ДАРНИЦЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД М.КИЄВА
провадження № 2-з/753/126/23
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"11" серпня 2023 р. суддя Дарницького районного суд міста Києва Шаповалова К.В., розглянувши заяву адвоката Ганчука Григорія Володимировича про забезпечення позову у цивільній справі за позовом ОСОБА_1 , ОСОБА_2 до ОСОБА_3 , ОСОБА_4 про визнання недійсним договору купівлі-продажу нерухомого майна,

ВСТАНОВИВ:

4 серпня 2023 року до Дарницького районного суду м. Києва надійшов позов ОСОБА_1 , ОСОБА_2 до ОСОБА_3 , ОСОБА_4 про визнання недійсним договору купівлі-продажу нерухомого майна.

Відповідно до протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 7 серпня 2023 року матеріали позову передано в провадження судді Шаповаловій К.В.

Одночасно із позовною заявою було подано заяву про забезпечення позову у справі, яка відповідно до протоколу передачі справи раніше визначеному складу суду від 7 серпня 2023 року передана судді Шаповаловій К.В. Фактично справу та заяву було передано судді 8 серпня 2023 року.

Відповідно до частин першої, третьої статті 153 Цивільного процесуального кодексу України (далі - ЦПК України) заява про забезпечення позову розглядається судом не пізніше двох днів з дня її надходження без повідомлення учасників справи.

Вивчивши матеріали долучені до позовної заяви, доводи поданої заяви про забезпечення позову, суд доходить до такого висновку.

Звертаючись із заявою про забезпечення позову представник позивача мотивує її тим, що позивачі звернулись до відповідачів із позовом про визнання недійсним договору купівлі-продажу квартири АДРЕСА_1 , оскільки вказаний правочин має ознаки фраудаторного правочину та вчинений відповідачем ОСОБА_3 з метою ухилення від виконання судового рішення, що додатково підтверджується судовими провадженнями, зокрема про виселення ОСОБА_2 (позивач-2) із вказаної квартири, а також про оспорення ОСОБА_2 право власності ОСОБА_3 на цю квартиру.

З огляду на викладене, з метою забезпечення можливості виконання майбутнього рішення суду у випадку задоволення позовних вимог, просив суд накласти арешт на квартиру АДРЕСА_1 , реєстраційний номер об`єкта 00.

Відповідно до положень статті 149 ЦПК України суд за заявою учасника справи має право вжити передбачених статтею 150 цього Кодексу заходів забезпечення позову. Забезпечення позову допускається як до пред`явлення позову, так і на будь-якій стадії розгляду справи, якщо невжиття таких заходів може істотно ускладнити чи унеможливити виконання рішення суду або ефективний захист, або поновлення порушених чи оспорюваних прав або інтересів позивача, за захистом яких він звернувся або має намір звернутись до суду.

Отже, умовою застосування забезпечення позову як сукупності процесуальних дій є обґрунтоване припущення, що невжиття таких заходів може утруднити або унеможливити виконання рішення по суті позовних вимог. Такі заходи гарантують виконання рішення суду в разі задоволення позовних вимог.

Види забезпечення позову визначені частиною першою статті 150 ЦПК України. Зокрема, згідно з пунктом 1 частини першої статті 150 ЦПК України позов забезпечується накладенням арешту на майно та (або) грошові кошти, що належать або підлягають передачі або сплаті відповідачеві і знаходяться у нього чи в інших осіб.

Частиною третьою статті 150 ЦПК України передбачено, що види забезпечення позову мають бути співмірними із заявленими позивачем вимогами.

За змістом норм процесуального законодавства забезпечення позову має на меті запобігти ускладненню чи неможливості виконання рішення суду або ефективного захисту, або поновлення порушених чи оспорюваних прав або інтересів позивача, за захистом яких він звернувся до суду.

Співмірність заходів забезпечення позову передбачає співвідношення судом негативних наслідків від вжиття заходів до забезпечення позову з тими негативними наслідками, які можуть настати в результаті невжиття цих заходів.

Пунктом 4 постанови Пленуму Верховного Суду України від 22 грудня 2006 року № 9 «Про практику застосування судами цивільного законодавства при розгляді заяв про забезпечення позову» визначено, що, розглядаючи заяву про забезпечення позову, суд (суддя) має з урахуванням доказів, наданих позивачем на підтвердження своїх вимог, пересвідчитися, зокрема, в тому, що між сторонами дійсно виник спір та існує реальна загроза невиконання чи утруднення виконання можливого рішення суду про задоволення позову; з`ясувати обсяг позовних вимог, дані про особу відповідача, а також відповідність виду забезпечення позову, який просить застосувати особа, котра звернулася з такою заявою, позовним вимогам.

Як зазначено у позовній заяві та підтверджується долученими до позову документами, рішенням Деснянського районного суду м. Чернігова від 26 серпня 2014 року стягнуто з ОСОБА_3 на користь ОСОБА_1 заборгованість за договором позики в розмірі 835696 грн 02 коп. 10 жовтня 2018 року відкрито виконавче провадження з виконання вказаного рішення суду. Відповідно до свідоцтва від 16 жовтня 2018 року, виданого приватним нотаріусом Київського міського нотаріального округу Трач Г.М., на підставі акту про проведення електронних торгів 5 вересня 2018 року, за ОСОБА_2 зареєстровано право власності на квартиру АДРЕСА_1 . Заочним рішенням Дарницького районного суду м. Києва від 18 листопада 2019 року визнано електронні торги з реалізації нерухомого майна: квартири АДРЕСА_1 , проведені 5 вересня 2018 року Державним підприємством «СЕТАМ», результати яких оформлені протоколом № 356098, недійсними. Визнано недійсним та скасовано свідоцтво про придбання нерухомого майна з електронних торгів, серія та номер 2532, ОСОБА_2 квартири АДРЕСА_1 , посвідчене 16 жовтня 2018 року приватним нотаріусом Київського міського нотаріального округу Трач Г.М.

Відповідно до рішення державного реєстратора від 6 жовтня 2021 року проведено державну реєстрацію прав на квартиру АДРЕСА_1 , за ОСОБА_3 .

Ухвалою Дарницького районного суду м. Києва віл 16 червня 2022 року у справі № 753/5709/22 відкрито провадження у справі за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_3 , треті особи: приватний нотаріус Київського міського нотаріального округу Мазарчук Наталія Володимирівна , державний реєстратор Департаменту з питань реєстрації виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) Канівець Любов Миколаївна про визнання протиправним та скасування рішення про державну реєстрацію прав.

5 квітня 2023 року між ОСОБА_3 (відповідач - 1) та ОСОБА_4 (відповідач -2) було укладено договір купівлі-продажу квартири за адресою: АДРЕСА_1 , що є предметом спору у цій справі.

Рішенням Дарницького районного суду м. Києва від 20 липня 2023 року у задоволенні позовних вимог у справі № 753/5709/22 відмовлено.

Крім того, ухвалою суду від 9 грудня 2021 року відкрито провадження у справі № 753/23166/21 за позовом ОСОБА_3 до ОСОБА_2 про виселення, яке зупинено ухвалою суду від 11 липня 2022 року до набрання законної сили рішенням суду у справі № 753/5709/22.

Отже, на разі судом встановлено, що між сторонами у справі існує спір, зокрема щодо нерухомого майна за адресою: АДРЕСА_1 .

Забезпечення позову по суті - це обмеження суб`єктивних прав, свобод та інтересів відповідача або пов`язаних із ним інших осіб в інтересах забезпечення реалізації в майбутньому актів правосуддя і задоволених вимог позивача (заявника).

Умовою застосування заходів до забезпечення позову за вимогами майнового характеру є достатньо обґрунтоване припущення, що майно (в тому числі грошові суми, цінні папери тощо), яке є у відповідача на момент пред`явлення позову до нього, може зникнути, зменшитись за кількістю або погіршитись за якістю на момент виконання рішення.

В кожному конкретному випадку розглядаючи заяву про забезпечення позову суду належить встановити наявність обставин, які свідчать про те, що в разі невжиття таких заходів можуть виникнути перешкоди для виконання рішення суду у разі задоволення позову. При цьому обов`язок доказування наявності таких обставин покладається на заявника.

При вирішенні питання про забезпечення позову суд має здійснити оцінку обґрунтованості доводів заявника щодо необхідності вжиття відповідних заходів з урахуванням такого: розумності, обґрунтованості й адекватності вимог заявника щодо забезпечення позову; забезпечення збалансованості інтересів сторін, а також інших учасників судового процесу; наявності зв`язку між конкретним заходом до забезпечення позову і предметом позовної вимоги, зокрема, чи спроможний такий захід забезпечити фактичне виконання судового рішення в разі задоволення позову; імовірності утруднення виконання або невиконання рішення суду в разі невжиття таких заходів.

Крім цього, вирішуючи питання про забезпечення позову, суд має брати до уваги інтереси не тільки позивача, а й інших осіб, права яких можуть бути порушені у зв`язку із застосуванням відповідних заходів.

Те, що особа ще не вчинила дії, які б могли би підтвердити намір відчужити це майно, не спростовує того, що у відповідача як в одноосібного власника наявна можливість вільно розпорядитись спірним нерухомим майно, якщо не вжити заходи забезпечення позову. Зокрема, таких висновків дійшла велика Палата Верховного Суду, ухвалюючи постанову від 15 вересня 2020 року у справі № 753/22860/17.

Отже, беручи до уваги наведені норми процесуального законодавства, оцінивши відповідно до вимог статті 89 ЦПК України обґрунтованість доводів заявника щодо необхідності вжиття заходів забезпечення позову з урахуванням вказаних вище критеріїв, враховуючи те, що предметом спору є нерухоме майно, на яке просить накласти арешт представник позивача, яке його думку, незаконно було відчужене відповідачем, з урахуванням того, що під час перебування у провадженні суду справи щодо визнання протиправним та скасування рішення про державну реєстрацію прав на квартиру за адресою: АДРЕСА_1 , ОСОБА_3 продав нерухоме майно ОСОБА_4 , з огляду на підстави позову, суд вважає наявність достатніх та обґрунтованих підстав вважати, що не вжиття заходів забезпечення позову шляхом накладення арешту на вказане нерухоме майно, може в майбутньому суттєво ускладнити або зробити неможливим виконання рішення суду або може призвести до подання нових позовів для відновлення порушеного права позивачів, у випадку задоволення позовних вимог, а тому заява про забезпечення позову шляхом накладення арешту на нерухоме майно за адресою: АДРЕСА_1 .підлягає задоволенню.

На підставі викладеного та беручи до уваги те, що обраний представником позивача спосіб забезпечення позову не спричинить не відновлюваної шкоди відповідачу ОСОБА_4 , а також відсутність обставин визначених частиною третьою статті 154 ЦПК України, суд приходить до висновку про те, що відсутні підстави для зустрічного забезпечення.

Керуючись статтями 149, 150, 153, 260 ЦПК України, суддя, -

УХВАЛИВ:

заявуадвоката Ганчука Григорія Володимировича про забезпечення позову у цивільній справі за позовом ОСОБА_1 , ОСОБА_2 до ОСОБА_3 , ОСОБА_4 про визнання недійсним договору купівлі-продажу нерухомого майна - задовольнити.

Накласти арешт на квартиру АДРЕСА_1 , загальною площею 98,6 кв.м., житловою площею 53,30 кв.м, реєстраційний номер об`єкта нерухомого майна: 00.

Ухвала підлягає негайному виконанню. Оскарження ухвали не зупиняє її виконання, а також не перешкоджає подальшому розгляду справи.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею.

Ухвала може бути оскаржена до Київського апеляційного суду шляхом подання апеляційної скарги протягом п`ятнадцяти днів з дня її складення.

Учасник справи, якому ухвала суду не була вручені у день її проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження: на ухвали суду - якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Строк пред`явлення до виконання ухвали - три роки.

Позивач -1: ОСОБА_1 , РНОКПП НОМЕР_1 , дата народження невідома, АДРЕСА_3

Позивач - 2: ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , РНОКПП НОМЕР_2 , АДРЕСА_1

Відповідач -1 ОСОБА_3 , РНОКПП НОМЕР_3 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , АДРЕСА_4

Відповідач- 2 ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , РНОКПП НОМЕР_4 , АДРЕСА_5 .

Суддя: Шаповалова К.В.