Справа № 502/878/23
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

18 травня 2023 року м. Кілія

Суддя Кілійського районного суду Маслеников О.А.

розглянувши заяву ОСОБА_1

про видачу судового наказу

про стягнення з ОСОБА_2 аліментів

на утримання неповнолітньої дитини,

ВСТАНОВИВ:

Заявник ОСОБА_1 звернулась до Кілійського районного суду Одеської області з заявою про видачу судового наказу з вимогою про стягнення з ОСОБА_2 на її користь аліментів на утримання ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 в розмірі 1/4 частки з усіх його доходів щомісячно, але не менше ніж 50 відсотків прожиткового мінімуму для дитини відповідного віку.

Дослідивши подану заяву та додатки до неї, встановлено наступне.

При вирішенні питання про видачу судового наказу за даною заявою та згідно з даними, які містяться в автоматизованій системі документообігу суду /Програмі «Д-3»/ встановлено, що в провадженні Кілійського районного суду Одеської області перебувала справа № 502/1195/21 за первісним позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про стягнення аліментів на утримання неповнолітньої дитини і своє утримання до досягнення дитиною трирічного віку та за зустрічним позовом представника відповідача ОСОБА_4 в інтересах ОСОБА_2 до ОСОБА_1 , третя особа: Доброславський відділ державної реєстрації актів цивільного стану в Одеському районі Одеської області Південного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Одеса) про оспорювання батьківства.

Як встановлено з матеріалів справи № 502/1195/21, ухвалою Кілійського районного суду Одеської області від 10.02.2022 року було призначено судово-медичну ДНК-експертизу спірного батьківства відповідача за первісним позовом стосовно неповнолітньої дитини ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 .

Між тим, відповідно до заяви ОСОБА_1 , яка міститься в матеріалах справи № 502/1195/21, за вх. № 71112 від 28.10.2022 року вбачається, що вона фактично визнала зустрічний позов ОСОБА_2 до неї про оспорювання батьківства (в заяві вказала, що від проведення судово медико-генетичної експертизи вона відмовляється, до експерта з`являтися не бажає та просить задовольнити зустрічний позов про оспорювання батьківства) /а.с. 95/.

В подальшому у зв`язку з поданням ОСОБА_1 заяви про залишення первісного позову без розгляду та наступним поданням представником відповідача-позивача за зустрічним позовом заяви про залишення зустрічного позову без розгляду, первісний та зустрічний позови у справі № 502/1195/21 ухвалою суду від 21.03.2023 р. були залишені без розгляду. Дана ухвала набрала законної сили та сторонами оскаржена не була.

У відповідності до ст. 160 ЦПК України, судовий наказ є особливою формою судового рішення, що видається судом за результатами розгляду вимог, передбачених статтею 161 цього Кодексу. Із заявою про видачу судового наказу може звернутися особа, якій належить право вимоги, а також органи та особи, яким законом надано право звертатися до суду в інтересах інших осіб. Судовий наказ підлягає виконанню за правилами, встановленими для виконання судових рішень у порядку, встановленому законом.

Згідно п. 4 ч. 1 ст. 161 ЦПК України, судовий наказ може бути видано, якщо заявлено вимогу про стягнення аліментів у розмірі на одну дитину - однієї чверті, на двох дітей - однієї третини, на трьох і більше дітей - половини заробітку (доходу) платника аліментів, але не більше десяти прожиткових мінімумів на дитину відповідного віку на кожну дитину, якщо ця вимога не пов`язана із встановленням чи оспорюванням батьківства (материнства) та необхідністю залучення інших заінтересованих осіб.

При цьому згідно з ч. 3 ст. 19 ЦПК України наказне провадження призначене для розгляду справ за заявами про стягнення грошових сум незначного розміру, щодо яких відсутній спір або про його наявність заявнику невідомо.

Слід звернути увагу на те, що відповідно до п. 11 ч. 3 ст. 2 ЦПК України основними засадами (принципами) цивільного судочинства є неприпустимість зловживання процесуальними правами.

Відповідно до ч. 1 ст. 44 ЦПК України учасники судового процесу та їхні представники повинні добросовісно користуватися процесуальними правами; зловживання процесуальними правами не допускається.

Частина друга вказаної статті містить перелік дій, які можуть бути визнані судом як зловживання процесуальними правами. Виходячи з аналізу вказаної норми ЦПК України, перелік таких дій, вказаний у відповідній частині ст. 44 ЦПК України, не є вичерпним.

Згідно ч. 3 ст. 44 ЦПК України, якщо подання скарги, заяви, клопотання визнається зловживанням процесуальними правами, суд з урахуванням обставин справи має право залишити без розгляду або повернути скаргу, заяву, клопотання.

Враховуючи, що відповідною заявою від 27.10.2022 року ОСОБА_1 після отримання відомостей щодо звернення ОСОБА_2 , з зустрічним позовом про оспорювання батьківства просила суд залишити без розгляду позов про стягнення аліментів та визнала позов відповідача щодо оспорювання батьківства, підтвердивши факт того, що відповідач не є батьком неповнолітньої дитини, слід прийти до висновку, що між сторонами існує спір з приводу правовідносин щодо батьківства дитини стосовно якої подана заява про видачу судового наказу про стягнення аліментів, та який (спір) ОСОБА_1 , як заявник у наказному провадженні, фактично намагається приховати з метою отримання відповідного судового рішення про стягнення з боржника аліментів, які відповідно до ст. 191 СК України присуджуються із дня подання заяви про видачу судового наказу, у зв`язку з чим подану заяву про видачу судового наказу про стягнення з ОСОБА_2 аліментів на утримання ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 слід визнати зловживанням процесуальним правом та залишити заяву стягувача про видачу судового наказу без розгляду.

Керуючись ст.ст. 2,19, 44, 160-167 ЦПК України, суддя

У Х В А Л И В :

Заяву ОСОБА_1 про видачу судового наказу про стягнення з ОСОБА_2 аліментів на утримання неповнолітньої дитини визнати такою, що подана з метою зловживання процесуальними правами стягувача та залишити без розгляду.

Роз`яснити заявнику ОСОБА_1 право на звернення до суду про стягнення аліментів з відповідача у позовному провадженні, тобто провадженні, у якому відповідно до ст. 12 ЦПК України розглядається спір двох сторін на засадах змагальності та кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених ЦПК України.

Ухвала набирає законної сили негайно після її підписання суддею.

Ухвала може бути оскаржена в апеляційному порядку шляхом подачі апеляційної скарги до Одеського апеляційного суду протягом п`ятнадцяти днів з дня її складення.

Суддя Кілійського районного суду О. А. Маслеников