У Х В А Л А

про залишення позовної заяви без руху

17 серпня 2023 року м. Ужгород

Суддя Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області Голяна О.В., ознайомившись з матеріалами справи за позовом ОСОБА_1 до Закарпатської обласної державної (військової) адміністрації, Управління містобудування та архітектури Ужгородської міської ради, Державного підприємства «Добробут» Закарпатської обласної державної адміністрації, Товариства з обмереженою відповідальністю «ДОМІНУС СТАРК», про визнання протиправними розпоряджень, скасування розпоряджань та містобудівних умов і обмеження для їх проектування,-

В С Т А Н О В И Л А :

15.08.2023 року ОСОБА_1 звернувся до суду з позовом до Закарпатської обласної держаної (військової) адміністрації, Управління містобудування та архітектури Ужгородської міської ради, Державного підприємства «Добробут» Закарпатської обласної державної адміністрації, ТОВ «ДОМІНУС СТАРК», в якому просить суд:

- визнати протиправними і скасувати розпорядження голови Закарпатської обласної державної (військової) адміністрації від 23.09.2022 року №593

«Про затвердження проекту землеустрою щодо відведення земельної ділянки та надання земельної ділянки у постійне користування зі зміною цільового

призначення», а також розпорядження голови обласної державної (військової) адміністрації від 05 квітня 2023 року №335 «Про затвердження проекту землеустрою щодо відведення земельної ділянки зі зміною цільового призначення» (до Закарпатської обласної держаної (військової) адміністрації та Державного підприємства «Добробут» Закарпатської обласної державної адміністрації);

- припинити державному підприємству «ДОБРОБУД» право постійного

користування земельною ділянкою з кадастровим номером :41:001:0600 площею 1,1250 га для будівництва та обслуговування багатоквартирного житлового будинку за адресою АДРЕСА_1 до Закарпатської обласної держаної (військової) адміністрації та Державного підприємства «Добробут» Закарпатської обласної державної адміністрації);

- припинити товариству з обмеженою відповідальністю «ДОМІНУС СТАРК» право суперфіцію (забудови) земельної ділянки з кадастровим номером :41:001:0600 площею 1,1250 га для будівництва та обслуговування багатоквартирного житлового будинку за адресою АДРЕСА_1 (до Державного підприємства «Добробут» Закарпатської обласної державної адміністрації та Товариства з обмереженою відповідальністю «ДОМІНУС СТАРК»);

- скасувати містобудівні умови та обмеження для проектування об`єкта будівництва «Будівництво комплексу багатоквартирних житлових будинків по АДРЕСА_1 », затверджені наказом управління містобудування та архітектури Ужгородської міської ради від 22 червня 2023 року №82-M (дo Закарпатської обласної держаної (військової) адміністрації та Товариства з обмереженою відповідальністю «ДОМІНУС СТАРК»).

Дослідивши позовну заяву та додані до неї документи, суддя дійшла наступних висновків.

Згідно з ч. 1 ст. 185 ЦПК України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175 і 177 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

Згідно з ч. 4 ст. 177 ЦПК України до позовної заяви додаються документи, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, що підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

В позовній заяві міститься клопотання позивача ОСОБА_1 про звільнення його від сплати судового збору за подання позовної заяви, яке обґрунтоване тим, що він очолює громаду буддистів школи «Карма Каг`ю», що розташована та здійснює діяльність за адресою: АДРЕСА_1 ; сума, яку позивач повинен сплатити за подання позову становить 5 368,00 грн., однак вказана сума є суттєвою для членів школи буддистів, а тому просить суд звільнити його від сплати судового збору.

Ознайомившись з матеріалами позовної заяви та заявою позивача про звільнення його від сплати судового збору, суддя дійшла висновку, що в задоволенні клопотання слід відмовити, виходячи із наступного.

Частиною 1 статті 136 ЦПК України передбачено, що суд, враховуючи майновий стан сторони, може своєю ухвалою відстрочити або розстрочити сплату судового збору на визначений строк у порядку, передбаченому законом, але не більше як до ухвалення судового рішення по справі.

У частині 3 статті 136 ЦПК України закріплено, що з підстав, зазначених у частині першій цієї статті, суд у порядку, передбаченому законом, може зменшити розмір належних до сплати судових витрат, пов`язаних з розглядом справи, або звільнити від їх сплати.

Відповідно до статті 8 Закону України від 08.07.2011 року № 3674-VІ «Про судовий збір», враховуючи майновий стан сторони, суд може своєю ухвалою за її клопотанням відстрочити або розстрочити сплату судового збору на певний строк, але не довше ніж до ухвалення судового рішення у справі за таких умов: розмір судового збору перевищує 5 відсотків розміру річного доходу позивача - фізичної особи за попередній календарний рік; або позивачами є: а) військовослужбовці; б) батьки, які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину-інваліда, якщо інший з батьків ухиляється від сплати аліментів; в)одинокі матері (батьки), які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину-інваліда; г) члени малозабезпеченої чи багатодітної сім`ї; ґ) особа, яка діє в інтересах малолітніх чи неповнолітніх осіб та осіб, які визнані судом недієздатними чи дієздатність яких обмежена; або предметом позову є захист соціальних, трудових, сімейних, житлових прав,відшкодування шкоди здоров`ю.

Суд може зменшити розмір судового збору або звільнити від його сплати на підставі, зазначеній у частині першій цієї статті.

Згідно роз`яснень, викладених в пункті 29 постанови Пленуму Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ "Про застосування судами законодавства про судові витрати у цивільних справах" від 17 жовтня 2014 року № 10 відповідно до статті 8 Закону України № 3674-VI та статті 136 ЦПК України єдиною підставою для відстрочення або розстрочення сплати судового збору є врахування судом майнового стану сторони, тобто фізичної або юридичної особи (наприклад, довідка про доходи, про склад сім`ї, про наявність на утриманні непрацездатних членів сім`ї, банківські документи про відсутність на рахунку коштів, довідка податкового органу про перелік розрахункових та інших рахунків тощо). Клопотання про відстрочення або розстрочення сплати судового збору, зменшення його розміру або звільнення від його сплати може бути викладене в заяві чи скарзі, які подаються до суду, або окремим документом. Особа, яка заявляє відповідне клопотання, повинна навести доводи і подати докази на підтвердження того, що її майновий стан перешкоджав (перешкоджає) сплаті нею судового збору у встановленому законодавством порядку і розмірі.

Разом з тим інших правових підстав для звільнення скаржника від сплати судового збору за подання позовної заяви законом не передбачено.

Європейський суд з прав людини (далі - ЄСПЛ) вказав, що інтереси справедливого здійснення правосуддя можуть виправдовувати накладення фінансових обмежень на доступ особи до суду. Положення пункту 1 статті 6 Конвенції про виконання зобов`язання забезпечити ефективне право доступу до суду не означає просто відсутність втручання, але й може вимагати вчинення позитивних дій у різноманітних формах з боку держави; не означає воно й беззастережного права на отримання безкоштовної правової допомоги з боку держави у цивільних спорах і так само це положення не означає надання права на безкоштовні провадження у цивільних справах (Рішення ЄСПЛ у справі «Креуз проти Польщі» («Kreuz v. Poland») від 19 червня 2001 року, пункт 59).

Крім того, у статті 129 Конституції України однією із засад судочинства визначено рівність усіх учасників судового процесу перед законом і судом.

Аналіз наведених норм свідчить про те, що єдиною підставою для відстрочення чи розстрочення сплати судового збору, зменшення його розміру або звільнення від його сплати є врахування судом майнового стану сторони. Позивачем ОСОБА_1 не надано жодного документа, який б підтверджував його скрутний майновий стан.

За таких обставин в задоволенні клопотання позивача ОСОБА_1 про звільнення від його сплати судового збору слід відмовити.

Відповідно до ч.2 ст.4 Закону України «Про судовий збір» розмір судового збору за подання до суду позовної заяви немайнового характеру, яка подана фізичною особою, складає 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб, тобто 1073 грн. 60 коп.

Згідно ч. 3 ст. 6 ЗУ "Про судовий збір" у разі коли в позовній заяві об`єднано дві і більше вимог немайнового характеру, судовий збір сплачується за кожну вимогу немайнового характеру.

Позивачем заявлено п`ять вимог немайнового характеру (про визнати протиправними і скасувати розпорядження голови Закарпатської обласної державної (військової) адміністрації від 23.09.2022 року №593 та розпорядження голови обласної державної (військової) адміністрації від 05 квітня 2023 року №335 та розпорядження Державного підприємства «Добробут» Закарпатської обласної державної адміністрації; про припинення державному підприємству «ДОБРОБУД» право постійного користування земельною ділянкою з кадастровим номером :41:001:0600 площею 1,1250 га; про припинення товариству з обмеженою відповідальністю «ДОМІНУС СТАРК» право суперфіцію (забудови) земельної ділянки з кадастровим номером :41:001:0600 площею 1,1250 га; про скасування містобудівних умов та обмеження для проектування об`єкта будівництва «Будівництво комплексу багатоквартирних житлових будинків по АДРЕСА_1 »).

Таким чином, позивач повинен сплатити судовий збір за кожну вимогу немайнового характеру (всього п`ять вимог немайнового характеру) в розмірі 1073 грн. 60 коп. за кожну, всього 5 368,00 грн., за реквізитами для сплати судового збору: отримувач коштів ГУК у Зак. обл/Ужгородська тг/22030101, код отримувача (код за ЄДРПОУ) 37975895, банк отримувача Казначейство України (ел. адм. подат.), код банку отримувача (МФО) 899998, рахунок отримувача UA0007493, код класифікації доходів бюджету 22030101.

За таких обставин, вважаю, що позовну заяву Безкроковий слід залишити без руху на підставі ч.1 ст. 185 ЦПК України.

Якщо позивач відповідно до ухвали суду у встановлений строк виконає вимоги, визначені статтями 175 і 177 цього Кодексу, усуне зазначені в ухвалі недоліки позовної заяви, позовна заява вважається поданою в день первісного її подання до суду. Якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, позовна заява вважається неподаною і повертається позивачеві.

Враховуючи наведене вважаю, що провадження у справі неможливо відкрити до усунення вказаних недоліків, а тому позовну заяву слід залишити без руху, а позивачу надати строк для їх усунення.

Керуючись статтями 175, 185, 260 ЦПК України, суддя,-

П О С Т А Н О В И Л А :

В задоволенні клопотання позивача ОСОБА_1 про звільнення від слати судового збору - відмовити.

Позовну заяву ОСОБА_1 до Закарпатської обласної держаної (військової) адміністрації, Управління містобудування та архітектури Ужгородської міської ради, Державного підприємства «Добробут» Закарпатської обласної державної адміністрації, Товариства з обмереженою відповідальністю «ДОМІНУС СТАРК», про визнання протиправними розпоряджень, скасування розпоряджань та містобудівних умов і обмеження для їх проектування, - залишити без руху.

Надати позивачу строк для усунення недоліків позовної заяви п`ять днів з дня вручення копії ухвали про залишення позовної заяви без руху.

Роз`яснити позивачу, що в разі якщо у вказаний строк недоліки позовної заяви не будуть усунуті, позовна заява вважається неподаною і повертається позивачу.

Копію ухвали надіслати особам, які звернулися із позовною заявою.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання та не може бути оскаржена.

Суддя Олена ГОЛЯНА