційності розміру витрат до предмета спору, ціни позову, значення справи для сторін, колегія суддів приходить до висновку про необхідність задоволення заяви представника ОСОБА_1 про стягнення витрат на професійну правничу допомогу, та стягнення з ДП «Одеський науково-дослідний та проектний інститут землеустрою» на користь ОСОБА_1 підтверджені витрати на правову допомогу, понесені позивачем у суді апеляційної інстанції в сумі 3 000 гривень.

РЕЗОЛЮТИВНА ЧАСТИНА

Керуючись ст. ст. 374, 375, 381, 382 ЦПК України, апеляційний суд, -

ПОСТАНОВИВ:

Апеляційну скаргу державного підприємства «Одеський науково-дослідний та проектний інститут землеустрою» залишити без задоволення.

Рішення Болградського районного суду Одеської області від 11 березня 2021 року - залишити без змін.

Стягнути з Державного підприємства «Одеський науково-дослідницький та проектний інститут землеустрою» () на користь ОСОБА_1 (РНОКПП НОМЕР_1 ) судові витрати на професійну правничу допомогу в суді апеляційної інстанції у розмірі 3 000 гривень.

Постанова набирає законної сили з моменту прийняття, може бути оскаржена в касаційному порядку до Верховного Суду протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення.

Повний текст постанови складено 12.05.2023 року.

Головуючий: О. В. Князюк

Судді: А. П. Заїкін

С.О. Погорєлова