П О С Т А Н О В А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

17 серпня 2023 року м. Київ

Справа № 754/4647/23

Провадження №22-ц/824/11074/2023

Київський апеляційний суд в складі колегії суддів судової палати з розгляду цивільних справ:

судді-доповідача Стрижеуса А.М.,

суддів: Поливач Л.Д., Шкоріної О.І.

сторони: позивач ОСОБА_1

відповідач Акціонерне товариство «ОТП Банк»

розглянувши в порядку письмового провадженнями за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення учасників справи цивільну справу за апеляційною скаргою ОСОБА_1 на ухвалу Деснянського районного суду м. Києва від 27 квітня 2023 року за позовом ОСОБА_1 до Акціонерного товариства «ОТП Банк» про захист прав споживачів та визнання недійсним кредитного договору,-

В С Т А Н О В И В:

У квітні 2023 року ОСОБА_1 звернувся до суду з позовом до АТ «ОТП Банк»» про захист прав споживачів та визнання недійсним кредитного договору.

Ухвалою Деснянського районного суду м. Києва від 11 квітня 2023 року позовну заяву ОСОБА_1 залишено без руху з наданням ОСОБА_1 десятиденного строку з дня отримання копії ухвали для усунення зазначених у ній недоліків.

Ухвалою Десняського районного суду м. Києва від 27 квітня 2023 року позовну заяву ОСОБА_1 визнано неподаною та повернуто позивачеві.

Не погоджуючись з постановленою ухвалою суду, ОСОБА_1 подав апеляцій скаргу, в якій посилаючись на порушення судом норма процесуального права, просить скасувати ухвалу суду, а справу направити для продовження розгляду до суду першої інстанції.

Зазначає, що вказані в ухвалі недоліки, через які судом першої інстанції було залишено позов без руху є надуманими, а ухвалою суду від 11 квітня 2023 року позовну заяву залишено без руху з формальних підстав, поза межами ст. 185 ЦПК України.

На думку апелянта суд першої інстанції безпідставно залишив її позовну заяву без руху та в подальшому повернув. Подана ним позовна заява відповідає вимогам ЦПК України.

Ухвалою Київського апеляційного суду від 07 червня 2023 року в складі колегії суддів відкрито апеляційне провадження.

Ухвалою Київського апеляційного суду від 11 серпня 2023 року в складі колегії суддів справу призначено до розгляду в порядку письмового провадження.

Відповідно до ч. 2 ст. 369 ЦПК України, апеляційні скарги на ухвали суду, зазначені в пунктах 1, 5, 6, 9, 10, 14, 19, 37-40 частини першої статті 353 цього Кодексу, розглядаються судом апеляційної інстанції без повідомлення учасників справи.

За таких обставин, апеляційний розгляд справи здійснюється у порядку письмового провадження, відповідно до приписів ч. 13 ст. 7 ЦПК України, якою передбачено, що розгляд справи здійснюється у порядку письмового провадження за наявними у справі матеріалами, якщо цим Кодексом не передбачено повідомлення учасників справи і у такому випадку судове засідання не проводиться.

Відповідно до ст. 379 ЦПК України, підставами для скасування ухвали суду, що перешкоджає подальшому провадженню у справі, і направлення справи для продовження розгляду до суду першої інстанції є: 1) неповне з`ясування судом обставин, що мають значення для справи; 2) недоведеність обставин, що мають значення для справи, які суд першої інстанції вважає встановленими; 3) невідповідність висновків суду обставинам справи; 4) порушення норм процесуального права чи неправильне застосування норм матеріального права, які призвели до постановлення помилкової ухвали.

Дослідивши матеріали справи, перевіривши законність і обґрунтованість ухвали суду першої інстанції, колегія суддів дійшла висновку, що апеляційна скарга підлягає задоволенню з наступних підстав.

Постановляючи ухвалу про визнання неподаною та повернення позовної заяви ОСОБА_1 до АТ «ОТП Банк»» про захист прав споживачів та визнання недійсним кредитного договору, суд першої інстанції виходив з того, що позивачкою не усунуто недоліки позовної заяви, визначені в ухвалі від 11 квітня 2021 року про залишення позовної заяви без руху.

Проте колегія суддів не може погодить з таким висновком суду першої інстанції виходячи за наступного.

Відповідно до ч.ч. 1-2 ст. 175 ЦПК України у позовній заяві позивач викладає свої вимоги щодо предмета спору та їх обґрунтування. Позовна заява подається до суду в письмовій формі і підписується позивачем або його представником, або іншою особою, якій законом надано право звертатися до суду в інтересах іншої особи.

Згідно з ч. 3 ст. 175 ЦПК України позовна заява повинна містити:

1) найменування суду першої інстанції, до якого подається заява;

2) повне найменування (для юридичних осіб) або ім`я (прізвище, ім`я та по батькові - для фізичних осіб) сторін та інших учасників справи, їх місцезнаходження (для юридичних осіб) або місце проживання чи перебування (для фізичних осіб), поштовий індекс, ідентифікаційний код юридичної особи в Єдиному державному реєстрі підприємств і організацій України (для юридичних осіб, зареєстрованих за законодавством України), а також реєстраційний номер облікової картки платника податків (для фізичних осіб) за його наявності або номер і серію паспорта для фізичних осіб - громадян України (якщо такі відомості позивачу відомі), відомі номери засобів зв`язку, офіційної електронної адреси та адреси електронної пошти;

3) зазначення ціни позову, якщо позов підлягає грошовій оцінці; обґрунтований розрахунок сум, що стягуються чи оспорюються;

4) зміст позовних вимог: спосіб (способи) захисту прав або інтересів, передбачений законом чи договором, або інший спосіб (способи) захисту прав та інтересів, який не суперечить закону і який позивач просить суд визначити у рішенні; якщо позов подано до кількох відповідачів - зміст позовних вимог щодо кожного з них;

5) виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги; зазначення доказів, що підтверджують вказані обставини;

6) відомості про вжиття заходів досудового врегулювання спору, якщо такі проводилися, в тому числі, якщо законом визначений обов`язковий досудовий порядок урегулювання спору;

7) відомості про вжиття заходів забезпечення доказів або позову до подання позовної заяви, якщо такі здійснювалися;

8) перелік документів та інших доказів, що додаються до заяви; зазначення доказів, які не можуть бути подані разом із позовною заявою (за наявності); зазначення щодо наявності у позивача або іншої особи оригіналів письмових або електронних доказів, копії яких додано до заяви;

9) попередній (орієнтовний) розрахунок суми судових витрат, які позивач поніс і які очікує понести у зв`язку із розглядом справи;

10) підтвердження позивача про те, що ним не подано іншого позову (позовів) до цього ж відповідача (відповідачів) з тим самим предметом та з тих самих підстав.

Відповідно до ч.ч. 1, 3 ст. 185 ЦПК України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175 і 177 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

Якщо позивач відповідно до ухвали суду у встановлений строк виконає вимоги, визначені статтями 175 і 177 цього Кодексу, сплатить суму судового збору, позовна заява вважається поданою в день первісного її подання до суду. Якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, заява вважається неподаною і повертається позивачеві.

При цьому ч. 2 ст. 185 ЦПК України визначено, що в ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху. Якщо ухвала про залишення позовної заяви без руху постановляється з підстави несплати судового збору у встановленому законом розмірі, суд в такій ухвалі повинен зазначити точну суму судового збору, яку необхідно сплатити (доплатити).

Залишаючи без руху позовну заяву ОСОБА_1 , в ухвалі від 11 квітня 2023 року суд першої інстанції зазначив, що подана позовна заява не відповідає вимогам п.п. 8, 9,10 ч.3 ст.175 ЦПК України, оскільки в ній не вказано інформації щодо щодо наявності у позивача або іншої особи оригіналів письмових або електронних доказів, копії яких додано до заяви; попередній (орієнтовний) розрахунок суми судових витрат, які позивач поніс і які очікує понести у зв`язку із розглядом справи; підтвердження позивача про те, що ним не подано іншого позову (позовів) до цього ж відповідача (відповідачів) з тим самим предметом та з тих самих підстав.

Проте, як убачається з змісту позовної заяви, позивачем зазначена інформації, яку суд вважав відсутньою, що стало підставою для залишення позовної заяви без руху.

Колегія суддів погоджується з доводами апеляційної скарги, що залишення судом позовної заяви без руху з вищевказаних підстав свідчить про те, що суд припустився надмірного формалізму.

Дійсно, за загальним правилом позовна заява повинна відповідати вимогам, встановленим до позовної заяви, в тому числі щодо надання копії позовної заяви з додатками, відповідно до кількості учасників справи.

Дотримання вимоги про надання копії позовної заяви із додатками необхідно для виконання судом обов`язку направлення цих документів іншим учасникам судового процесу.

За таких обставин, надто суворе дотримання судом правил процесуального законодавства свідчить про надмірний формалізм у трактуванні процесуального законодавства під час вирішення питання про відкриття провадження у справі, оскільки застосовані судом обмеження не повинні обмежувати чи зменшувати право доступу до суду таким чином або до такої міри, що порушується сама сутність права.

Як наголосив Верховний Суд в постанові від 05.08.2020 у справі №177/1163/16-ц, при застосуванні процесуальних норм належить уникати як надмірного формалізму, так і надмірної гнучкості, які можуть призвести до скасування процесуальних вимог, встановлених законом. Надмірний формалізм у трактуванні процесуального законодавства визнається неправомірним обмеженням права на доступ до суду як елемента права на справедливий суд згідно зі ст. 6 Конвенції Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод 1950 року.

Постановляючи ухвалу про визнання позовної заяви неподаною та повернення її позивачу, суд першої інстанції на зазначене вище уваги не звернув, а тому висновок суду першої інстанції щодо повернення заяви з підстав невиконання позивачем вимог ухвали суду без руху та не усунення недоліків є необґрунтованим.

Згідно зі статтею 8 Конституції України в Україні визнається і діє принцип верховенства права. Конституція України має найвищу юридичну силу.

У статті 129 Конституції України закріплені основні засади судочинства. Ці засади є конституційними гарантіями права на судовий захист.

Судові процедури повинні бути справедливими, тому особа не може бути безпідставно позбавлена на захист свого порушеного права, оскільки це буде порушенням права, передбаченого ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, на справедливий суд.

Враховуючи наведене, доводи, викладені в апеляційній скарзі, що ухвала суду першої інстанції про повернення позовної заяви свідчить про надмірний формалізм суду та перешкоджає подальшому провадженню у справі, колегія суддів вважає обґрунтованими.

Згідно з п. 4 ч. 1 ст. 379 ЦПК України порушення норм процесуального права, яке призвело до помилковості ухвали є підставою для скасування ухвали суду, що перешкоджає подальшому провадженню у справі з направленням справи для продовження розгляду до суду першої інстанції.

Керуючись ст. ст. 367, 374, 379, 382 ЦПК України, суд, -

П О С Т А Н О В И В:

Апеляційну скаргу скаргою ОСОБА_1 задовольнити.

Ухвалу Деснянського районного суду м. Києва від 27 квітня 2023 року скасувати, справу направити для продовження розгляду до суду першої інстанції.

Постанова Київського апеляційного суду набирає законної сили з дня її прийняття та може бути оскаржена до Верховного Суду протягом тридцяти днів з дня вручення такого судового рішення лише з підстав, передбачених підпунктами а), б), в), г) пункту 2 частини третьої статті 389 ЦПК України.

Суддя-доповідач: А.М. Стрижеус

Судді: Л.Д. Поливач

О.І. Шкоріна