Справа № 643/2750/23
Провадження № 2/643/1069/23
УХВАЛА

17.08.2023 м. Харків

Московський районний суд м. Харкова у складі головуючого судді Новіченко Н.В., розглянувши матеріали справи

за позовом ОСОБА_1

до 1. ОСОБА_2

2. ОСОБА_3

3. Харківської міської ради

про визнання права користування жилим приміщенням,-

ВСТАНОВИВ:

ОСОБА_1 (далі позивач) звернулася до Московського районного суду м. Харкова з позовом до ОСОБА_2 (далі відповідач), в якому просить суд визнати за нею право користування квартирою АДРЕСА_1 , основним наймачем якої є ОСОБА_3 .

До позовної заяви позивачем долучено клопотання про витребування від Служби у справах дітей Московського району Департаменту служби у справах дітей Харківської міської ради копії рішення від 2014 року про призначення ОСОБА_2 опікуном малолітньої ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 .

Ухвалою Московського районного суду м. Харкова від 12.04.2023 прийнято позовну заяву до розгляду та відкрито провадження у справі № 643/2750/23, вирішено здійснювати розгляд справи в порядку загального позовного провадження, на підставі ст. 53 ЦПК України залучено до участі у справі в якості третіх осіб, які не заявляють самостійних вимог щодо предмета спору ОСОБА_3 , Харківську міську раду, призначено підготовче засідання на 11.05.2023 року.

11.05.2023 року підготовче засідання відкладено на 23.06.2023 року у зв`язку з неявкою учасників справи.

Ухвалою Московського районного суду м. Харкова від 23.06.2023 оголошено у підготовчому засіданні перерву до 24.07.2023 року, в порядку ст. 84 Цивільного процесуального кодексу України витребувано від Служби у справах дітей по Салтівському району Департаменту служби у справах дітей Харківської міської ради копії рішення від 2014 року про призначення ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , який зареєстрований за адресою: АДРЕСА_2 , опікуном малолітньої ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 .

24.07.2023 року підготовче засідання відкладено на 02.08.2023 року у зв`язку з неявкою учасників справи.

31.07.2023 року позивачем подано змінену позовну заяву про визнання права користування жилим приміщенням, яка фактично за своїм змістом є заявою про залучення до участі у справі № 643/2750/23 Харківської міської ради та ОСОБА_3 як співвідповідачів.

Ухвалою Московського районного суду м. Харкова від 02.08.2023 підготовче засідання відкладено до 19.09.2023 року, на підставі статті 51 Цивільного процесуального кодексу України залучено до участі у справі співвідповідачів Харківську міську раду та ОСОБА_3 , виключивши їх з числа третіх осіб.

Разом з тим, судом встановлено, що під час оформлення ухвали суду від 02.08.2023, у резолютивній частині було допущено описку, а саме: дату підготовчого засідання зазначено «19.08.2023» замість «19.09.2023».

Вирішуючи питання про виправлення описки в ухвалі суду від 02.08.2023, суд зазначає наступне.

Частинами 1 та 2 статті 269 Цивільного процесуального кодексу України передбачено, що суд може з власної ініціативи або за заявою учасників справи виправити допущені в рішенні чи ухвалі описки чи арифметичні помилки. Питання про внесення виправлень вирішується без повідомлення учасників справи, про що постановляється ухвала. За ініціативою суду питання про внесення виправлень вирішується в судовому засіданні за участю учасників справи, проте їхня неявка не перешкоджає розгляду питання про внесення виправлень.

З аналізу вищевказаних положень процесуального закону вбачається, що призначення судового засідання для вирішення питання про виправлення описки є ініціативою суду.

За таких обставин, суд вважає можливим вирішити питання про виправлення описки поза межами судового засідання та без повідомлення учасників справи, оскільки допущена описка не впливає на суть ухваленого судового рішення та для її виправлення не встановлено необхідності заслуховування доводів учасників справи.

Як на тому наголошено у постанові Верховного Суду від 11.11.2020 у справі № 300/765/15-ц судове рішення повинно бути точним. Помилки у тексті судового рішення, зумовлені арифметичними помилками або граматичними помилками (описками), що стосуються істотних обставин або ускладнюють виконання рішення, можуть бути усунуті судом, який ухвалив рішення або ухвалу.

Описки - це помилки, зумовлені неправильним написанням слів. Виправленню підлягають лише ті описки, які мають істотний характер. До таких належить написання прізвищ та імен, адрес, найменувань спірного майна, зазначення дат та строків. Особливо це стосується резолютивної частини рішення. В резолютивній частині будь-яка описка має істотне значення, оскільки вона може утруднити виконання рішення.

Не є опискою граматичні помилки, які не спотворюють текст судового рішення та не призводять до його неправильного сприйняття: неправильне розташування розділових знаків, неправильні відмінки слів, застосування русизмів та діалектизмів тощо.

Вирішуючи питання про виправлення описок чи арифметичних помилок, допущених у судовому рішенні (рішенні або ухвалі), суд не має права змінювати зміст судового рішення, він лише усуває такі неточності, які впливають на можливість реалізації судового рішення чи його правосудності.

У пункті 19 постанови Пленуму Верховного Суду України від 18 грудня 2009 року № 14 «Про судове рішення у цивільній справі» судам, зокрема, роз`яснено, що вирішуючи питання про виправлення описок чи арифметичних помилок, допущених у судовому рішенні (рішенні або ухвалі), суд не має права змінювати зміст судового рішення, він лише усуває такі неточності, які впливають на можливість реалізації судового рішення чи його правосудності.

Враховуючи зазначене, суд вважає за необхідне винести у справі № 643/2750/23 ухвалу про виправлення описки.

Керуючись статтями 260, 269 Цивільного процесуального кодексу України, суд, -

УХВАЛИВ:

1. Виправити допущену описку в ухвалі Московського районного суду м. Харкова від 02.08.2023 у справі № 643/2550/23.

2. У резолютивній частині ухвали Московського районного суду м. Харкова від 02.08.2023 у справі № 643/2750/23 дату підготовчого засідання слід читати «19.09.2023».

3. Дана ухвала є невід`ємною частиною ухвали Московського районного суду м. Харкова від 02.08.2023.

4. Відповідно до статті 261 Цивільного процесуального кодексу України дана ухвала набирає законної сили негайно після її підписання, та може бути оскаржена протягом 15 днів з дня її підписання шляхом подання апеляційної скарги до Харківського апеляційного суду.

Суддя Н.В. Новіченко