Провадження № 2/734/555/23 Справа № 734/1894/23
Р І Ш Е Н Н Я

іменем України

28 липня 2023 року смт. Козелець

Козелецький районний суд Чернігівської області в складі:

головуючого судді - Бараненка С.М.,

за участю:

секретаря судових засідань - Чумак Н.М.,

розглянувши у відкритому підготовчому судовому засіданні в залі суду смт. Козелець цивільну справу за позовною заявою ОСОБА_1 до Деснянської селищної ради Чернігівського району Чернігівської області, про визначення додаткового строку для подання заяви для прийняття спадщини, -

В С Т А Н О В И В:

Із позовною заявою про визначення додаткового строку для подання заяви для прийняття спадщини, до суду звернулася ОСОБА_1 .

Позов мотивований тим, що юридична необізнаність з питання порядку та строків спадкування після смерті дядька ОСОБА_2 - стала причиною і перешкодила позивачу своєчасно звернутися до нотаріальної контори та призвела до порушення права останньої з приводу оформлення спадщини після смерті дядька, тому позивач змушена звернутися до суду за захистом свого особистого права для його відновлення.

Позивач в судове засідання не з`явилася, надала до суду заяву в якій остання просить розглядати справу без її участі, позовні вимоги підтримує повністю.

Відповідач Деснянська селищна рада Чернігівського району Чернігівської області в судове засідання свого представника не забезпечила, до суду надійшла заява у якій відповідач просить розглядати справу без участі представника селищної ради.

На підставі ч. 2 ст. 247 ЦПК України фіксування за допомогою технічних засобів в суді не здійснювалося з підстав неприбуття всіх осіб, які беруть участь у судовому провадженні.

Суд, дослідивши докази наявні у матеріалах справи та встановив обставини, що викладені нижче.

ІНФОРМАЦІЯ_1 помер ОСОБА_2 , що підтверджується свідоцтвом про смерть серії НОМЕР_1 , яке видане 22 жовтня 2021 року виконавчим комітетом Деснянської селищної ради Чернігівського району Чернігівської області.

Для позивача у справі, померлий ОСОБА_2 є дядьком, вказані родинні відносини підтверджуються відповідними свідоцтвами про народження та про шлюб.

ОСОБА_2 постійно проживав та був зареєстрований за адресою: АДРЕСА_1 , на момент смерті він проживав один, що підтверджується довідкою виконавчого комітету Деснянської селищної ради Чернігівського району Чернігівської області.

Після смерті ОСОБА_2 відкрилася спадщина, до складу якої входить частина житлового будинку АДРЕСА_1 .

Упродовж строку, який наданий законом для прийняття спадщини позивач не звернулася до нотаріальної контори із заявою про прийняття спадщини після смерті дядька, ОСОБА_2 .

Це пов`язано з тим, що після смерті дядька позивач мала на меті звернутися із заявою про прийняття спадщини до нотаріуса вже в 2022 році, однак у зв`язку зі збройною агресією російської федерації 24 лютого позивач фізично не змогла цього зробити. У зв`язку з цим життя позивачки докорінно змінилося і позивач не мала змоги зайнятися питанням спадкування після смерті дядька.

Окрім цього позивач вважала, що спадкове майно, а саме житловий будинок АДРЕСА_1 позивач має успадкувати після смерті свого батька, ОСОБА_3 , померлого ІНФОРМАЦІЯ_2 , оскільки він у свою чергу є спадкоємцем після смерті діда позивачки, - ОСОБА_4 , так останній пояснила державний нотаріус Дванадцятої Київської державної нотаріальної контори, при цьому зауважила, що видати свідоцтво про право власності на спадщину вона не може у зв`язку з відсутністю правовстановлюючих документів на будинок, про що склала постанову про відмову у вчиненні нотаріальної дії.

Отримавши таку інформацію від державного нотаріуса позивач вважала, що їй лише необхідно звернутися у судовому порядку із позовною заявою про визнання права власності на спадкове майно у вигляді домоволодіння після смерті батька, однак це виявилось невірним, оскільки батько позивачки мав право лише на частину вказаного домоволодіння, а на іншу частину має право дядько позивачки - ОСОБА_2 , після смерті якого позивач із заявою про прийняття спадщини не звернулася до нотаріуса.

Ці перешкоди істотно вплинули на здатність позивача вчасно звернутися із заявою про прийняття спадщини після смерті дядька до нотаріуса і лише зараз позивачка змогла відновити свої дії щодо прийняття вищезазначеної спадщини. Тому просить суд вважати такі причини пропуску поважними та визначити їй додатковий строк для подання заяви про прийняття спадщини після смерті рідного дядька.

Лише з цих причин позивачкою не подано вчасно заяву до нотаріальної контори про прийняття спадщини.

Після смерті ОСОБА_2 , єдиним спадкоємцем за законом на вказане спадкове майно є лише його племінниця, позивач у справі ОСОБА_1 . Дядько позивачки - ОСОБА_2 більше з родичів нікого не мав, у шлюбі за життя не перебував, дітей у нього не було.

Так, відповідно до Постанови Верховного Суду України від 26 червня 2019 року у справі №565/1145/17, провадження № 61-38298св18, судом у описовій частині визначено мотиви, з яких виходить Верховний Суд, та застосовані норми права: за загальним правилом положення про спадкування право на спадщину виникає в день відкриття спадщини. Спадщина відкривається внаслідок смерті особи або оголошення її померлою, для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини (статті 1220, 1222, 1270 ЦК України). Спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини (частина перша статті 1269 ЦК України).

Згідно з ч. 3 ст. 1272 ЦК України за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини.

За змістом цієї статті поважними причинами пропуску строку для прийняття спадщини є причини, які пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій. Правила частини третьої статті 1272 ЦК України про надання додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини можуть бути застосовані, якщо: 1) у спадкоємця були перешкоди для подання такої зави; 2) ці обставини визнані судом поважними.

Такий правовий висновок висловлений Верховним Судом України у постанові від 23 серпня 2017 року № 6-1320цс17.

З урахуванням наведеного, якщо спадкоємець пропустив шестимісячний строк для подання заяви про прийняття спадщини з поважних причин, закон гарантує йому право на звернення до суду з позовом про визначення додаткового строку на подання такої заяви.

Вирішуючи питання визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій.

Поважними причинами пропуску строку визнаються, зокрема: 1) тривала хвороба спадкоємців; 2) велика відстань між місцем постійного проживання спадкоємців і місцем знаходження спадкового майна; 3) складні умови праці, які, зокрема, пов`язані з тривалими відрядженнями, в тому числі закордонними; 4) перебування спадкоємців на строковій службі у складі Збройних Сил України; 5) необізнаність спадкоємців про наявність заповіту тощо.

Дослідивши матеріали справи суд вважає, що підстав у відмові у задоволенні позовних вимог у справі не вбачається, позовні вимоги підтверджуються наявними в справі доказами.

За таких обставин суд вважає за необхідне задовольнити позов.

В судовому засіданні встановлено, що позивач дійсно пропустила строк для прийняття спадщини з поважної причини та враховуючи вимоги ч. 4 ст. 174 ЦПК України, суд вважає за необхідне надати ОСОБА_1 додатковий строк для прийняття спадщини.

Керуючись ч. 3 ст. 1272 ЦК України, ст. 4, 247, 265 ЦПК України, суд, -

У Х В А Л И В:

позовну заяву ОСОБА_1 до Деснянської селищної ради Чернігівського району Чернігівської області, про визначення додаткового строку для подання заяви для прийняття спадщини, - задовольнити.

Визначити ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , додатковий строк протягом шести місяців достатній для подання заяви про прийняття спадщини за законом, що відкрилася ІНФОРМАЦІЯ_1 після смерті дядька ОСОБА_2 .

Судові витрати з відповідача не стягувати.

Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів, а на ухвалу суду - протягом п`ятнадцяти днів з дня його (її) проголошення.

Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Учасник справи, якому повне рішення або ухвала суду не були вручені у день його (її) проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження:

на рішення суду - якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду;

на ухвали суду - якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Апеляційна скарга на рішення суду подається через Козелецький районний суд Чернігівської області до Чернігівського апеляційного суду.

Головуючий суддя С.М. Бараненко