ЧУГУЇВСЬКИЙ МІСЬКИЙ СУД ХАРКІВСЬКОЇ ОБЛАСТІ
__________________________________________________________________________
Справа № 636/461/22 Провадження № 2/636/596/23
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

(заочне)

16 травня 2023 року Чугуївський міський суд Харківської області

у складі: головуючого судді Гуменного З.І.,

секретаря судового засідання Шикової К.Р.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Чугуєві цивільну справу за позовом Акціонерного товариства «Харківобленерго» до ОСОБА_1 про стягнення суми нарахувань по акту про порушення,-

в с т а н о в и в:

АТ «Харківобленерго» звернулося до суду з позовом до ОСОБА_1 , в якому просить стягнути суму нарахувань по Акту про порушення ПКЕЕн в розмірі 6763,98 грн. та витрати по сплаті судового збору в розмірі 2481,00 грн.

В обґрунтування посилається на те, що 17.06.2006 між ОСОБА_1 та АТ «Харківобленерго» було укладено договір про користування електричною енергією № 24139, на підставі якого відкрито особовий рахунок № НОМЕР_1 за адресою: АДРЕСА_1 . 29.10.2019 представниками АТ «Харківобленерго» при огляді електроустановки у вказаному будинку встановлено самовільне без дозволу підключення до електромереж, споживання електричної енергії поза розрахунковими засобами комерційного обліку, що зафіксовано в акті № 230075. На час складання акту у домоволодінні знаходилася господар ОСОБА_1 , яка підписала акт без зауважень. 26.11.2019 відбулось засідання комісії з розгляду акту про порушення, за результатами якого складено протокол № 230075 та зроблений розрахунок вартості необлікованої електричної енергії в сумі 13507,14 грн. Відповідачем було сплачено борг за Актом у розмірі 6743,16 грн., але в подальшому відповідач перестав сплачувати кошти, в результаті чого утворилась заборгованість у розмірі 6763,98 грн., тому позивач вимушений звернутися до суду за захистом своїх прав.

В судове засідання представник позивача не з`явився, надав заяву в якій просив провести розгляд справи за його відсутності, наполягав на задоволенні позовних вимог в повному обсязі. У разі неявки відповідача не заперечував проти заочного розгляду справи.

Відповідач у судове засідання не з`явилася, причини неявки суду не повідомила, про дату та час розгляду справи повідомлялася своєчасно та належним чином, шляхом направлення судових повісток. Також, відповідач викликалася до суду через оголошення на офіційному веб-сайті судової влади України. Враховуючи, що відповідно до положень ст. 128 ЦПК України, з опублікуванням оголошення про виклик особа вважається повідомленою про дату, час і місце розгляду справи, а також те, що позивач не заперечує проти заочного вирішення справи, а відповідач відзив не подала, наявні всі умови, встановлені ст. 280 ЦПК України, які необхідні для ухвалення заочного рішення.

Відповідно до положень п. 1 ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом, який вирішить спір щодо його прав та обов`язків цивільного характеру або встановить обґрунтованість будь-якого висунутого проти нього кримінального обвинувачення. Більше того, відповідно до рішень Європейського суду з прав людини, що набули статусу остаточного, зокрема "Іззетов проти України", "Пискал проти України", "Майстер проти України", "Субот проти України", "Крюков проти України", "Крат проти України", "Сокор проти України", "Кобченко проти України", "Шульга проти України", "Лагун проти України", "Буряк проти України", "ТОВ "ФПК "ГРОСС" проти України", "Гержик проти України" суду потрібно дотримуватись розумного строку для судового провадження.

Розумним, зокрема, вважається строк, що є об`єктивно необхідним для виконання процесуальних дій, прийняття процесуальних рішень та розгляду і вирішення справи з метою забезпечення своєчасного (без невиправданих зволікань) судового захисту.

З урахуванням практики Європейського суду з прав людини критеріями розумних строків є: правова та фактична складність справи; поведінка заявника, а також інших осіб, які беруть участь у справі, інших учасників процесу; поведінка органів державної влади (насамперед суду); характер процесу та його значення для заявника (справи "Федіна проти України" від 02 вересня 2010 року, "Смірнова проти України" від 08 листопада 2005 року, "Матіка проти Румунії" від 02 листопада 2006 року, "Літоселітіс проти Греції" від 05 лютого 2004 року та інші).

Приймаючи до уваги наведені положення Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, предмет спору, його значення для сторін, за письмової згоди позивача, суд ухвалює рішення при заочному розгляді справи без участі сторін та без фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу, на підставі наявних матеріалів справи, що відповідає положенням ст. 280 ЦПК України.

Оцінивши письмові докази, що містяться в матеріалах справи, суд прийшов до наступного.

Судом встановлені наступні факти і відповідні їм правовідносини.

Відносини з приводу постачання фізичним особам електричної енергії регулюються ст. 714 ЦК України, ст. ст. 58, 77 Закону України "Про ринок електричної енергії", Правилами роздрібного ринку електричної енергії, затвердженими постановою НКРЕКП від 14.03.2018 № 312, та Методикою визначення обсягу та вартості електричної енергії, не облікованої внаслідок порушення споживачами правил користування електричною енергією, затвердженою постановою Національної комісії регулювання електроенергетики України від 04 травня 2006 року № 562.

Згідно п. 1.1.2 Правил роздрібного ринку електричної енергії, об`єкт побутового споживача - житловий будинок (частина будинку), квартира або будівля, які розміщені за однією адресою та належать одній фізичній особі або декільком фізичним особам на правах власності або користування.

Судом встановлено, що 17.06.2006 між АК «Харківобленерго» та ОСОБА_1 укладено договір про користування електричною енергією № 24139 за адресою: АДРЕСА_1 , та відкрито особовий рахунок № НОМЕР_1 (а.с. 6). Згідно п. 28 зазначеного Договору цей Договір укладається на три роки, набирає чинності з дня його підписання та вважається продовженим на рік, якщо за місяць до закінчення терміну його дії жодна із сторін не висловила наміру внести до нього зміни або доповнення. При цьому, відповідно до умов п. 20 Договору, споживач несе відповідальність за порушення правил користування електричною енергією та розкрадання електричної енергії у разі самовільного підключення до електромереж і споживання електричної енергії без приладів обліку.

Відповідно до п. 6 ч. 1 ст. 8 Закону України «Про житлово-комунальні послуги», виконавець комунальної послуги має право звертатися до суду в разі порушення споживачами умов договору.

Відповідно до ч. 3 ст. 58 Закону України «Про ринок електричної енергії», споживач зобов`язаний дотримуватися правил технічної експлуатації, правил безпеки під час експлуатації власних електроустановок, нормативно-правових актів, що регулюють функціонування ринку електричної енергії, та умов укладених договорів.

Пунктом пункту 8.2.4 вказаних Правил передбачено, що у разі виявлення представниками оператора системи пошкоджень чи зриву пломб та/або індикаторів, установлених у місцях, указаних в акті про пломбування, або пошкоджень відбитків тавр на цих пломбах, пошкодження розрахункових засобів вимірювальної техніки, явних ознак втручання в параметри розрахункових засобів вимірювальної техніки з метою зміни їх показів, самовільних підключень до електричних мереж розрахунок обсягу електричної енергії, який підлягає оплаті, здійснюється відповідно до методики визначення обсягу та вартості необлікованої електричної енергії, затвердженої Регулятором.

Згідно п. 8.2.5 вказаних Правил, у разі виявлення під час контрольного огляду або технічної перевірки уповноваженим представником оператора системи, від якого споживач одержує електричну енергію, порушень цих Правил, у тому числі фактів розкрадання електричної енергії, на місці виявлення порушення у присутності споживача або представника споживача оформлюється акт про порушення.

Пунктом 8.2.6 вказаних Правил встановлено, що на підставі акту про порушення уповноваженими представниками оператора системи під час засідань комісії з розгляду актів про порушення визначаються обсяг необлікованої електричної енергії та сума завданих споживачем збитків.

Відповідно до Акту про порушення № 2300075 від 29.10.2019, складеного працівниками Чугуївського РВ АТ «Харківобленерго» за участю споживача ОСОБА_1 , встановлено порушення ПРРЕЕ з боку споживача у вигляді самовільного підключення електроустановок, струмоприймачів або електропроводки до електричної мережі без порушення схеми обліку (а.с. 8, 9).

Згідно з протоколом № 230075 від 26.11.2019, на засіданні комісії по розгляду актів про порушення ПРРЕЕ, складеного комісією за участі споживача ОСОБА_1 , прийнято рішення провести нарахування згідно пп. 8.4.12 формулою 8 Методики розрахунку обсягу електроенергії, необлікованої внаслідок порушення споживачем ПКЕЕ за період з 29.04.2019 по 29.10.2019 - за 183 дні добове споживання 26,96 кВт год, визначений об`єм недооблікованої електроенергії складає 4934 кВт.год., що складає 13507,14 грн. (а.с. 10, 11).

Враховуючи наведене, суд вважає, що наданий суду акт про порушення є відповідним доказом порушення споживачем Правил та дає підстави для нарахування та стягнення збитків, заподіяних без обліковим використанням електричної енергії.

Суд, перевіривши розрахунок позивача, дійшов висновку про його відповідність вимогам, передбаченим Методикою нарахування розміру відшкодування збитків, завданих енергопостачальнику внаслідок порушення споживачем правил користування електроенергією для населення, затвердженої постановою НКРЕ України від 04 травня 2006 року № 562.

Статтею 77 Закону України «Про ринок електричної енергії», передбачено, що учасники ринку, які порушили нормативно-правові акти, що регулюють функціонування ринку електричної енергії, несуть відповідальність згідно із законом. Правопорушеннями на ринку електричної енергії є у тому числі крадіжка електричної енергії, самовільне підключення до об`єктів електроенергетики, споживання електричної енергії без приладів обліку.

Відповідно до п. 1.1.2 Правил, самовільне підключення - підключення та/або споживання електричної енергії без укладення договорів, передбачених цими Правилами, або підключення після відключення, несанкціоноване (непогоджене) оператором системи.

Пунктом 5.5.5 Правил передбачений обов`язок споживача дотримуватися правил технічної експлуатації, правил безпеки під час експлуатації власних електроустановок, нормативно-правових актів, що регулюють функціонування ринку електричної енергії, та умов укладених договорів.

Таким чином, суд вважає, що у судовому засіданні знайшов своє підтвердження факт безоблікового користування електроенергією з боку представника споживача ОСОБА_1 .

Відповідачем було сплачено борг за Актом у розмірі 6743,16 грн., але в подальшому відповідач перестав сплачувати кошти, в результаті чого утворилась заборгованість у розмірі 6763,98 грн., на підтвердження чого надана довідка розрахунок (а.с. 12, 13).

Відповідно до ч 1. ст. 322 ЦК України, власник зобов`язаний утримувати майно, що йому належить, якщо інше не встановлено договором або законом. Право власника щодо приналежного власнику майна не є безмежним, оскільки він зобов?язаний здійснювати право власності в межах, встановлених законом (ст.13 Конституції України).

Частиною 1 ст. 11 ЦК України передбачено, що цивільні права та обов`язки виникають із дій осіб, що передбачені актами цивільного законодавства, а також із дій осіб, що не передбачені цими актами, але за аналогією породжують цивільні права та обов`язки.

Виходячи з положень ст. ст. 526, 626-631 ЦК України, укладений договір є обов`язковим для належного виконання сторонами відповідно до його умов, вимог ЦК України та інших актів цивільного законодавства. Згідно до ст. 611 ЦК України, у разі порушення зобов`язання настають правові наслідки, встановлені договором або законом.

У відповідністю зі ст. 526 ЦК України зобов`язання має виконуватися належним чином відповідно до умов договору та вимог цього Кодексу, інших актів цивільного законодавства, а за відсутності таких умов та вимог - відповідно до звичаїв ділового обороту або інших вимог, що звичайно ставляться. Виконання зобов`язань, реалізація, зміна та припинення певних прав у договірному зобов`язанні можуть бути зумовлені вчиненням або утриманням від вчинення однією із сторін у зобов`язанні певних дій чи настанням інших обставин, передбачених договором, у тому числі обставин, які повністю залежать від волі однієї із сторін.

Відповідно до ч. 1 ст. 1166 ЦК України, майнова шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам фізичної або юридичної особи, а також шкода, завдана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала.

На підставі викладеного вище, суд вважає, що позивачем наданими суду доказами було доведено допущення відповідачем підключення до електромережі з порушенням ПКЕЕН, і споживання нею безобліково електричної енергії, без оплати за її використання.

Таким чином, позивачем доведено факт порушення відповідачем правил користування електричною енергією, у зв`язку з чим у відповідача виникло зобов`язання по оплаті вартості електричної енергії, спожитої з порушенням правил користування електричною енергією, яку вона сплатила частково. Доказів, які б спростовували зазначену суму заборгованості або обов`язок щодо її погашення, відповідачем не надано.

Відповідно до ст. 81 ЦПК України, кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом.

Відповідно до вимог ст. 76 ЦПК України, доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи.

Приймаючи до уваги викладене, суд вважає за необхідне позов задовольнити та стягнути з відповідача вартість електроенергії, необлікованої внаслідок порушення споживачем правил користування електроенергією, у заявленому розмірі.

Відповідно до ч. 1 ст. 141 ЦПК України, судовий збір покладається на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог, в зв`язку з чим суд стягує з відповідача судовий збір на користь позивача у повному розмірі, оскільки позов задоволено повністю.

Враховуючи викладене, керуючись ст. ст. 10, 11, 209, 141, 258, 262, 264, 265, 268, 280-282, 289, 352-353 ЦПК України, суд,

у х в а л и в:

Позов Акціонерного товариства «Харківобленерго» до ОСОБА_1 про стягнення обсягу та вартості електричної енергії, не облікованої внаслідок порушення споживачами Правил роздрібного ринку електричної енергії, задовольнити.

Стягнути з ОСОБА_1 , яка народилася ІНФОРМАЦІЯ_1 , реєстраційний номер НОМЕР_2 , на користь АТ «Харківобленерго», , заборгованість за донарахуванням за Актом № 230075 від 29.10.2019 у розмірі 6763 (шість тисяч сімсот шістдесят три) грн. 98 коп.

Стягнути з ОСОБА_1 , яка народилася ІНФОРМАЦІЯ_1 , реєстраційний номер НОМЕР_2 , на користь АТ «Харківобленерго», , судовий збір в розмірі 2481 (дві тисячі чотириста вісімдесят одна) грн. 00 коп.

Заочне рішення може бути переглянуте судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача. Заяву про перегляд заочного рішення може бути подано протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Учасник справи, якому повне заочне рішення суду не було вручене у день його проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на подання заяви про його перегляд - якщо така заява подана протягом двадцяти днів з дня вручення йому повного заочного рішення суду. Строк на подання заяви про перегляд заочного рішення може бути також поновлений в разі пропуску з інших поважних причин. У разі залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення заочне рішення може бути оскаржене в загальному порядку, встановленому ЦПК України. У цьому разі строк на апеляційне оскарження рішення починає відраховуватися з дати постановлення ухвали про залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення. Заочне рішення підлягає скасуванню, якщо судом буде встановлено, що відповідач не з`явився в судове засідання та (або) не повідомив про причини неявки, а також не подав відзив на позовну заяву з поважних причин, і докази, на які він посилається, мають істотне значення для правильного вирішення справи.

Рішення може бути оскаржене в загальному порядку до Харківського апеляційного суду через суд першої інстанції шляхом подачі апеляційної скарги на рішення суду протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення. Учасник справи, якому повне рішення суду не було вручене у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.

Суддя -