Ухвала

22 серпня 2023 року

м. Київ

справа № 755/2598/22

провадження № 61-12143ск23

Верховний Суд у складі судді Касаційного цивільного суду Тітова М. Ю. розглянув касаційну скаргу акціонерного товариства «Сенс Банк» на рішення Дніпровського районного суду м. Києва від 10 січня 2023 року та постанову Київського апеляційного суду від 12 липня 2023 року в справі за позовомакціонерного товариства «Сенс Банк» до ОСОБА_1 , третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору, - ОСОБА_2 , про звернення стягнення на предмет іпотеки,

встановив:

14 серпня 2023 року представник заявника акціонерного товариства «Сенс Банк» (далі - АТ «Сенс Банк») - адвокат Подольський А. Ю. через підсистему «Електронний суд» надіслав до Верховного Суду касаційну скаргу на рішення Дніпровського районного суду м. Києва від 10 січня 2023 року та постанову Київського апеляційного суду від 12 липня 2023 року у вказаній справі.

Касаційна скарга не може бути прийнята до розгляду судом касаційної інстанції з огляду на таке.

Згідно з пунктом 3 частини четвертої статті 392 ЦПК України до касаційної скарги додаються документи, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, що підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

АТ «Сенс Банк» долучає до касаційної скарги платіжний документ про сплату судового збору у розмірі 31 200, 00 грн. Заявник вважає, що саме така сума судового збору підлягає сплаті за подання касаційної скарги, оскільки, на його думку, розмір судового збору, який підлягав сплаті при поданні позовної заяви до суду першої інстанції, становив 15 600, 00 грн.

Проте розмір судового збору за подання касаційної скарги розрахований заявником неправильно та відповідно сплачений не в повному обсязі з огляду на таке.

Підпунктом 7 пункту 1 частини другої статті 4 Закону України «Про судовий збір» передбачено, що розмір судового збору за подання касаційної скарги становить 200 відсотків ставки, що підлягала сплаті при поданні позовної заяви, іншої заяви і скарги в розмірі оспорюваної суми.

Позивачем заявляється вимога майнового характеру про звернення стягнення на предмет іпотеки - двокімнатну квартиру, загальною площею 44, 10 кв. м, житловою площею 29, 60 кв. м, що знаходиться за адресою: АДРЕСА_1 .

Велика Палата Верховного Суду у постанові від 26 лютого 2019 року в справі № 12-76гс18 дійшла висновку, що оскільки позовні вимоги про звернення стягнення на заставлене майно мають вартісну оцінку, носять майновий характер і розмір ставок судового збору за їх подання визначається за вимогами статті 4 Закону України «Про судовий збір», виходячи з розміру грошових вимог позивача, на задоволення яких спрямовано позов.

Відповідно до пункту 1 частини другої статті 4 Закону України «Про судовий збір» (в редакції, що діяла на момент звернення з позовом) судовий збір за подання до суду юридичною особою позовної заяви майнового характеру становив 1, 5 відсотка ціни позову, але не менше 1 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб і не більше 350 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Позивач, звертаючись до суду, визначив, що до грошових вимог, які підлягають задоволенню за рахунок звернення стягнення на предмет іпотеки, належить сума заборгованості у розмірі 2 098 931, 37 грн. Таким чином, ціна позову в цій справі становить 2 098 931, 37 грн.

Отже, сума судового збору, яка має бути сплачена заявником за подання цієї касаційної скарги, становить 62 967, 94 грн (2 098 931, 37 грн* 1, 5 % * 200 %).

Крім того, Верховний Суд наголошує, що відповідно до вимог Закону України «Про судовий збір» розрахунок розміру судового збору за подання касаційної скарги слід здійснювати, виходячи зі ставки, яка підлягала сплаті при поданні позовної заяви, а не з тієї суми, яка фактично була сплачена позивачем.

Ураховуючи викладене, заявнику слід доплатити судовий збір за подання касаційної скарги у розмірі 31 767, 94 грн (62 967, 94 грн - 31 200, 00 грн).

Судовий збір за подання касаційної скарги до Касаційного цивільного суду у складі Верховного Суду має бути перерахований або внесений до ГУК у м. Києві/Печерс.р-н/22030102, , банк отримувача: Казначейство України (ЕАП), рахунок отримувача: UA0026007, ККДБ: 22030102, найменування податку, збору, платежу: судовий збір (Верховний Суд, 055).

Порядок сплати судового збору визначено статтею 6 Закону України «Про судовий збір». На підтвердження сплати судового збору необхідно суду надати оригінал квитанції (платіжного доручення), що підтверджує його сплату.

Також відповідно до пункту 4 частини другої статті 392 ЦПК України у касаційній скарзі повинно бути зазначено рішення (ухвала), що оскаржується.

Заявник у прохальній частині касаційної скарги просить скасувати рішення Дніпровського районного суду м. Києва від 10 січня 2023 року та постанову Київського апеляційного суду від 12 червня 2023 року.

Відповідно до частини третьої статті 6 Закону України «Про доступ до судових рішень» суд при здійсненні судочинства може використовувати лише текст судового рішення, який опубліковано офіційно або внесено до Реєстру.

Згідно з даними, внесеними до Єдиного державного реєстру судових рішень у цивільній справі № 755/2598/22, інформація про прийняття 12 червня 2023 року Київським апеляційним судом постанови в справі № 755/2598/22 у Єдиному державному реєстрі судових рішень відсутня. Натомість є інформація про прийняття Київським апеляційним судом постанови від 12 липня 2023 року.

Отже, особі, яка подала касаційну скаргу, необхідно уточнити прохальну частину скарги, конкретизувати, які саме судові рішення підлягають касаційному перегляду.

Крім того, згідно з пунктом 1 частини четвертої статті 392 ЦПК України до касаційної скарги додаються копії скарги та доданих до неї матеріалів відповідно до кількості учасників справи.

Пунктом 29 Положення про Єдину судову інформаційно-телекомунікаційну систему та/або положеннями, що визначають порядок функціонування її окремих підсистем (модулів) передбачено, що у разі подання до суду документів в електронній формі учасник зобов'язаний у випадках, визначених процесуальним законодавством, надати доказ надсилання іншим учасникам справи копій поданих до суду документів.

Відповідно до частини сьомої статті 43 ЦПК України у разі подання до суду документів в електронній формі учасник справи зобов'язаний надати доказ надсилання листом з описом вкладення іншим учасникам справи копій поданих до суду документів.

Касаційна скарга АТ «Сенс Банк» подана в електронній формі через підсистему «Електронний суд», проте доказів надсилання листом з описом вкладення іншим учасникам справи копій цієї касаційної скарги з доданими до неї документами заявником не надано.

З огляду на викладене, заявнику необхідно надати суду нову редакцію касаційної скарги, в якій слід уточнити її прохальну частину, надати докази надсилання листом з описом вкладення іншим учасникам справи копій цієї касаційної скарги з доданими до неї документами, а також доплатити судовий збір за подання скарги.

Відповідно до вимог частини другої статті 393 ЦПК України у разі, якщо касаційна скарга оформлена з порушенням вимог, встановлених статтею 392 цього Кодексу, застосовуються положення статті 185 цього Кодексу, про що суддею постановляється відповідна ухвала.

Ураховуючи наведене, касаційна скарга підлягає залишенню без руху з наданням заявнику строку для усунення зазначених недоліків.

Керуючись статтями 185, 390, 392, 393 ЦПК України,

ухвалив:

Касаційну скаргу акціонерного товариства «Сенс Банк» на рішення Дніпровського районного суду м. Києва від 10 січня 2023 року та постанову Київського апеляційного суду від 12 липня 2023 року залишити без руху.

Встановити для усунення недоліків строк десять днів з дня вручення цієї ухвали.

У разі невиконання у встановлений строк вимог цієї ухвали касаційна скарга вважатиметься неподаною та буде повернута заявнику.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя М. Ю. Тітов