КИЇВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
справа №754/7753/22 Головуючий у 1 інстанції: Саламон О.Б.
провадження №22-ц/824/8523/2023 Головуючий суддя: Олійник В.І.
У Х В А Л А

про залишення апеляційної скарги без руху

13 квітня 2023 року м. Київ

Київський апеляційний суд в складі судді судової палати з розгляду цивільних справ Олійника В.І., вирішуючи питання про відкриття апеляційного провадження за апеляційною скаргою адвоката Карапетяна Армена Рафіковича - представника Товариства з обмеженою відповідальністю «ЕС.ДІ.СІ.ГРУП» на рішення Деснянського районного суду м. Києва від 15 лютого 2023 року у справі за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю «ЕС.ДІ.СІ.ГРУП» до ОСОБА_1 про стягнення інфляційних втрат та трьох відсотків річних за невиконання грошового зобов`язання, -

в с т а н о в и в :

Рішенням Деснянського районного суду м. Києва від 15 лютого 2023 року позов ТОВ «ЕС.ДІ.СІ.ГРУП» до ОСОБА_1 про стягнення інфляційних втрат та трьох відсотків річних за невиконання грошового зобов`язання задоволено частково.

Стягнуто з ОСОБА_1 на користь ТОВ «ЕС.ДІ.СІ.ГРУП» інфляційні втрати за просторочення зобов`язання за відсотками за кредитним договором з 01 серпня 2018 року по 01 серпня 2022 року у розмірі 236 506, 59 грн, 3 % річних у розмірі 56 749, 89 грн та понесені витрати по сплаті судового збору у розмірі 4 399 грн.

У задоволенні інших вимог позову відмовлено.

Не погоджуючись із зазначеним рішенням, 06 квітня 2023 року представник ТОВ «ЕС.ДІ.СІ.ГРУП» - адвокат Карапетян А.Р. здав на пошту апеляційну скаргу, в якій просить поновити строк на апеляційне оскарження, як пропущений з поважних причин.

Клопотання обґрунтовує тим, що копію рішення Деснянського районного суду м. Києва від 15 лютого 2023 рокуотримав на електронну пошту 08 березня 2023 року.

Згідно з ч. 1 ст. 354 ЦПК України апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів, а на ухвалу суду протягом п`ятнадцяти днів з дня його (її) проголошення. Якщо в судовому засіданні було проголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Відповідно до п.2 ч.2 ст.354 ЦПК України учасник справи, якому повне рішення або ухвала суду не були вручені у день його (її) проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження на рішення суду - якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Відповідно до ч. 3 ст. 357 ЦПК України апеляційна скарга залишається без руху також у випадку, якщо вона подана після закінчення строків, установлених ст. 354 цього Кодексу, і особа, яка її подала, не порушує питання про поновлення цього строку або якщо підстави, вказані нею у заяві, визнані неповажними. При цьому протягом десяти днів з дня вручення ухвали особа має право звернутися до суду апеляційної інстанції з заявою про поновлення строку або вказати інші підстави для поновлення строку.

Як убачається з матеріалів справи, оскаржуване рішення ухвалене 15 лютого 2023 року, повний текст складено 22 лютого 2023 року.

Згідно з супровідним листом від 28 лютого 2023 року, копія оскаржуваного рішення направлялась на адресу ТОВ «ЕС.ДІ.СІ.ГРУП», проте доказів отримання матеріали справи не містять.

Як зазначає представник ТОВ «ЕС.ДІ.СІ.ГРУП» в клопотанні про поновлення строку на апеляційне оскарження, адвокат Карапетян А.Р. 08 березня 2023 року отримав на електронну пошту копію судового рішення.

Проте, апеляційний суд не в змозі перевірити вказану обставину, оскільки матеріали справи не містять докази отримання копії оскаржуваного рішення, а представником позивача не було надано жодних доказів того, що саме 08 березня 2023 року він отримав копію рішення Деснянського районного суду м. Києва від 15 лютого 2023 року.

Виходячи з наведеного, апеляційний суд не може визнати вказані обставини поважними, оскільки вони не підтверджуються матеріалами справи та матеріалами апеляційної скарги.

Статтею 6 Конвенції про захист прав і основоположних свобод людини, ратифікованої Законом України від 17 липня 1997 року №475/97-ВР, гарантовано кожній фізичній або юридичній особі право на розгляд судом протягом розумного строку цивільної, кримінальної, адміністративної або господарської справи, а також справи про адміністративне правопорушення, у якій вона є стороною.

Європейський Суд з прав людини у своїй практиці зазначає, що обов`язок заявника полягає у тому, щоб проявляти особливу сумлінність у захисті своїх інтересів та вживати необхідних дій для ознайомлення з ходом провадження (рішення у справі «Сухорубченко проти Росії» (Sukhorubchenko v. Russia), заява № 69315/01, пункт 48, від 10 лютого 2005 року; ухвала щодо прийнятності у справі «Гуржий проти України» (Gurzhyy v. Ukraine), заява № 326/03, від 01 квітня 2008 року).

Практикою Європейського суду з прав людини встановлено, що якщо сторони у визначений законом термін не виявили належної зацікавленості у розгляді їхньої справи та своєчасно не звертались до суду за інформацією щодо стану розгляду справи, їх права на доступ до правосуддя не є порушеними (рішення у справі «Каракуця проти України» (Karakutsya v. Ukraine), заява № 18986/06, пункт 57, від 16 лютого 2017 року).

Європейський суд з прав людини зауважив, що правова система багатьох країн-членів передбачає можливість продовження строків, якщо для цього є обґрунтовані підстави. Разом з тим, якщо строк на оскарження поновлений зі спливом значного періоду часу та за підстав, які не видаються переконливими, таке рішення може порушити принцип юридичної визначеності. Вирішення питання щодо поновлення строку на оскарження перебуває в межах дискреційних повноважень національних судів, однак такі повноваження не є необмеженими. Від судів вимагається вказувати підстави. Однією із таких підстав може бути, наприклад, неповідомлення сторін органами влади про прийняті рішення у їхній справі. Проте навіть тоді можливість поновлення не буде необмеженою, оскільки сторони в розумні інтервали часу мають вживати заходів, щоб дізнатись про стан відомого їм судового провадження (Пономарьов проти України, № 3236/03, § 41, ЄСПЛ, від 03 квітня 2008 року).

Норми, які регулюють строки подачі скарг, безсумнівно, спрямовані на забезпечення належного здійснення правосуддя і юридичної визначеності. Зацікавлені особи мають розраховувати на те, що ці норми будуть застосовані (Перетяка та Шереметьев проти України, № 17160/06 та № 35548/06, § 34, від 21 грудня 2010 року).

Безпідставне поновлення строку на оскарження судового рішення, яке набрало законної сили, є порушенням статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод щодо справедливого судового розгляду та забезпечення принципу правової визначеності.

Вирішення питання щодо поновлення строку на оскарження перебуває в межах дискреційних повноважень національних судів, однак такі повноваження не є необмеженими. Від судів вимагається вказувати підстави. (п. 27 рішення Європейського суду з прав людини від 26 квітня 2007 року у справі «Олександр Шевченко проти України» та «Трух проти України» (ухвала) від 14 жовтня 2003 року).

Безпідставне та необґрунтоване поновлення строків на апеляційне оскарження рішення суду буде порушувати законні права та інтереси сторін і суперечити принципу (правової визначеності) права на справедливий суд, що закріплене в ст. 6 Конвенції про захист прав людини та основоположних свобод від 04 листопада 1950 року, яка набрала чинності для України з 11 вересня 1997 року, та згідно зі статтею 9 Конституції України є частиною національного законодавства України. (п. 53 рішення Європейського суду з прав людини від 29 жовтня 2015 року у справі «Устименко проти України» заява № 32053/13).

ЄСПЛ у рішенні від 03 квітня 2008 року у справі «Пономарьов проти України» зазначив, що у кожній справі національні суди мають перевіряти, чи підстави для поновлення строків для оскарження виправдовують втручання у принцип остаточності судового рішення.

Крім того, дослідивши матеріали справи, суд приходить до висновку, що апеляційна скарга оплачена судовим збором не в повному обсязі.

Підстави, розмір та порядок сплати судового збору визначені Законом України «Про судовий збір».

Відповідно до ч. 1 ст. 4 Закону України «Про судовий збір» судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.

Згідно п.п.1 п. 1 ч. 2 ст. 4 Закону України «Про судовий збір» подання позовної заяви майнового характеру, яка подана юридичною особою ставка судового збору становить 1,5 відсотки ціни позову, але не менше 1 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб та не більше 350 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Як убачається з позовної заяви, ціна позову становить 515 880 грн 56 коп.

Тому, за подання позовної заяви позивачеві слід було сплатити судовий збір у розмірі 7738 грн 21 коп (1,5 відсотки ціни позову).

Відповідно до п. 6 ч.2 ст. 4 Закону України «Про судовий збір» за подання до суду апеляційної скарги на рішення суду сплачується судовий збір, що становить 150 відсотків ставки, що підлягала сплаті при поданні позовної заяви, іншої заяви і скарги.

Виходячи з наведеного, за подання даної апеляційної скарги необхідно було сплатити судовий збір у розмірі 11 607 грн 32 коп.

Оскільки апелянт сплатив судовий збір у розмірі 4026 грн, то йому необхідно доплатити судовий збір у розмірі 7581 грн 32 коп.

Апеляційна скарга повинна бути оплачена судовим збором за такими реквізитами: рахунок отримувача: UA0026010, отримувач коштів: ГУК у м.Києві/Соломян.р-н/22030101, код банку отримувача (МФО): 899998, код отримувача (код за ЄДРПОУ): 37993783‚ банк отримувача: Казначейство України (ел. адм. подат.)

Документи, що підтверджують сплату судових витрат подаються до Київського апеляційного суду в оригіналі.

Згідно ч.2 ст. 357 ЦПК України до апеляційної скарги, яка оформлена з порушенням вимог, встановлених статтею 356 цього Кодексу, застосовуються положення статті 185 цього Кодексу, тому її слід залишити без руху для усунення вказаних недоліків, а саме: надати докази поважності причин пропуску строку на апеляційне оскарження та надати документи, що підтверджують сплату судового збору або документи, які підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Враховуючи вищевикладене, подана апеляційна скарга не може бути прийнята до розгляду.

Керуючись ст.ст. 185, 356, 357, 359 ЦПК України, суд, -

у х в а л и в:

Апеляційну скаргу адвоката Карапетяна Армена Рафіковича - представника Товариства з обмеженою відповідальністю «ЕС.ДІ.СІ.ГРУП» на рішення Деснянського районного суду м. Києва від 15 лютого 2023 року залишити без руху та надати строк для усунення недоліків, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення копії ухвали, в іншому випадку апелянту буде відмовлено у відкритті провадження у справі.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя Київського

апеляційного суду В.І. Олійник