головуючий у суді І інстанції Белоконна І.В.
провадження № 22-ц/824/3490/2023
суддя-доповідач у суді ІІ інстанції Мостова Г.І.
ПОСТАНОВА

Іменем України

24 травня 2023 року м. Київ

Київський апеляційний суд у складі колегії суддів судової палати з розгляду цивільних справ:

головуючого судді: Мостової Г.І.,

суддів: Березовенко Р.В., Лапчевської О.Ф.,

за участю секретаря судового засідання Сердюк К.О.,

розглянувши у відкритому засіданні цивільну справу за апеляційною скаргою представника ОСОБА_1 - адвоката Писаренка Максима Олександровича на ухвалу Оболонського районного суду міста Києва від 03 листопада 2022 року про призначення експертизи

у справі за позовом ОСОБА_1 до Товариства з обмеженою відповідальністю «АНТИП» про стягнення заборгованості за договором позики, -

в с т а н о в и в :

У грудні 2021 року ОСОБА_1 звернувся до Оболонського районного суду міста Києва із позовом до ТОВ «АНТИП», у якому просив суд стягнути з ТОВ «АНТИП» на його користь заборгованість у розмірі 315 755 доларів США та 20 000 Євро за договорами позики № 1 від 10 серпня 2007 року, № 2 від 05 січня 2010 року, № 3 від 22 березня 2010 року та № 4 від 13 квітня 2010 року.

Ухвалою Оболонського районного суду міста Києва від 03 листопада 2022 року призначено у справі судову почеркознавчу експертизу, проведення якої доручено експертам Київського науково-дослідного інституту судових експертиз.

На вирішення експертам поставлені такі питання:

1) чи виконаний підпис на договорах позики № 1 від 10 серпня 2007 року, № 2 від 05 січня 2010 року, № 3 від 22 березня 2010 року та № 4 від 13 квітня 2010 року від імені директора ТОВ «АНТИП» ОСОБА_2 особисто, чи іншою особою?

2) чи вчинений підпис на договорах позики № 1 від 10 серпня 2007 року, № 2 від 05 січня 2010 року, № 3 від 22 березня 2010 року та № 4 від 13 квітня 2010 року від імені директора ТОВ «АНТИП» ОСОБА_2 у ті періоди часу, якими датовані договори позики?

Ухвала суду першої інстанції мотивована тим, що для вирішення питання щодо того, чи підпис у оспорюваних договорах позики здійснено саме директором ТОВ «АНТИП» ОСОБА_2 чи іншою особою, а також дат виконання, необхідні спеціальні знання, тому суд першої інстанції дійшов висновку про наявність підстав для призначення у справі судової почеркознавчої експертизи.

Не погоджуючись з ухвалою суду першої інстанції, представник ОСОБА_1 - адвоката Писаренка М.О. подав апеляційну скаргу, у якій просить скасувати ухвалу Оболонського районного суду міста Києва від 03 листопада 2022 року та направити справу для продовження розгляду до суду першої інстанції.

Апеляційна скарга мотивована тим, що суд першої інстанції під час судового засідання 03 листопада 2022 року, розглядаючи клопотання відповідача про призначення судової почеркознавчої експертизи, не взяв до уваги заперечення позивача проти призначення експертизи, а саме:

на указаних договорах позики існує печатка підприємства ТОВ «АНТИП», тим самим підтверджується підпис директора цього підприємства, окрім директора ніхто не вправі ставити печатку;

письмова форма договору позики, з огляду на його реальний характер, є доказом не лише факту укладення договору, але й факту передачі грошової суми позичальнику;

відповідачем не заперечується факт підписання та укладання цих договорів позики і це підтверджується перепискою із самим директором ТОВ «АНТИП» ОСОБА_2;

клопотання сторони відповідача про призначення судової почеркознавчої експертизи є необґрунтованим, а також не є необхідним для розгляду справи. Сторона відповідача не повинна доводити здатність підпису особи, який був дієздатною особою, усвідомлювати значення своїх дій і керувати ними у момент підписання і накладання печатки на документ. Сторона відповідача, з огляду на змагальність сторін, має право навести аргументи щодо того, чому вони не вважають підпис завірений печаткою належним та допустимим доказом.

Від директора ТОВ «АНТИП» - ОСОБА_2 надійшов відзив на апеляційну скаргу, у якому він просить залишити апеляційну скаргу без задоволення, а ухвалу суду першої інстанції - без змін.

Відзив обґрунтовано тим, що позивачем в апеляційній скарзі не наведено норми чинного законодавства, які порушені судом під час призначення експертизи. У судовому засіданні представник позивача не запропонував нових питань до експерта та не попросив замінити запропоновані відповідачем питання. Помилковими є доводи позивача про наявність на документах необхідних реквізитів - підпису та печатки та те, що окрім директора ніхто не має право ставити печатку, оскільки печатка ТОВ «АНТИП» зберігається у бухгалтерії підприємства, а друга сторона договорів, які були подані на експертизу - ОСОБА_3 був одним із засновників цього підприємства та фактично мав доступ до цієї печатки.

Документ відносно якого призначена експертиза складений більше 15 років тому, тому навіть підписант - директор ТОВ «АНТИП» не може без спеціальних знань та навичок встановити із 100 % імовірністю, що підпис на документів здійснений саме ним.

У жодному процесуальному документі у цій справі, які надані відповідачем (відзиві на позовну заяві, численних клопотаннях), в усних пояснення представника відповідача не зазначалося, що відповідач визнає дійсність цих договорів, більш того у відзиві на позовну заяві відповідач прямо заперечує підтвердження таких договорів.

Позивач посилається на «електронну» переписку, яка відноситься саме до «електронних доказів», а тому такий доказ повинен бути поданий суду в електронному вигляді, та завірений належним чином.

Колегія апеляційного суду, вислухавши доповідь судді-доповідача, пояснення учасників справи, вивчивши матеріали справи, доводи апеляційної скарги та відзиву, дійшла висновку про таке.

Відповідно до статті 2 ЦПК України завданням цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави. До основних засад (принципів) цивільного судочинства відносяться, зокрема, змагальність сторін та диспозитивність.

Відповідно частин 1, 2, 4, 5 статті 103 ЦПК України суд призначає експертизу у справі за сукупності таких умов: 1) для з`ясування обставин, що мають значення для справи, необхідні спеціальні знання у сфері іншій, ніж право, без яких встановити відповідні обставини неможливо; 2) сторонами (стороною) не надані відповідні висновки експертів із цих самих питань або висновки експертів викликають сумніви щодо їх правильності. Питання, з яких має бути проведена експертиза, що призначається судом, визначаються судом. Учасники справи мають право запропонувати суду питання, роз`яснення яких, на їхню думку, потребує висновку експерта. У разі відхилення або зміни питань, запропонованих учасниками справи, суд зобов`язаний мотивувати таке відхилення або зміну.

Згідно з статтею 104 ЦПК України про призначення експертизи суд постановляє ухвалу, в якій зазначає підстави проведення експертизи, питання, з яких експерт має надати суду висновок, особу (осіб), якій доручено проведення експертизи, перелік матеріалів, що надаються для дослідження, та інші дані, які мають значення для проведення експертизи. Учасники справи мають право запропонувати суду питання, роз`яснення яких, на їхню думку, потребує висновку експерта.

Судова експертиза - це дослідження на основі спеціальних знань у галузі науки, техніки, мистецтва, ремесла тощо об`єктів, явищ і процесів з метою надання висновку з питань, що є або будуть предметом судового розгляду (стаття 1 Закону України «Про судову експертизу»).

Відповідно до статті 12 ЦПК України цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін. Кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Суд зберігаючи об`єктивність і неупередженість: роз`яснює у випадку необхідності учасникам судового процесу їхні процесуальні права та обов`язки, наслідки вчинення або невчинення процесуальних дій; сприяє учасникам судового процесу в реалізації ними прав, передбачених цим Кодексом.

Згідно зі статтею 76 ЦПК України доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. Ці дані встановлюються, зокрема, висновками експертів.

Відповідно до частин 1, 5, 6 статті 81 ЦПК України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Докази подаються сторонами та іншими учасниками справи. Доказування не може ґрунтуватися на припущеннях.

Частиною 2 статті 78 ЦПК України визначено, що обставини справи, які за законом мають бути підтверджені певними засобами доказування, не можуть підтверджуватися іншими засобами доказування.

Висновок експерта є одним із видів доказів і має відповідати критеріям належності і допустимості доказів. Тому розглядаючи клопотання про призначення експертизи суд має його задовольнити саме у випадку, якщо обставини, про з`ясування яких заявлене клопотання, мають значення для справи та якщо їх з`ясування потребує спеціальних знань у галузі науки, мистецтва, техніки, ремесла тощо та лише для встановлення даних, які входять в предмет доказування у справі.

При призначенні експертизи судом експерт або експертна установа обирається сторонами за взаємною згодою, а якщо такої згоди не досягнуто у встановлений судом строк, експерта чи експертну установу визначає суд. Суд з урахуванням обставин справи має право визначити експерта чи експертну установу самостійно. У разі необхідності може бути призначено декілька.

Відповідно до пункту 4 частини 5 статті 12 ЦПК України суд, зберігаючи об`єктивність і неупередженість сприяє учасникам судового процесу в реалізації ними прав, передбачених цим Кодексом.

Згідно з частиною 2 статті 102 ЦПК України предметом висновку експерта може бути дослідження обставин, які входять до предмета доказування та встановлення яких потребує наявних у експерта спеціальних знань.

Пунктом 2 частини 1 статті 105 ЦПК України визначено, що призначення експертизи судом є обов`язковим у разі заявлення клопотання про призначення експертизи обома сторонами. Призначення експертизи судом є обов`язковим також за клопотанням хоча б однієї із сторін, якщо у справі необхідно встановити психічний стан особи.

Позивачем заявлено позовні вимоги про стягнення з ТОВ «АНТИП» на його користь заборгованість за договорами позики № 1 від 10 серпня 2007 року, № 2 від 05 січня 2010 року, № 3 від 22 березня 2010 року та № 4 від 13 квітня 2010 року, укладеними між ОСОБА_3 та ТОВ «АНТИП».

Питання, на які відповідач бажає отримати відповідь стосуються з`ясування питання щодо вчинення підписів на указаних договорах особисто директором ТОВ «АНТИП» - ОСОБА_2 , а також дати вчинення таких підписів.

Тобто питання, які запропоновані відповідачем та поставлені на вирішення експерта судом, мають безпосередній зв`язок з предметом та підставою позову, мають за мету встановлення усіх обставин справи та на них можна отримати відповідь лише експертним шляхом.

З огляду на зазначені вимоги, суд першої інстанції правильно вирішив це питання та призначив судову почеркознавчу експертизу.

Апеляційний суд відхиляє доводи апеляційної скарги про те, що наявна на договорах позики печатка підприємства ТОВ «АНТИП» підтверджує підпис директора цього підприємства, з огляду на питання, що поставлені на вирішення експерта.

Безпідставним є доводи позивача про те, що відповідачем не заперечується факт підписання та укладання договорів позики, оскільки такі доводи спростовуються матеріалами справи, зокрема документами (клопотанням про призначення експертизи, відзивом на апеляційну скаргу), поданими відповідачем.

Встановивши такі фактичні обставини справи, суд першої інстанції постановив обґрунтовану ухвалу про призначення експертизи.

Таким чином, доводи апеляційної скарги не знайшли свого підтвердження під час апеляційного розгляду справи, правильності висновків суду першої інстанції, викладених в оскаржуваній ухвалі, вони не спростовують, а тому відхиляються апеляційним судом у зв`язку з їх необґрунтованістю.

Відповідно до статті 375 ЦПК України суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а судове рішення без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права.

Питання щодо стягнення судового збору за подачу апеляційної скарги на цій стадії апеляційним судом не вирішується, оскільки розглядається лише процесуальне питання, а не вирішується справа по суті.

Керуючись статтями 367, 369, 374, 375, 381-384 ЦПК України, суд, -

п о с т а н о в и в :

Апеляційну скаргу представника ОСОБА_1 - адвоката Писаренка Максима Олександровича залишити без задоволення.

Ухвалу Оболонського районного суду міста Києва від 03 листопада 2022 року залишити без змін.

Постанова набирає законної сили з дня її прийняття та оскарженню не підлягає.

Повний текст постанови суду складений 29 травня 2023 року.

Головуючий Г.І. Мостова

Судді Р.В. Березовенко

О.Ф. Лапчевська