УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

14 квітня 2023 року м. Мукачево Справа №303/6325/21

2-р/303/5/23

Мукачівський міськрайонний суд Закарпатської області

в складі: головуючого судді - Кость В.В.

секретар судового засідання Станкович К. І.

розглянувши заяву представника позивача ОСОБА_1 про роз`яснення рішення Мукачівського міськрайонного суду Закарпатської області від 25 листопада 2021 року по цивільній справі

за позовом ОСОБА_2

до відповідачів: (1) державного реєстратора приватного нотаріуса Тячівського районного нотаріального округу Стойки Надії Михайлівни;

(2) акціонерного товариства комерційний банк «ПРИВАТБАНК»

про визнання протиправним рішення про державну реєстрацію прав та обтяжень та скасування запису про право власності,

ВСТАНОВИВ:

На підставі поданої заяви представник позивача просить роз`яснити рішення Мукачівського міськрайонного суду Закарпатської області від 25 листопада 2021 року (надалі - Рішення), на підставі якого було визнано протиправним рішення державного реєстратора приватного нотаріуса Тячівського районного нотаріального округу Стойки Надії Михайлівни про державну реєстрацію прав та їх обтяжень від 03.12.2016 № 32706882 про реєстрацію права власності за АТ КБ «ПриватБанк» на квартиру АДРЕСА_1 .

Необхідність роз`яснення судового рішення обґрунтовується доводами про, те що представнику позивача було відмовлено приватним нотаріусом Тячівського районного нотаріального округу Стойкою Н. М. та виконавчим комітетом Мукачівської міської ради у проведенні державної реєстрації речових прав на нерухоме майно на підставі вищезазначеного судового акту. З огляду на вказані обставини, представник позивача просить суд вказати суб`єкта виконання Рішення в частині проведення переєстрації прав та їх обтяжень від 03.12.2016 №32706882 про реєстрацію права власності за АТ «ПРИВАТБАНК».

Розглянувши заяву, суд приходить до наступного висновку.

У відповідності до частини першої статті 271 Цивільного процесуального кодексу України, за заявою учасників справи, державного виконавця, приватного виконавця суд роз`яснює судове рішення, яке набрало законної сили, не змінюючи змісту судового рішення.

Відповідно до п. 21 постанови Пленуму Верховного Суду України від 18 грудня 2009 року № 14 «Про судове рішення у цивільній справі», питання роз`яснення рішення суду розглядається судом, що ухвалив рішення, і в ухвалі суд викладає більш повно та ясно ті частини рішення, розуміння яких викликає труднощі, не вносячи змін у суть рішення і не торкаючись питань, які не були предметом судового розгляду. Якщо фактично порушено питання про зміну рішення або внесення в нього нових даних, у тому числі й роз`яснення мотивів ухваленого рішення, суд ухвалою відмовляє в роз`ясненні рішення.

Тобто роз`яснення судового рішення є за своєю суттю одним із способів усунення його недоліків, але без виправлення і постановлення додаткового рішення цим же судом.

Рішення суду може бути роз`яснено у разі, якщо без такого роз`яснення його важко виконати, оскільки існує значна ймовірність неправильного його виконання внаслідок неясності резолютивної частини рішення.

Як зауважує Верховний Суд у постанові від 30 квітня 2020 року у справі №22а-11177/08, незрозумілість судового рішення означає, що таке рішення містить положення, які викликають суперечки щодо його розуміння та під час виконання. Тобто, це стосується випадків, коли не дотримано вимоги ясності, визначеності такого рішення суду. Невизначеність судового рішення означає, що воно містить положення, що викликають суперечки щодо його розуміння під час виконання.

Фактично роз`ясненням рішення є зміна форми його викладення таким чином, щоб ті частини судового акта, які викликають труднощі для розуміння, були висвітлені ясніше та зрозуміліше.

Відповідно до правової позиції висловленої Верховним Судом у постанові від 20 лютого 2019 року у справі № 814/907/16, у заяві про роз`яснення рішення зазначається, що саме у рішенні є незрозумілим, в чому полягає неясність рішення, які припускаються варіанти тлумачення рішення, як це впливає на його виконання. Роз`яснення інших частин рішення (крім резолютивної) не має правового значення, оскільки вони не мають обов`язкового характеру.

Разом з тим, у поданій представником позивача заяві не міститься прохання стосовно роз`яснення змісту самого судового акту, натомість ставиться питання щодо роз`яснення порядку його виконання.

Водночас, процесуальним законом про не передбачено цивільно-правового механізму надання судом роз`яснення порядку виконання судового рішення.

Аналогічні за змістом висновки висловлені Верховним Судом у постанові від 1 вересня 2020 року по справі № 806/984/18 та постанові від 8 серпня 2018 року по справі №808/1298/15.

Фактичний аналіз змісту заяви свідчить про те, що порушене заявником питання стосується виключно роз`яснення самого порядку та способу виконання Рішення. Також порушене перед судом питання не входило в предмет судового дослідження по справі №303/6325/21, а тому до нього не може бути застосовано процесуального механізму, регламентованого приписами ст. 271 Цивільного процесуального кодексу України.

За таких обставин, заява задоволенню не підлягає.

На підставі наведеного, керуючись ст.ст. 2, 8, 10, 259, 260, 271, 353 Цивільного процесуального кодексу України, суд,

ПОСТАНОВИВ:

1. У задоволенні заяви - відмовити.

2. Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею.

3. На ухвалу суду може бути подана апеляційна скарга безпосередньо до Закарпатського апеляційного суду протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення.

4. Ухвала суду складена та підписана 14.04.2023.

Суддя В.В. Кость