Провадження № 2-п/761/73/2023
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

17 травня 2023 року суддя Шевченківського районного суду міста Києва Романишена І.П., розглянувши матеріали заяви ОСОБА_1 про перегляд заочного рішення у цивільній справі № 761/33093/21 за позовом Комунального підприємства Виконавчого органу Київради (Київської міської державної адміністрації) «Київтеплоенерго» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості,

ВСТАНОВИВ:

У березні 2023 року ОСОБА_1 звернувся до Шевченківського районного суду міста Києва з заявою про перегляд заочного рішення у цивільній справі №761/33093/21 за позовом Комунального підприємства Виконавчого органу Київради (Київської міської державної адміністрації) «Київтеплоенерго» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості.

Ухвалою суду від 24.03.2023 р. заяву залишено без руху як таку, що не відповідає вимогам ЦПК України, та встановлено заявнику десятиденний строк на усунення недоліків заяви з дня отримання копії даної ухвали.

Як вбачається з матеріалів справи, вказану ухвалу суду було направлено заявнику на вказану ним у заяві електронну адресу.

Відповідно до довідки про доставку документу до електронної скриньки, документ з вмістом ухвали суду доставлено адресату 27.03.2023 р.

Згідно ч.6 ст.272 ЦПК, днем вручення судового рішення є, зокрема, день отримання судом повідомлення про доставлення копії судового рішення на офіційну електронну адресу особи.

Верховний Суд у постанові від 30.11.2022 р. у справі № 759/14068/19 зазначив, що якщо учасник надав суду електронну адресу (хоча міг цього і не робити), зазначивши їх у заяві (скарзі), то слід припустити, що учасник бажає, принаймні не заперечує, щоб ці засоби комунікації використовувалися судом. Це, в свою чергу, покладає на учасника справи обов`язок отримувати повідомлення і відповідати на них. З огляду на це, суд, який комунікує з учасником справи з допомогою повідомлених ним засобів комунікації, діє правомірно і добросовісно. Тому слід виходити з «презумпції обізнаності»: особа, якій адресовано повідомлення суду через такі засоби комунікації, знає або принаймні повинна була дізнатися про повідомлення.

Отже, судом виконано обов`язок щодо повідомлення заявника про наявність ухвали суду від 27.03.2023 р., що узгоджується з висновками, викладеними Верховним Судом у постановах від 26.10.2022 р. у справі № 761/877/20 та від 30.11.2022 р. у справі №759/14068/19.

Разом з тим, станом на 17.05.2023 р. недоліки позовної заяви не усунуто, клопотань про продовження/поновлення встановленого судом процесуального строку на усунення недоліків не надходило до суду.

Суд, враховує рішення Європейського суду з прав людини у справах "Осман проти Сполученого королівства" від 28 жовтня 1998 року та "Креуз проти Польщі" від 19 червня 2001 року, в яких ЄСПЛ вкотре було підкреслено, що право на суд не є абсолютним та вказано, що "якщо законом визначений порядок для вчинення певних дій, такий порядок в силу вимог вітчизняного та Європейського законодавства повинен дисциплінувати осіб, що звертаються до суду та не допустити перетворити судовий процес у безладний рух, так як право на суд не є абсолютним".

У своїх рішеннях ЄСПЛ визначає правові підходи щодо розуміння порушення права особи на участь у судовому розгляді як з точки зору принципу процесуальної рівності ,так й самої процесуальної поведінки сторони провадження ,та наголошує, що сторони в розумні інтервали часу мають вживати заходів, щоб дізнатись про стан відомого їм судового провадження («Олександр Шевченко проти України», «Трух проти України», «Пономарьов проти України»).

Згідно ч. 8 ст. 285 ЦПК України, до неналежно оформленої заяви про перегляд заочного рішення застосовуються положення статті 185 цього Кодексу.

Відповідно до ч.3 ст. 185 ЦПК України, суддя повертає позовну заяву у разі якщо позивач у встановлений судом строк не усунув недоліки позовної заяви.

Оскільки ухвала про залишення без руху заяви, заявником не виконана, приходжу до переконання, що заяву слід вважати неподаною та повернути заявнику.

Керуючись ст.ст. 185, 259-261, 285, 354-355 ЦПК України, суддя,

УХВАЛИВ:

Заяву ОСОБА_1 про перегляд заочного рішення у цивільній справі № 761/33093/21 за позовом Комунального підприємства Виконавчого органу Київради (Київської міської державної адміністрації) «Київтеплоенерго» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості, - вважати неподаною та повернути заявнику.

Ухвалу може бути оскаржено до Київського апеляційного суду шляхом подання апеляційної скарги протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення. У разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Учасник справи, якому повна ухвала суду не була вручена у день її проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Повний текст ухвали суду складено 17.05.2023 р.

СУДДЯ І.П. РОМАНИШЕНА