Справа № 301/1136/23
У Х В А Л А

про закриття підготовчого провадження та

призначення справи до судового розгляду по суті

"23" травня 2023 р. м. Іршава

Іршавський районний суд Закарпатської області у складі:

головуючої судді Бобик О.І.,

за участю секретаря судового засідання Бабинець В.Ю.,

розглянувши у відкритому підготовчому засіданні у залі суду в місті Іршава цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , треті особи: Іршавська державна нотаріальна контора та Акціонерне товариство "Укрсиббанк" про встановлення факту не укладення договору купівлі-продажу, скасування державної реєстрації права власності, припинення обтяження та вилучення запису про заборону відчуження об`єкту нерухомого майна та визнання права власності в порядку спадкування за законом,

в с т а н о в и в:

У провадженні Іршавського районного суду перебуває вищевказана цивільна справа.

Позивач ОСОБА_1 у судове засідання не з`явилися, у прохальній частині позовної заяви просила розглянути позовну заяву без її участі за станом здоров`я.

Відповідач ОСОБА_2 у підготовче судове засідання не з`явився, причини неявки суду не повідомив, заяв чи клопотань до суду не подавав.

Представники Іршавської державної нотаріальної конторти та АТ "Укрсиббанк" у підготовче судове засідання не з`явився, причини неявки суду не повідомили, заяв чи клопотань до суду не подавали.

Отже суд вважає, за можливе провести підготовче судове засідання за відсутності учасників справи, що не з`явилися.

Відповідно до ст.189 ЦПК України завданнями підготовчого провадження є: остаточне визначення предмета спору та характеру спірних правовідносин, уточнення позовних вимог та складу учасників судового процесу, з`ясування заперечень проти позовних вимог, визначення обставин справи, які підлягають встановленню, та зібрання відповідних доказів, вирішення відводів, визначення порядку розгляду справи, вчинення інших дій з метою забезпечення правильного, своєчасного і безперешкодного розгляду справи по суті.

Підготовче провадження починається відкриттям провадження у справі і закінчується закриттям підготовчого засідання.

У позовній заяві міститься клопотання позивача про призначення почеркознавчої експертизи, проведення якої просить доручити Закарпатському НДЕКЦ МВС України, поставивши питання: «Чи виконано підпис від імені особи ОСОБА_3 у рядку продавець на договорі купівлі-продажу ВСЕ №345895, ВСЕ 345896 від 08.11.2005 р. тією особою від імені якої він зазначений, чи іншою особою». Оплату за таку просить віднести за рахунок Держави, оскільки вона є інвалідом 2-ї групи, у разі не доведення підробки підпису, а в разі доведення на відповідача. Також для проведення вказаної експертизи просить надати експерту оспорюваний договір від 08.11.2005,паспорт НОМЕР_1 , заяву-зобов`язання від 06.04.1999, кредитний договір №10 від 06.04.1999 та довіреність від 17.06.1999.

Вирішуючи заявлене клопотання, суд ураховує, що згідно зі ст. 76 ЦПК України доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення сторін, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи.

Ці дані встановлюються такими засобами: 1) письмовими, речовими і електронними доказами; 2) висновками експертів; 3) показами свідків.

Відповідно до ч. 3 ст. 102 ЦПК України висновок експерта може бути підготовлений на замовлення учасника справи або на підставі ухвали суду про призначення експертизи.

Частиною 1 ст. 104 ЦПК України визначено, що про призначення експертизи суд постановляє ухвалу, в якій зазначає підстави проведення експертизи, питання, з яких експерт має надати суду висновок, особу (осіб), якій доручено проведення експертизи, перелік матеріалів, що надаються для дослідження, та інші дані, які мають значення для проведення експертизи.

Згідно з ст. 7-1 Закону України «Про судову експертизу» підставою проведення судової експертизи є відповідне судове рішення чи рішення органу досудового розслідування, або договір з експертом чи експертною установою, якщо експертиза проводиться на замовлення інших осіб.

Відповідно до ст. 15 Закону України «Про судову експертизу» витрати на проведення судових експертиз науково-дослідними установами Міністерства юстиції України та судово-медичними і судово-психіатричними установами Міністерства охорони здоров`я України у цивільних і господарських справах відшкодовуються в порядку, передбаченому чинним законодавством. Проведення інших експертних досліджень і обстежень державними спеціалізованими установами здійснюється за рахунок замовника.

Згідно з ч. 7 ст. 72 ЦПК України експерт має право на оплату виконаної роботи та на компенсацію витрат, пов`язаних з проведенням експертизи і викликом до суду.

Згідно з ч. 2 ст. 86 ЦПК України кошти на оплату судової експертизи вносяться стороною, яка заявила клопотання про проведення експертизи.

Пунктом 2 ч. 3 ст. 133 ЦПК України визначено, що до витрат, пов`язаних з розглядом справи, належать витрати, пов`язані з проведенням експертизи.

У п. 6 ст. 139 ЦПК України визначено, що розмір витрат на підготовку експертного висновку на замовлення сторони, проведення експертизи, залучення спеціаліста, оплата робіт перекладача встановлюється судом на підставі договорів, рахунків та інших доказів.

Виходячи з вищевикладеного, оплата експертизи в цивільній справі провадиться за рахунок сторони, яка порушила відповідне клопотання. Якщо експертиза призначається за клопотанням обох сторін або з ініціативи суду, кошти на її оплату вносяться обома сторонами порівну. У разі незгоди сторони (сторін) оплатити вартість експертизи суд розглядає справу на підставі наявних доказів.

Крім того, в п. 45 Постанови Пленуму Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ «Про застосування судами законодавства про судові витрати у цивільних справах» № 10 від 17 жовтня 2014 року також було роз`яснено, що, вирішуючи питання про відшкодування витрат, пов`язаних із проведенням судових експертиз, суду необхідно враховувати, що витрати, пов`язані з проведенням судової експертизи, під час судового розгляду має нести сторона, яка заявила клопотання про проведення судової експертизи, а якщо таке клопотання заявлено двома сторонами, то витрати несуть обидві сторони порівну. Тому в ухвалі про призначення експертизи суд вправі зобов`язати відповідну сторону перерахувати, у тому числі шляхом здійснення попередньої оплати, суму витрат на проведення експертизи експертній установі (судовому експерту, який не є працівником державної спеціалізованої установи) (ст. 7 Закону України «Про судову експертизу»). У разі відмови чи ухилення заінтересованої сторони від оплати витрат, пов`язаних із проведенням судової експертизи, суд скасовує ухвалу про призначення судової експертизи і настають наслідки, передбачені за ухилення від участі в експертизі. Законом не заборонено оплатити витрати, пов`язані з проведенням судової експертизи, іншою стороною у справі.

Також, згідно зі ст. 109 ЦПК України у разі ухилення учасника справи від подання експертам необхідних матеріалів документів або від іншої участі в експертизі, якщо без цього провести експертизу неможливо, суд залежно від того, хто із цих осіб ухиляється, а також яке для них ця експертиза має значення, може визнати факт, для з`ясування якого експертиза була призначена, або відмовити у його визнанні.

Пунктом 1.13 Розділу 1 Інструкції про призначення та проведення судових експертиз та експертних досліджень, затвердженої Наказом Мінюст від 08 жовтня 1998 року № 53/5 у випадку невиконання клопотань експерта щодо надання додаткових матеріалів, несплати вартості експертизи протягом 45 календарних днів з дня направлення клопотання в порядку, передбаченому чинним законодавством, незабезпечення прибуття експерта, безперешкодного доступу до об`єкта дослідження, а також належних умов для його роботи (учинення перешкод з боку сторін, що беруть участь у справі, в обстеженні об`єкта) матеріали справи повертаються органу (особі), який (яка) призначив(ла) експертизу (залучив(ла) експерта), із зазначенням мотивованих причин неможливості її проведення.

Як вбачається з наведених положень, проведення експертизи спеціалізованими установами у цивільному судочинстві здійснюється на платній основі за рахунок замовника, така оплата експертизи в цивільній справі провадиться за рахунок сторони, яка порушила відповідне клопотання, тобто в даному випадку сторони позивача.

Відповідно до ст. 12 ЦПК України цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін.

Кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків встановлених цим Кодексом.

Пільги щодо сплати вартості експертизи законодавством не передбачені.

Таким чином, оскільки, заявивши клопотання про призначення по справі судової експертизи, позивач не має наміру здійснювати її оплату, суд вважає у даному випадку призначення по справі судової експертизи є недоцільним, оскільки з огляду на відсутність оплати роботи експерта це призведе лише до затягування розгляду справи.

Крім того, пунктом 1.3. розділу І «Почеркознавча експертиза» Інструкції про призначення та проведення судових експертиз та експертних досліджень, затвердженої наказом Міністерства юстиції України від 08.10.1998 № 53/5 визначено, що для проведення досліджень орган (особа), який (яка) призначив(ла) експертизу (залучив(ла) експерта), повинен(на) надати експерту вільні, умовно-вільні та експериментальні зразки почерку (цифрових записів, підпису) особи, яка підлягає ідентифікації.

Вільними зразками є рукописні тексти, рукописні записи (буквені та цифрові), підписи, достовірно виконані певною особою до відкриття кримінального провадження, провадження в справах про адміністративні правопорушення, цивільних, адміністративних чи господарських справах і не пов`язані з їх обставинами;

Умовно-вільними є зразки почерку, виконані певною особою до відкриття провадження у справі, але пов`язані з обставинами цієї справи, або виконані після відкриття провадження у справі, але не в зв`язку з її обставинами;

Експериментальні зразки почерку - це такі, що виконані за завданням органу (особи), який (яка) призначив(ла) експертизу (залучив(ла) експерта), у зв`язку з призначенням даної експертизи.

Як вільні, так і експериментальні зразки буквеного або цифрового письма бажано надавати не менше ніж на 15 аркушах. Чим коротший досліджуваний текст (запис), тим більша потреба у вільних зразках. Вільні зразки підпису надаються по змозі не менше ніж на 15 документах, експериментальні - у кількості не менше 5 - 8 аркушів.

У документі про призначення експертизи (залучення експерта) слід указати на встановлені органом (особою), який (яка) призначив(ла) експертизу (залучив(ла) експерта), особливі обставини виконання рукописного тексту, які могли вплинути на змінення ознак почерку (незвична поза або незвичний стан виконавця тощо).

Якщо є дані, що виконавцем є особа, у якої порушена координація рухів, про це також слід повідомити експерта. У разі виконання рукописного тексту особою похилого або старечого віку потрібно надати відомості про рік її народження і стан здоров`я на момент можливого виконання об`єкта почерку, що досліджується.

Достатність та якість наданих для проведення експертизи зразків почерку та підпису особи визначаються експертом у кожній конкретній експертній установі.

Критерієм достатності обсягу порівняльного матеріалу вважається надання такої його кількості, за якою можливо виявити індивідуальність, варіаційність та стійкість ознак в досліджуваному об`єкті і зразках почерку (підпису) певного виконавця.

У разі неможливості пред`явити зазначені зразки (смерть виконавця, від`їзд тощо) як зразки слід надавати документи або інші папери, на яких рукописні тексти (підписи) достовірно виконані особою, щодо якої ставиться питання з ідентифікації її як виконавця досліджуваного рукопису (наприклад, заяву про отримання паспорта (форма №1), паспорт, різного роду посвідчення, на яких є власноручний підпис, тощо).

Судом встановлено та вбачається з матеріалів справи, що ОСОБА_3 померла ІНФОРМАЦІЯ_1 . Стороною позивача не надано суду необхідної кількості вільних, умовно-вільних експертних зразків підпису померлої, які необхідні для проведення судової почеркознавчої експертизи.

Відповідно до ст. 81 ЦПК України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог і заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Докази подаються сторонами та іншими особами, які беруть участь у справі. Доказування не може ґрунтуватися на припущеннях.

Суд, враховуючи вище викладене, також клопотання позивачки про розгляд справи без її участі, враховуючи порядок проведення судової почеркознавчої експертизи, вважає, що стороною позивача не надано суду у достатній кількості зразків підпису померлої ОСОБА_3 (додано копії вищевказаних документів за 1999 рік), будь-яких клопотань про витребування відповідних документів позивачка не заявляла, а суд відповідно до вимог ч. 2 ст. 13 ЦПК України, позбавлений можливості витребувати такі із власної ініціативи, тому у задоволенні клопотання позивачки слід відмовити.

Судом проведено підготовчі дії, які необхідні для забезпечення правильного, своєчасного і безперешкодного розгляду справи по суті та які є достатніми для закриття підготовчого провадження і призначення судового засідання для розгляду справи.

Враховуючи наведене, суд прийшов до висновку, що є всі правові підстави для закриття підготовчого провадження та призначення справи до судового розгляду по суті.

З урахуванням наведеного, керуючись ст. ст. 13, 81, 197, 199, 200, 258, 260-261 ЦПК України, суд,

п о с т а н о в и в:

У задоволенні клопотання ОСОБА_1 про призначення судової почеркознавчої експертизи відмовити.

Закрити підготовче провадження у справі за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , треті особи: Іршавська державна нотаріальна контора та Акціонерне товариство "Укрсиббанк" про встановлення факту не укладення договору купівлі-продажу, скасування державної реєстрації права власності, припинення обтяження та вилучення запису про заборону відчуження об`єкту нерухомого майна та визнання права власності в порядку спадкування за законом.

Призначити розгляд справи по суті на 12 червня 2023 о 15 годині 00 хвилин в залі судових засідань Іршавського районного суду Закарпатської області.

У судове засідання викликати учасників справи.

Ухвала, у відповідності до ст. 353 ЦПК України, оскарженню не підлягає.

Повний текст ухвали виготовлено 29.05.2023

Суддя Іршавського

районного суду: О. І. Бобик