Комінтернівський районний суд м.Харкова
Провадження № 2-о/641/23/2023 Справа № 641/1971/22
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

24 травня 2023 року м. Харків

Комінтернівський районний суд м. Харкова в складі:

головуючого судді: Чайка І.В.,

за участю секретаря судового засідання: Шумейко С.О.

розглянувши в порядку окремого провадження матеріали справи №641/1971/22 за заявою ОСОБА_1 , зацікавлені особи: Харківська міська Рада, П`ята Харківська державна нотаріальна контора про встановлення факту родинних відносин, -

ВСТАНОВИВ:

ОСОБА_1 звернувся до Комінтернівського районного суду м. Харкова із вищевказаною заявою, в якій просить встановити факт родинних відносин, а саме: що ОСОБА_1 є двоюрідним племінником ОСОБА_2 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_1 в м. Харкові, а вона відповідно є його двоюрідною тіткою.

В обгрунтування заяви зазначив , що ІНФОРМАЦІЯ_2 в м. Харкові померла двоюрідна тітка заявника - ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , яка на день смерті була постійно зареєстрована за адресою: АДРЕСА_1 . Після її смерті відкрилася спадщина ,яка складається з квартири АДРЕСА_2 , з якої: частина належала спадкодавцю особисто , а іншу вона фактично прийняла після її смерті ї чоловіка ОСОБА_3 ,який помер ІНФОРМАЦІЯ_4 , але на момент своєї смерті не встигла оформити . Син обох спадкодавців ОСОБА_4 спадщину після обох батьків не прийняв , оскільки на день їх смерті не був зареєстрований та не проживав разом з ними за однією адресою , а також не подавав заяву про прийняття спадщини ,заявнику відомо, що ОСОБА_4 є громадянином Російської Федерації і постійно там проживає. За заявою ОСОБА_1 про прийняття спадщини нотаріальної конторою заведена спадкова справа. ОСОБА_2 є двоюрідною сестрою ОСОБА_5 , який є батьком заявника . Мати померлої ОСОБА_2 - ОСОБА_6 є рідною сестрою ОСОБА_7 ,яка в свою чергу є рідною бабусею заявника ОСОБА_1 та , відповідно матір`ю ОСОБА_5 батька заявника. У зв,язку з тим, що заявник не має можливості надати оригінал свідоцтва про народження або запис про народження своєї бабусі , рідної тітки спадкодавиці ОСОБА_7 , і таким чином не має можливості довести факт родинних відносин зі спадкодавицею , державним нотаріусом відокремленого підрозділу П,ятої Їарківської державної нотаріальної контори Кретовою О. видано постанову про відмову у вчиннні нотаріальної дії від 03.11.2022року . Встановити факт родинних відносин заявнику необхідно для оформлення спадщини після смерті двоюрідної тітки ОСОБА_2 .

Ухвалою судді від 28 грудня 2022 заяву прийнято до розгляду , відкрито провадження у справі та справу призначено до судового розгляду.

03 квітня 2023 року до суду надійшли письмові пояснення Харківської міської ради , в яких представник просив заяву ОСОБА_1 залишити без розгляду , посилаючись на те, що заявником до суду не надано належних доказів в підтвердження родинних відносин з ОСОБА_2 . Крім того , з заяви вбачається спір про право , щодо спадкування на квартиру АДРЕСА_2 , в зв,язку з тим, що є інші спадкоємець.

Ухвалою суду від 03.04.2023 року витребувані з П`ятої Харківської міської державної нотаріальної контори завірені належним чином копії матеріалів спадкової справи № 163п/2022, заведеної після смерті ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_5 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_1 в м. Харкові, Харківської області, Україна.

В судове засідання заявник та його представник з`явились , заяву підтримали та просили задовольнити та пояснили , що син померлої знає про її смерть , на поховання не приїзжав , спадщину не прийняв та взагалі останні вісім років в Україну не приїжджав , мешкає в Росії, а тому вважають , що спадщина йому не потрібна та спору про право в даному випадку немає.

В судове засідання представник заінтересованої особи Харківської міської ради з`явився , проти заяви задоволення заяви заперечував, у тому числі з приводу того, що існує спір про право , так як у померлої є спадкоємець першої черги - син.

Представник заінтересованої особи П`ятої Харківської державної нотаріальної контори в судове засідання не з,явився, до суду надав заяву про розгляд справи за його відсутності .

Суд дослідивши матеріали справи , прийшов до наступного.

Відповідно до частини першої статті 293 ЦПК України окреме провадження - це вид непозовного цивільного судочинства, в порядку якого розглядаються цивільні справи про підтвердження наявності або відсутності юридичних фактів, що мають значення для охорони прав, свобод та інтересів особи або створення умов здійснення нею особистих немайнових чи майнових прав або підтвердження наявності чи відсутності неоспорюваних прав.

Пунктом 5 частини другої статті 293 ЦПК України передбачено, що суд розглядає в порядку окремого провадження справи про встановлення фактів, що мають юридичне значення.

Частиною шостою статті 294 ЦПК України передбачено, що якщо під час розгляду справи в порядку окремого провадження виникає спір про право, який вирішується в порядку позовного провадження, суд залишає заяву без розгляду і роз`яснює заінтересованим особам, що вони мають право подати позов на загальних підставах.

Положеннями частини другої статті 315 ЦПК України передбачено, що в судовому порядку можуть бути встановлені також інші факти, від яких залежить виникнення, зміна або припинення особистих чи майнових прав фізичних осіб, якщо законом не визначено іншого порядку їх встановлення.

Суддя відмовляє у відкритті провадження у справі, якщо із заяви про встановлення факту, що має юридичне значення, вбачається спір про право, а якщо спір про право виявлений під час розгляду справи залишає заяву без розгляду (частина четверта статті 315 ЦПК України).

Справи про спадкування розглядаються судами за правилами позовного провадження, якщо особа звертається до суду з вимогою про встановлення фактів, що мають юридичне значення, які можуть вплинути на спадкові права й обов`язки інших осіб та (або) за наявності інших спадкоємців і спору між ними. Якщо виникнення права на спадкування залежить від доведення певних фактів, особа може звернутися в суд із заявою про встановлення цих фактів, яка, у разі відсутності спору, розглядається за правилами окремого провадження. Якщо під час розгляду справи у порядку окремого провадження з`ясується, що має місце спір про право, суд залишає заяву без розгляду та роз`яснює заявникові, що він має право звернутися до суду з позовом на загальних підставах.

Таким чином, визначальною обставиною під час розгляду заяви про встановлення певних фактів у порядку окремого провадження є те, що встановлення такого факту не пов`язане з наступним вирішенням спору про право цивільне.

Під спором про право необхідно розуміти певний стан суб`єктивного права; спір є суть суперечності, конфлікт, протиборство сторін, спір поділяється на матеріальний і процесуальний. Таким чином, виключається під час розгляду справ у порядку окремого провадження існування спору про право, який пов`язаний з порушенням, оспорюванням або невизнанням, а також недоведенням наявності суб`єктивного права за умов, що є певні особи, які перешкоджають у реалізації такого права.

У порядку окремого провадження розглядаються справи про встановлення фактів, зокрема, якщо згідно із законом такі факти породжують юридичні наслідки, тобто від них залежить виникнення, зміна або припинення особистих чи майнових прав осіб; встановлення факту не пов`язується із наступним вирішенням спору про право.

У постанові Великої Палати Верховного Суду від 10 квітня 2019 року у справі № 320/948/18 (провадження № 14-567цс18) зроблено висновок, що у порядку окремого провадження розглядаються справи про встановлення фактів, за наявності певних умов. А саме, якщо: згідно з законом такі факти породжують юридичні наслідки, тобто від них залежить виникнення, зміна або припинення особистих чи майнових прав громадян; чинним законодавством не передбачено іншого порядку їх встановлення; заявник не має іншої можливості одержати або відновити загублений чи знищений документ, який посвідчує факт, що має юридичне значення; встановлення факту не пов`язується з наступним вирішенням спору про право. Чинне цивільне процесуальне законодавство відносить до юрисдикції суду справи про встановлення фактів, від яких залежить виникнення, зміна або припинення суб`єктивних прав громадян. Проте не завжди той чи інший факт, що має юридичне значення, може бути підтверджений відповідним документом через його втрату, знищення архівів тощо. Тому закон у певних випадках передбачає судовий порядок встановлення таких фактів.

Справи про встановлення фактів, що мають юридичне значення, належать до юрисдикції суду за таких умов: 1) факти, що підлягають встановленню, повинні мати юридичне значення, тобто від них мають залежати виникнення, зміна або припинення особистих чи майнових прав громадян. Для визначення юридичного характеру факту потрібно з`ясувати мету встановлення; 2) встановлення факту не пов`язується з подальшим вирішенням спору про право. Якщо під час розгляду справи про встановлення факту заінтересованими особами буде заявлений спір про право або суд сам дійде висновку, що у цій справі встановлення факту пов`язане з необхідністю вирішення в судовому порядку спору про право, суд залишає заяву без розгляду і роз`яснює цим особам, що вони вправі подати позов на загальних підставах; 3) заявник не має іншої можливості одержати чи відновити документ, який посвідчує факт, що має юридичне значення. Для цього заявник разом із заявою про встановлення факту подає докази на підтвердження того, що до її пред`явлення він звертався до відповідних організацій за одержанням документа, який посвідчував би такий факт, але йому в цьому було відмовлено із зазначенням причин відмови (відсутність архіву, відсутність запису в актах цивільного стану тощо); 4) чинним законодавством не передбачено іншого позасудового порядку встановлення юридичних фактів.

Аналогічні за змістом висновки щодо встановлення факту викладені в постановах Верховного Суду від 07 листопада 2018 року у справі№ 336/709/18-ц (провадження № 61-39374св18), від 15 квітня 2020 року у справі № 302/991/19 (провадження № 61-1128св20), від 27 серпня 2020 року у справі № 201/1935/20 (провадження № 61-8149св20), від 14 квітня 2021 року у справі № 205/2102/19 (провадження № 61-872св21), від 28 квітня 2021 року у справі № 520/19532/19 (провадження № 61-13709св20), від 29 червня2022 року у справі № 205/6338/21 (провадження № 61-19306св21).

З копії спадкової справи №163п/2022 року наданої на виконання ухвали від 03.03.2023 року після смерті ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_5 ,яка померла ІНФОРМАЦІЯ_1 відкрилася спадщина на квартиру АДРЕСА_2 . Спадкоємцями після її смерті крім заявника ОСОБА_1 , іще є син померлої ОСОБА_4 .

З урахуванням наведеного, заява заявника про встановлення факту родинних відносин не підлягає розгляду у порядку окремого провадження, оскільки за обставинами цієї справи встановлено, що існує спір про право, в зв`язку з тим, що існує ще спадкоємець першої черги на спадкове майно ОСОБА_4 , і рішення суду може вплинути на виникнення, зміну або припинення його особистих чи майнових прав . Майновий спір підлягає вирішенню виключно у порядку позовного провадження.

Аналогічні висновки викладені Верховним Судом у постановах від 19 березня 2021 року у справі № 643/14985/18-ц (провадження № 61-14325св19), від 03 лютого 2021 року у справі № 644/9753/19 (провадження № 61-14667св20), від 26 травня 2021 року у справі № 638/282/19 (провадження № 61-13573св20), від 26 квітня 2022 року у справі №636/3814/20-ц (провадження № 61-1155св22).

Отже, встановлення юридичного факту, про який просив заявник впливає на права іншого спадкоємця ОСОБА_4 , вимоги заявника підлягають розгляду за правилами позовного провадження з використанням відповідних процесуальних інститутів позовного провадження.

Керуючись ст. 294, 315 ЦПК України, суд

УХВАЛИВ:

Заяву ОСОБА_1 , зацікавлені особи: Харківська міська Рада, П`ята Харківська державна нотаріальна контора про встановлення факту родинних відносин- залишити без розгляду.

Роз`яснити заявнику, що він має право подати позов на загальних підставах.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею , але може бути оскаржена в апеляційному порядку до Харківського апеляційного суду протягом 15 днів з дня її проголошення.

Учасник справи, якому ухвала не була вручена в день її проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом 15 днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Суддя -І. В. Чайка