Справа № 754/1702/23
У Х В А Л А

Іменем України

14 серпня 2023 року Деснянський районний суд м. Києва, у складі:

головуючої - судді Таран Н.Г.,

секретаря судового засідання Грей О.П.,

за участі:

позивача ОСОБА_1

представника позивача адвоката Прядко Р.В.

відповідача ОСОБА_2

представника відповідача адвоката Андрєєва І.П.

розглянувши у відкритому судовому засіданні, в залі Деснянського районного суду м. Києва заяву представника відповідача про зустрічне забезпечення позову у цивільній справі ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , треті особи: Приватний нотаріус Київського міського нотаріального округу Бутько Мар`яна Володимирівна, Приватний нотаріус Київського міського нотаріального округу Буглак Олеся Гурамівна, про витребування земельної ділянки, -

в с т а н о в и в:

У провадженні Деснянського районного суду м. Києва знаходиться цивільна справа за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , треті особи: Приватний нотаріус Київського міського нотаріального округу Бутько Мар`яна Володимирівна, Приватний нотаріус Київського міського нотаріального округу Буглак Олеся Гурамівна, про витребовування земельної ділянки.

13 лютого 2023 року ухвалою суду задоволено клопотання позивача щодо забезпечення позову шляхом накладення арешту на земельну ділянку кадастровий номер :62:511:0002, за адресою: АДРЕСА_1 , в забезпечення позовних вимог у цивільній справі № 754/1702/23 за позовною заявою ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , треті особи: Приватний нотаріус Київського міського нотаріального округу Бутько Мар`яна Володимирівна, Приватний нотаріус Київського міського нотаріального округу Буглак Олеся Гурамівна, про витребовування земельної ділянки, в тому числі і з забороною державним реєстраторам прав на нерухоме майно та органам державної реєстрації прав вчиняти будь-які реєстраційні дії щодо даної земельної ділянки, кадастровий номер :62:511:0002, за адресою: АДРЕСА_1 , із забороною будь-яким особам вчиняти будь-які дії щодо забудови земельної ділянки, кадастровий номер :62:511:0002, за адресою: АДРЕСА_1 .

08.08.2023 до суду надійшла заява представника відповідача адвоката Андрєєва І.П., про зустрічне забезпечення позову шляхом визначити позивачу ОСОБА_1 , розмір зустрічного забезпечення у сумі 200 000 грн. та зобов`язати позивача сплатити вказану суму на розрахунковий (депозитний) рахунок Деснянського районного суду м. Києва.

Суд, вислухавши пояснення позивача, представника позивача, відповідача, представника відповідача, дослідивши матеріали клопотання про зустрічне забезпечення позову, дійшов наступних висновків.

Відповідно до ч.ч. 1, 2 ст. 154 ЦПК України суд може вимагати від особи, яка звернулася із заявою про забезпечення позову, забезпечити відшкодування збитків відповідача, які можуть бути спричинені забезпеченням позову (зустрічне забезпечення). Зустрічне забезпечення застосовується тільки у випадку забезпечення позову.

Відповідно до ч. 3 ст. 154 ЦПК України суд зобов`язаний застосовувати зустрічне забезпечення, якщо: 1) позивач не має зареєстрованого в установленому законом порядку місця проживання (перебування) чи місцезнаходження на території України та майна, що знаходиться на території України, в розмірі, достатньому для відшкодування можливих збитків відповідача, які можуть бути спричинені забезпеченням позову, у випадку відмови у позові; або 2) суду надані докази того, що майновий стан позивача або його дії щодо відчуження майна чи інші дії можуть ускладнити або зробити неможливим виконання рішення суду про відшкодування збитків відповідача, які можуть бути спричинені забезпеченням позову, у випадку відмови у позові.

Зустрічне забезпечення, як правило, здійснюється шляхом внесення на депозитний рахунок суду грошових коштів у розмірі, визначеному судом. Якщо позивач з поважних причин не має можливості внести відповідну суму, зустрічне забезпечення також може бути здійснено шляхом:

1) надання гарантії банку, поруки або іншого фінансового забезпечення на визначену судом суму та від погодженої судом особи, щодо фінансової спроможності якої суд не має сумнівів;

2) вчинення інших визначених судом дій для усунення потенційних збитків та інших ризиків відповідача, пов`язаних із забезпеченням позову (ч. 4 ст. 154 ЦПК України).

Розмір зустрічного забезпечення визначається судом з урахуванням обставин справи. Заходи зустрічного забезпечення позову мають бути співмірними із заходами забезпечення позову, застосованими судом, та розміром збитків, яких може зазнати відповідач у зв`язку із забезпеченням позову (ч. 5 ст. 154 ЦПК України).

Питання застосування зустрічного забезпечення вирішується судом в ухвалі про забезпечення позову або в ухвалі про зустрічне забезпечення позову (ч. 6 ст. 154 ЦПК України).

В ухвалі про зустрічне забезпечення зазначаються розмір зустрічного забезпечення або інші дії, що повинен вчинити заявник у порядку зустрічного забезпечення (ч. 7 ст. 154 ЦПК України).

Строк надання зустрічного забезпечення визначається судом та не може перевищувати десяти днів з дня постановлення ухвали про забезпечення позову або ухвали про зустрічне забезпечення, якщо інше не випливає зі змісту заходів зустрічного забезпечення (ч. 8 ст. 154 ЦПК України).

Особа, за заявою якої застосовані заходи забезпечення позову із застосуванням зустрічного забезпечення, протягом визначеного судом строку має надати суду документи, що підтверджують надання зустрічного забезпечення (ч. 9 ст. 154 ЦПК України).

Якщо особа, за заявою якої застосовані заходи забезпечення позову, не виконує вимоги суду щодо зустрічного забезпечення у визначений судом строк, суд скасовує ухвалу про забезпечення позову та про зустрічне забезпечення (ч.10 ст. 154 ЦПК України).

В судовому засіданні при розгляді клопотання про зустрічне забезпечення, відповідач та його представник посилалися на те, що судом не перевірено місце проживання позивача при вжитті заходів забезпечення позову, не перевірено майновий стан позивача, взагалі позивач жодного разу не зявлялась в судові засідання, що дає сумніви відповідачу щодо існування позивача. Зазначили, що відповідач є добросовісним набувачем земельної ділянки, земельну ділянку придбав з метою житлової забудови, яку розраховував продати та отримати дохід. Розробив проект забудови житлового будинку, однак проводити забудову земельної ділянки позбавлений можливості через звернення позивача до суду та вжиття заходів забезпечення позову, отже у випадку відмови у задоволенні позову забезпеченням позову відповідачу можуть бути заподіяні збитки, які в сукупності відповідач оцінює у розмірі 200 000,00 грн. - вартість за яку відповідач придбав земельну ділянку.

Позивач та представник позивача проти зустрічного забезпечення заперечували, з підстав того, що позивач має зареєстроване місце проживання на території України, проживає в квартирі, яка на праві власності зареєстрована за її чоловіком, пояснили, що до суду з позовом та заявою про забезпечення позову звернулись після проведення в межах кримінального провадження експертизи, яка підтвердила, що підпис не позивача на документах про відчуження земельної ділянки. Крім того, в межах кримінального провадження також накладено арешт на земельну ділянку ще до вжиття заходів забезпечення позову в межах даної цивільної справи.

Отже, з наведеного вбачається, що зустрічне забезпечення є гарантією відшкодування можливих збитків відповідача, які можуть виникнути в результаті застосування судом забезпечувальних заходів, а невжиття заходів як забезпечення позову, так і зустрічного забезпечення, може призвести до утруднення виконання рішення суду, а відтак й до порушення права особи на доступ до правосуддя в аспекті ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод.

Разом з тим, суд враховує, що заходи зустрічного забезпечення позову застосовуються для того, щоб гарантувати виконання рішення суду і повинні застосовуватися лише у разі необхідності, оскільки, безпідставне звернення до даних дій може спричинити порушення прав та законних інтересів інших осіб чи учасників процесу.

Відтак, в контексті вказаних положень закону, особа, звертаючись до суду із заявою про зустрічне забезпечення, повинна аргументувати та довести відповідними доказами в порядку ст. ст. 76-81 ЦПК України наявність можливості заподіяння збитків, які можуть бути спричинені забезпеченням позову у справі.

Відповідно до ч. 1 ст. 13 ЦПК України суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках.

Статтею 12 ЦПК України встановлено принцип змагальності сторін в цивільному процесі, який полягає в тому, що кожна сторона повинна довести ті обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, прямо встановлених Законом. При цьому сторона самостійно несе ризик настання наслідків, пов`язаних із вчиненням чи не вчиненням нею процесуальних дій.

Обов`язок доведення своєї позиції за допомогою належних та допустимих доказів міститься і в ст. 81 ЦПК України.

Відповідно до ч. 1 ст. 81 ЦПК України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом.

Особа, яка подала заяву про зустрічне забезпечення, повинна обґрунтувати причини звернення із заявою про зустрічне забезпечення позову. З цією метою обов`язковим є подання доказів наявності фактичних обставин, з якими пов`язується застосування певного заходу до зустрічного забезпечення позову. У вирішенні питання про зустрічне забезпечення позову суд має здійснити оцінку обґрунтованості доводів заявника щодо необхідності вжиття відповідних заходів із врахуванням: розумності, обґрунтованості і адекватності вимог заявника щодо зустрічного забезпечення позову; забезпечення збалансованості інтересів сторін, а також інших учасників судового процесу; наявності зв`язку між конкретним заходом до зустрічного забезпечення позову і предметом позовної заяви, зокрема, чи спроможний такий захід забезпечити фактичне виконання судового рішення в разі задоволення позову; імовірність утруднення виконання або невиконання рішення суду в разі невжиття таких заходів; запобігання порушенню у зв`язку із вжиттям таких заходів прав та охоронюваних законом інтересів осіб, що не є учасниками даного судового процесу.

Обставин, які б свідчили про необхідність обов`язкового зустрічного забезпечення позову, визначених положеннями ч. 3 ст.154 ЦПК України, які наведені представником відповідача спростовано в ході розгляду клопотання.

Посилання відповідача та представника відповідача на те, що відповідач зазнає збитків, оскільки вжиті заходи забезпечення позову обмежують права та інтереси останнього, позбавляючи його права розпоряджатися належним йому майном на праві власності - зокрема проводити будівництво будинку, який відповідач планував продати та отримати прибуток, судом також до уваги не приймаються, з огляду на те, що як повідомив сам відповідач, будівництво будинку він не проводить більше року через накладений арешт в межах кримінального провадження, також суд враховує, що самі по собі заходи забезпечення позову є тимчасовим обмеженням прав особи тією мірою та таким чином, як це необхідно для збереження в період розгляду справи можливості безперешкодного виконання рішення суду в разі задоволення позову. А тому, суд розцінює такі твердження відповідача, а також твердження про те, що вжиті заходи забезпечення позову впливають на матеріальний стан відповідача як добросовісного набувача власника нерухомого майна та призводять до понесення додаткових витрат внаслідок їх застосування, як висловлення відповідачем своєї незгоди із вжитими судом заходами забезпечення позову, оскільки останні не призводять до невиправданого обмеження майнових прав відповідача, гарантованих ст. 1 Протоколу № 1 до Європейської Конвенції з прав людини, оскільки майно фактично перебуває у володінні власника, а обмежується лише можливість розпоряджатися ним.

Отже, за встановлених обставин суд приходить висновку про відмову у задоволенні заяви представника відповідача адвоката Андрєєва І.П., про зустрічне забезпечення позову.

Керуючись ст.ст. 154, 259, 260, 293, 353, 354 ЦПК України, суд -

п о с т а н о в и в:

заяву представника відповідача про зустрічне забезпечення позову у цивільній справі ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , треті особи: Приватний нотаріус Київського міського нотаріального округу Бутько Мар`яна Володимирівна, Приватний нотаріус Київського міського нотаріального округу Буглак Олеся Гурамівна, про витребування земельної ділянки - залишити без задоволення.

Ухвала може бути оскаржена шляхом подання апеляційної скарги до Київського апеляційного суду протягом п`ятнадцяти днів з дня складення повного тексту ухвали.

Повний текст ухвали складено 21.08.2023 року.

Суддя: Н.Г.Таран