Справа № 740/1573/23
Провадження № 2/740/553/23
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

14 квітня 2023 року м.Ніжин

Ніжинський міськрайонний суд Чернігівської області в складі:

головуючої судді - Ковальової Т.Г.,

за участі секретаря судового засідання - Дьоміної Н.А.,

розглянувши у відкритому підготовчому судовому засіданні справу за позовом ОСОБА_1 до територіальної громади в особі Крутівської сільської ради Ніжинського району Чернігівської області, третя особа - ОСОБА_2 , про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини,

ВСТАНОВИВ:

Позивач звернувся до суду із зазначеним позовом, в якому відповідно до ст.1272 ЦК України просить визначити йому додатковий строк тривалістю два місяці для подання заяви про прийняття спадщини за законом після померлого ІНФОРМАЦІЯ_1 ОСОБА_3 .

В обґрунтування позовних вимог посилається на те, що ІНФОРМАЦІЯ_2 померла його мати ОСОБА_4 . На день смерті вона проживала та була зареєстрована за адресою: АДРЕСА_1 . Разом з нею проживав та був зареєстрований її чоловік - ОСОБА_3 - його батько. Після смерті ОСОБА_4 відкрилася спадщина, яка складається поряд з іншим майном із земельних ділянок та яку фактично прийняв батько.

ІНФОРМАЦІЯ_1 помер його батько ОСОБА_3 , який на момент смерті був зареєстрований та проживав у АДРЕСА_1 . За вказаною адресою разом з ним ніхто не був зареєстрований та не проживав. За життя батьки говорили, що подарують будинок його брату ОСОБА_2 , оскільки він проживав неподалік від них та допомагав їм по господарству. Після смерті батьків за домогосподарством доглядав брат ОСОБА_2 та обробляв город.

Після смерті ОСОБА_3 відкрилася спадщина, яка складається поряд з іншим майном із земельних ділянок.

У встановлений законом шестимісячний строк заяву нотаріусу про прийняття спадщини він не подавав, оскільки вважав, що спадщину прийняв брат.

Нещодавно вони з братом вирішили продати будинок і з`ясувалося, що за життя батькі не переоформили на ОСОБА_2 будинок, а після їх смерті він не вчинив жодних дій щодо спадкування. Прибираючи у будинку, серед інших документів він знайшов заповіт, складений його батьком ОСОБА_3 на його ім'я.

Нотаріусом йому відмовлено у видачі свідоцтва про право на спадщину за заповітом у зв`язку з пропуском передбаченого законом шестимісячного строку для подання заяви про прийняття спадщини.

Сторони в судове засідання не з`явилися, надавши до суду письмові заяви про розгляд справи за їх відсутності, а відповідач, - і про визнання позову.

Відповідно до ч.3 ст.211 ЦПК України учасник справи має право заявити клопотання про розгляд справи за його відсутності. Якщо таке клопотання заявили всі учасники справи, судовий розгляд здійснюється на підставі наявних у суду матеріалів.

Згідно ч.3, 4 ст.200 ЦПК України за результатами підготовчого провадження суд ухвалює рішення у випадку визнання позову відповідачем.

Відповідно до положень абзацу 3 пункту 24 постанови Пленуму Верховного Суду України № 2 від 12 червня 2009 року «Про застосування норм цивільного процесуального законодавства при розгляді справ у суді першої інстанції» у разі визнання відповідачем позову, яке має бути безумовним, і якщо таке визнання не суперечить закону й не порушує права, свободи чи інтереси інших осіб (не відповідача), суд ухвалює рішення про задоволення позову, обмежившись у мотивувальній частині рішення посиланням на визнання позову без з`ясування і дослідження інших обставин справи.

Судом встановлено, що ІНФОРМАЦІЯ_2 померла ОСОБА_4 , що підтверджується свідоцтвом про смерть (а.с.7).

Відповідно до довідки Перебудівської сільської ради Ніжинського району Чернігівської області №69 від 15 квітня 2020 року ОСОБА_4 на день смерті проживала та була зареєстрована в АДРЕСА_1 . На день її смерті та протягом 6-ти місяців з дня смерті за вищевказаною адресою разом з нею був зареєстрований і проживав її чоловік ОСОБА_3 (а.с.8).

ІНФОРМАЦІЯ_1 помер ОСОБА_3 , що підтверджується свідоцтвом про смерть (а.с.9).

Він є спадкоємцем за заповітом, але у встановлений ст.1270 ЦК України шестимісячний строк не подав до нотаріальної контори заяву про прийняття спадщини з поважних причин.

Частиною 1 ст.1270 ЦК України встановлено, що для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини.

Згідно ч.3 ст.1272 ЦК України за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини. За приписами даної статті відповідачами є особи, які здійснили дії по прийняттю спадщини у встановленому порядку, за відсутності вказаних осіб,-відповідний орган місцевого самоврядування.

Правила даної норми про надання додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини можуть бути застосовані, якщо: 1) у спадкоємця були перешкоди для подання такої заяви; 2) ці обставини суд визнав поважними.

Відповідно до роз`яснень, викладених у п. 24 постанови Пленуму Верховного Суду України «Про судову практику у справах про спадкування» від 30 травня 2008 року №7, вирішуючи питання про визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій.

Поважними причинами пропуску строку визнаються, зокрема: 1) тривала хвороба спадкоємців; 2) велика відстань між місцем постійного проживання спадкоємців і місцем знаходження спадкового майна; 3) складні умови праці, які, зокрема, пов`язані з тривалими відрядженнями, в тому числі закордонними; 4) перебування спадкоємців на строковій службі у складі Збройних Сил України; 5) необізнаність спадкоємців про наявність заповіту тощо.

Верховний Суд у своїй постанові від 26 липня 2021 року у справі № 405/7058/19 роз`яснив, що необізнаність спадкоємця про наявність заповіту є поважною причиною пропуску строку для прийняття спадщини.

Положеннями ст.17 Закону України "Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини" встановлено, що суди застосовують при розгляді справ Конвенцію про захист прав людини і основоположних свобод та практику Європейського суду з прав людини та Європейської комісії з прав людини, як джерело права.

Відповідно до рішення Європейського суду з прав людини по справі "Ілхан проти Туреччини" від 27 червня 2000 року при вирішення питання пропуску строку на вчинення дій має застосовуватись правило встановлення всіх обставин з певною гнучкістю і без надзвичайного формалізму, воно не застосовується автоматично і не має абсолютного характеру.

Згідно ч.1 ст.263 ЦПК України рішення суду повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим. Відповідно до ст.3 ЦК України загальними засадами цивільного законодавства є справедливість, добросовісність та розумність.

Позивач ОСОБА_1 є спадкоємцем за заповітом, пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, оскільки не був обізнаний про існування заповіту.

Згідно відповіді другої Ніжинської державної нотаріальної контори від 27.03.2023 за № 164/01-16, № 165/01-16 спадкові справи після померлих ОСОБА_4 та ОСОБА_3 не заводилися.

З огляду на викладене, суд вважає можливим визначити ОСОБА_1 додатковий строк тривалістю два місяці для звернення із заявою про прийняття спадщини до нотаріальної контори, який, на думку суду, буде достатній, зважаючи на поважність причин його пропуску, надавши позивачу таким чином можливість оформити спадкові документи.

При цьому суд встановив, що визнання відповідачем позову не суперечить закону і не порушує права, свободи чи інтереси інших осіб, а вимоги позивача обґрунтовані на законі.

Керуючись ст.1223, 1270, 1272 ЦК України, ст.89, 200, 211, 263-265, 273, 354, 355 ЦПК України, суд

УХВАЛИВ:

Визначити ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , ідентифікаційний номер - НОМЕР_1 , адреса: АДРЕСА_2 , додатковий строк для подання заяви про прийняття спадщини за законом після померлого ІНФОРМАЦІЯ_1 ОСОБА_3 тривалістю два місяці з дня набрання рішенням суду законної сили.

На рішення може бути подана апеляційна скарга до Чернігівського апеляційного суду протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Головуюча суддя Т.Г.Ковальова