Справа № 373/303/23 Провадження № 2/373/267/23
УХВАЛА

про залишення позову без розгляду

30 травня 2023 року м. Переяслав

Переяслав-Хмельницький міськрайонний суд Київської області в складі:

під головуванням судді Лебедя В.В.,

за участю секретаря судового засідання Тітрової І.В.,

представника відповідачів-адвоката Овсієнка Ю.А.;

розглянув у відкритому судовому засіданні цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , про виділення у натурі частки із майна у спільній частковій власності,

ВСТАНОВИВ:

ОСОБА_1 звернувся з позовом до суду з позовом, в якому просить таке, а саме:

- виділити йому в натурі 3/4 частини житлового будинку з господарськими будівлями та спорудами, що розташований по АДРЕСА_1 , яка у житловому будинку складається з № 1-1 веранда площею 25,80 кв.м., № 1-5 житлова кімната площею 16,30 кв.м., № 1-6 житлова кімната площею 13,00 кв.м., № 1-7 житлова кімната площею 21,40 кв.м., № 1-8 коридор площею 5,00 кв.м., а в господарських будівлях та спорудах складається з Г погріб з шийкою, а прибудова, Б сарай, 1 огорожа, 2 ворота, а1 ганок, к колодязь питний;

- припинити право спільної часткової власності на житловий будинок з господарськими будівлями та спорудами, що розташований в АДРЕСА_1 ;

- виділити в натурі 3/4 частини земельної ділянки загальною площею 0,586 га, для обслуговування житлового будинку та господарських споруд - 0,250 га, ведення особистого підсобного господарства - 0,336 га, що розташована в АДРЕСА_1 ;

- покласти судові витрати на відповідача.

Ухвалою судді від 03.03.2023 відкрито провадження у справі в порядку загального позовного провадження, призначено підготовче засідання на 27.03.2023.

27.03.2023 підготовче засідання відкладено на 10.04.2023 у зв`язку з неявкою позивача.

10.04.2023 підготовче засідання відкладено на 01.05.2023 у зв`язку з неявкою позивача.

27.03.2023 до суду від представника відповідачів-адвоката Овсієнка Ю.А. надійшов відзив на позовну заяву, в якому він просить в частині позовних вимог (пункти 1, 2) закрити провадження у справі, відмовити в частині позовної вимоги про виділення в натурі 3/4 частини земельної ділянки.

Ухвалою суду від 01.05.2023 закрито підготовче провадження, призначено судовий розгляд справи по суті на 18.05.2023.

18.05.2023 підготовче засідання відкладено на 30.05.2023 у зв`язку з неявкою позивача.

В судовому засіданні представник відповідачів-адвокат Овсієнка Ю.А. просив в частині позовних вимог (пункти 1, 2) закрити провадження у справі, залишити позов без розгляду в частині позовної вимоги про виділення в натурі 3/4 частини земельної ділянки. Крім цього, заявив про намір звернутись після розгляду даної справи про стягнення з позивача витрат на правничу допомогу, понесених відповідачами.

Вивчивши матеріали справи, суд дійшов висновку, що позов підлягає залишенню без розгляду з огляду на таке.

Як вбачається із матеріалів справи та підтверджується наявними письмовими доказами в судове засідання призначене на 18.05.2023 та 30.05.2023 позивач не з`явився. Про час та місце розгляду справи позивача повідомлено належним чином, заяв та клопотань не надходило, причини неявки позивача до суду невідомі.

Статтею 6 Конвенції про захист прав і основоположних свобод людини гарантовано кожній фізичній або юридичній особі право на розгляд судом протягом розумного строку цивільної, кримінальної, адміністративної або господарської справи, а також справи про адміністративне правопорушення, у якій вона є стороною.

Згідно положень, визначених у постанові Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ «Про деякі питання дотримання розумних строків розгляду судами цивільних, кримінальних і справ про адміністративні правопорушення» № 11 від 17.10.2014, при здійсненні правосуддя судам слід брати до уваги те, що відповідно до пункту 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод кожен має право на судовий розгляд своєї справи упродовж розумного строку.

Основними засадами (принципами) цивільного судочинства є, серед іншого, розумність строків розгляду справи судом (п. 10 ч. 3 ст. 2 ЦПК України).

Розумним, зокрема, вважається строк, що є об`єктивно необхідним для виконання процесуальних дій, прийняття процесуальних рішень та розгляду і вирішення справи з метою забезпечення своєчасного (без невиправданих зволікань) судового захисту.

З урахуванням практики Європейського суду з прав людини критеріями розумних строків у цивільних справах є: правова та фактична складність справи; поведінка заявника, а також інших осіб, які беруть участь у справі, інших учасників процесу; поведінка органів державної влади (насамперед суду); характер процесу та його значення для заявника (справи «Федіна проти України» від 02.09.2010, «Смірнова проти України» від 08.11.2005, «Матіка проти Румунії» від 02.11.2006, «Літоселітіс проти Греції» від 05.02.2004 та інші).

В той же час, як наголошує у своїх рішеннях Європейський суд з прав людини (ЄСПЛ), кожна сторона, яка задіяна в ході судового розгляду, зобов`язана з розумним інтервалом часу сама цікавитись провадженням у справі за його участю, добросовісно користуватися належними йому процесуальними правами та неухильно виконувати процесуальні обов`язки.

Заявник зобов`язаний демонструвати готовність брати участь на всіх етапах розгляду, що стосуються безпосередньо його, утримуватися від використання прийомів, які пов`язані із зволіканням у розгляді справи, а також максимально використовувати всі засоби внутрішнього законодавства для прискорення процедури слухання (рішення ЄСПЛ у справі «Юніон Аліментарія Сандерс С. А. проти Іспанії» від 07.07.1989).

Відповідно до положень частини 1 ст. 44 ЦПК України учасники судового процесу та їхні представники повинні добросовісно користуватися процесуальними правами; зловживання процесуальними правами не допускається.

Крім того, у рішенні ЄСПЛ у справі «Тойшлер проти Германії» від 04.10.2001 наголошено, що обов`язком заінтересованої сторони є прояв особливої старанності при захисті своїх інтересів.

Як зазначено вище, позивач 30.05.2023 повторно не з`явився в судове засідання, належним чином повідомлений про розгляд справи, про причини неявки суд не повідомив.

За приписами пункту 3 ч. 1 ст. 257 ЦПК України суд постановляє ухвалу про залишення позову без розгляду, якщо належним чином повідомлений позивач повторно не з`явився в судове засідання або не повідомив про причини неявки, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності і його нез`явлення не перешкоджає розгляду справи.

Вирішуючи питання про залишення позовної заяви без розгляду у зв`язку із повторною неявкою позивача в судове засідання суд бере до уваги висновки Верховного Суду, зокрема, висновок із постанови Верховного Суду від 21.09.2020 у справі № 658/1141/18, в якій Суд вказав, що системний аналіз норм процесуального права свідчить про те, що законодавець диференціює необхідність врахування судом поважності/неповажності причин неявки позивача до суду залежно від того, яке це судове засідання: перше чи повторне. Тобто процесуальний закон не вказує на необхідність врахування судом поважності причин повторної неявки позивача до суду. Такі положення процесуального закону пов`язані з принципом диспозитивності цивільного судочинства, за змістом якого особа, яка бере участь у справі, самостійно розпоряджається наданими їй законом процесуальними правами.

Зазначені наслідки настають незалежно від причин повторної неявки, які можуть бути поважними. Таким чином, навіть маючи докази поважності причин неявки позивача, суд залишає позовну заяву без розгляду. Зазначена норма дисциплінує позивача як ініціатора судового розгляду, стимулює його належно користуватися своїми правами та не затягувати розгляд справи. Якщо позивач не може взяти участь в судовому засіданні, він може подати заяву про розгляд справи за його відсутності. Така заява може бути подана на будь-якій стадії розгляду справи.

Таким чином, згідно з вимогами ЦПК України суд не зобов`язаний з`ясовувати причини повторної неявки в судове засідання належним чином повідомленого позивача і у випадку повторної неявки позивача, якщо від нього не надійшла заява про розгляд справи за його відсутності, суд залишає позовну заяву без розгляду.

Правове значення в такому випадку має лише належне повідомлення позивача про день та час розгляду справи, повторність неявки в судове засідання та неподання ним заяви про розгляд справи за його відсутності.

Наведені правові висновки викладені у постановах Верховного Суду від 20.09.2018 у справі № 756/8612/16-ц, від 24.10.2018 у справі № 569/347/16-ц, від 28.02.2019 у справі № 752/9188/13-ц, від 22.05.2019 у справі № 310/12817/13, від 06.06.2019 у справі № 760/3301/13-ц, від 20.06.2019 у справі № 522/7428/15, від 26.09.2019 у справі № 295/19734/13-ц, від 07.10.2019 у справі № 612/403/16-ц, від 27.03.2020 у справі № 522/22303/14-ц.

Відповідно до вимог частини 4 ст. 263 ЦПК України при виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин суд враховує висновки щодо застосування відповідних норм права, викладені в постановах Верховного Суду.

За викладених вище обставин, враховуючи, що позивач повторно не з`явився в судове засідання на 30.05.2023, про причини неявки в судове засідання суд не повідомив, представник відповідача просить залишити позов без розгляду в окремій частині, суд вважає за доцільне залишити позов без розгляду, у зв`язку з чим клопотання представника відповідача про закриття провадження у справі не підлягає задоволенню.

Суд вважає, що для встановлення усіх обставин справи, дійсного предмету спору, спіставлення з підставами та предметом спору в іншій справі за попереднім позовом з аналогічним до цього позову колом учасників справи, необхідно дослідити письмові докази, а тому клопотання представника відповідача є передчасним у зв`язку із залишенням позову без розгляду за наслідками повторної неявки позивача в судове засідання.

Відповідно до частини 2 ст. 257 ЦПК України особа, позов якої залишено без розгляду, після усунення умов, що були підставою для залишення заяви без розгляду, має право звернутися до суду повторно.

Керуючись статтями 257, 260, 261 ЦПК України, суд

ПОСТАНОВИВ:

Позов ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , про виділення у натурі частки із майна у спільній частковій власності про стягнення заборгованості, залишити без розгляду.

Роз`яснити позивачеві, що особа, заява якої залишена без розгляду, після усунення умов, що були підставою для залишення позову без розгляду, має право звернутися до суду повторно.

Ухвала суду може бути оскаржена шляхом подачі апеляційної скарги безпосередньо до Київського апеляційного суду протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення.

СУДДЯ: В.В. ЛЕБІДЬ