Ухвала

22 травня 2023 року

місто Київ

справа № 713/2857/21

провадження № 61-12392св22

Верховний Суд у складі колегії суддів Першої судової палати Касаційного цивільного суду: Погрібного С. О. (суддя-доповідач), Гулейкова І. Ю., Ступак О. В.,

учасники справи:

позивачка - ОСОБА_1 ,

відповідач - фізична особа-підприємець ОСОБА_2 ,

розглянув у попередньому судовому засіданні у порядку письмового провадження касаційну скаргу фізичної особи-підприємця ОСОБА_2 на ухвалу Чернівецького апеляційного суду від 04 листопада 2022 року, постановлену колегією суддів у складі Одинака О. О., Кулянди М. І., Половінкіної Н. Ю.,

ВСТАНОВИВ:

І. ФАБУЛА СПРАВИ

Стислий виклад позиції позивачки

ОСОБА_1 у 2021 році звернулася до суду з позовом до фізичної

особи-підприємця ОСОБА_2 (далі - ФОП ОСОБА_2 ), у якому просила стягнути з ФОП ОСОБА_2 на її користь середній заробіток за час затримки розрахунку за період з 12 квітня 2021 року до 28 листопада 2021 року, тобто за 157 робочих днів, у розмірі 50 599, 53 грн.

Стислий виклад змісту рішень судів першої та апеляційної інстанцій

Заочним рішенням від 14 березня 2022 року Вижницький районний суд Чернівецької області задовольнив позов ОСОБА_1 .

Суд стягнув з ФОП ОСОБА_2 на користь ОСОБА_1 середній заробіток за час затримки розрахунку за період з 12 квітня 2021 року до 28 листопада 2021 року, тобто за 157 робочих днів, у розмірі 50 599, 53 грн.

Здійснив розподіл судових витрат.

Ухвалою від 04 листопада 2022 року Чернівецький апеляційний суд визнав неподаною апеляційну скаргу ОСОБА_2 та повернув її заявникові.

Повертаючи апеляційну скаргу особі, яка її подала, суд апеляційної інстанції виснував, що ордер про надання правничої (правової) допомоги адвокатом Івасюком Ігорем Георгійовичем відповідачу ОСОБА_2 не містить всіх реквізитів (зазначено, що у адвоката є право на надання правничої допомоги ОСОБА_2 у судах, проте усупереч вимогам підпункту 12.4 пункту 12 Положення про ордер на надання правничої (правової) допомоги, затвердженого рішенням Ради адвокатів України від 12 квітня 2019 року № 41, в ордері не зазначено конкретної назви судового органу, в якому надається правнича допомога адвокатом), а тому цей ордер не є документом, що підтверджує повноваження адвоката Івасюка І. І. на представництво інтересів ОСОБА_2 у Чернівецькому апеляційному суді, зокрема й на подання апеляційної скарги від імені відповідача.

У зв`язку з наведеним апеляційний суд зробив висновок, що апеляційну скаргу ОСОБА_2 , подану від його імені адвокатом Івасюком І. І., потрібно визнати неподаною і повернути заявникові.

ІІ. АРГУМЕНТИ УЧАСНИКІВ СПРАВИ

Короткий зміст вимог касаційної скарги

Від імені ФОП ОСОБА_2 адвокат Івасюк І. Г. 12 грудня 2022 року із застосуванням системи «Електронний суд» подав до Верховного Суду касаційну скаргу, у якій просить скасувати ухвалу Чернівецького апеляційного суду від 04 листопада 2022 року про повернення апеляційної скарги, справу передати для продовження розгляду до суду апеляційної інстанції.

Узагальнені доводи особи, яка подала касаційну скаргу

Заявник, наполягаючи на тому, що оскаржувана ухвала суду апеляційної інстанції постановлена з порушенням норм процесуального права і неправильним застосуванням норм матеріального права, визначив як підстави касаційного оскарження цього судового рішення те, що:

- суд апеляційної інстанції в оскаржуваному рішенні застосував норми права без урахування правових висновків, викладених у постанові Верховного Суду від 10 лютого 2022 року у справі № 560/11791/21, відповідно до яких представник учасника справи може подавати на підтвердження своїх повноважень довіреність або ордер в електронній формі, підписані електронним підписом;

- суд апеляційної інстанції в оскаржуваній ухвалі посилався на постанову Верховного Суду від 12 листопада 2020 року у справі № 755/19318/19 (провадження № 61-8690св20), ухвали від 23 липня 2019 року у справі № 200/14781/18-а, від 24 листопада 2021 року у справі № 522/12425/21), правовідносини у яких не є релевантними до правовідносин, які виникли у справі № 713/2857/21.

Узагальнений виклад позиції інших учасників справи

Відзив на касаційну скаргу ОСОБА_2 від позивачки до Верховного Суду не надходив.

ІІІ. ВІДОМОСТІ ПРО РУХ СПРАВИ У СУДАХ КАСАЦІЙНОЇ ІНСТАНЦІЇ ТА МЕЖІ РОЗГЛЯДУ СПРАВИ СУДОМ

Відповідно до протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 12 грудня 2022 року цивільну справу № 713/2857/21 (провадження № 61-12392ск22) призначено судді-доповідачеві Бурлакову С. Ю.

Ухвалою від 14 грудня 2022 року Верховний Суд залишив без руху касаційну скаргу та надав заявнику строк для усунення її недоліків.

Заявник 03 січня 2023 року із застосування системи «Електронний суд» подав до Верховного Суду заяву про усунення недоліків касаційної скарги разом із доказами на підтвердження поважності причин пропуску строку касаційного оскарження.

Відповідно до розпорядження заступника керівника апарату Верховного Суду від 26 січня 2023 року № 124/о226-23 «Про призначення повторного автоматизованого розподілу судової справи», у зв`язку з відрядженням судді Касаційного цивільного суду у складі Верховного Суду Бурлакова С. Ю. до Вищої ради правосуддя, призначено повторний автоматизований розподіл судових справ, зокрема справи № 713/2857/21

(провадження № 61-12392ск22).

Згідно з протоколом повторного автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 26 січня 2023 року зазначену справу призначено

судді-доповідачеві Погрібному С. О.

Ухвалою від 03 лютого 2023 року Верховний Суд відкрив касаційне провадження за касаційною скаргою ОСОБА_2 та витребував матеріали справи № 713/2857/21 із суду першої інстанції для розгляду касаційної скарги.

ІV. ПОЗИЦІЯ ВЕРХОВНОГО СУДУ

Отримавши матеріали цивільної справи, під час підготовки справи до касаційного розгляду Верховний Суд виявив, що провадження за касаційною скаргою відкрито помилково, оскільки скаргу подано особою, яка не мала права її підписувати, тому Верховний Суд зробив висновок про закриття касаційного провадження у справі з огляду на таке.

Сторона, третя особа, а також особа, якій законом надано право звертатися до суду в інтересах іншої особи, може брати участь у судовому процесі особисто (самопредставництво) та (або) через представника (частина перша статті 58 ЦПК України).

Представником у суді може бути адвокат або законний представник (частина перша статті 60 ЦПК України).

Повноваження адвоката як представника підтверджуються довіреністю або ордером, виданим відповідно до Закону України «Про адвокатуру і адвокатську діяльність» (частина четверта статті 62 ЦПК України).

Документи (в тому числі процесуальні документи, письмові та електронні докази тощо) можуть подаватися до суду, а процесуальні дії вчинятися учасниками справи в електронній формі з використанням Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи, за винятком випадків, передбачених цим Кодексом (частина п`ята статті 43 ЦПК України).

Процесуальні документи в електронній формі мають подаватися учасниками справи до суду з використанням Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи в порядку, визначеному Положенням про Єдину судову інформаційно-телекомунікаційну систему та/або положеннями, що визначають порядок функціонування її окремих підсистем (модулів) (частина шоста статті 43 ЦПК України).

Якщо документи подаються учасниками справи до суду або надсилаються іншим учасникам справи в електронній формі, такі документи скріплюються електронним підписом учасника справи (його представника) (абзац перший частини восьмої статті 43 ЦПК України).

У разі подання представником заяви по суті справи в електронній формі він може додати до неї довіреність або ордер в електронній формі, підписані електронним підписом відповідно до Положення про Єдину судову інформаційно-комунікаційну систему та/або положень, що визначають порядок функціонування її окремих підсистем (модулів) (частина сьома статті 62 ЦПК України).

Єдина судова інформаційно-телекомунікаційна система (ЄСІТС) - це сукупність інформаційних та телекомунікаційних підсистем (модулів), які забезпечують автоматизацію визначених законодавством та цим Положенням процесів діяльності судів, органів та установ в системі правосуддя, включаючи документообіг, автоматизований розподіл справ, обмін документами між судом та учасниками судового процесу, фіксування судового процесу та участь учасників судового процесу у судовому засіданні в режимі відеоконференції, складання оперативної та аналітичної звітності, надання інформаційної допомоги суддям, а також автоматизацію процесів, які забезпечують фінансові, майнові, організаційні, кадрові, інформаційно-телекомунікаційні та інші потреби користувачів ЄСІТС (пункт 3 Положення про порядок функціонування окремих підсистем (модулів) Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи, затвердженого рішенням Вищої ради правосуддя 17 серпня 2021 року № 1845/0/15-21, далі - Положення).

Положення визначає порядок функціонування в судах та органах системи правосуддя окремих підсистем (модулів) ЄСІТС, зокрема підсистем «Електронний кабінет», «Електронний суд» та підсистеми відеоконференцзв`язку; порядок вчинення процесуальних дій в електронній формі з використанням таких підсистем; особливості використання в судах та органах системи правосуддя іншого програмного забезпечення в перехідний період до початку функціонування ЄСІТС у складі всіх підсистем (модулів) (пункт 2 Положення).

Підсистема «Електронний суд» (Електронний суд) - підсистема ЄСІТС, що забезпечує можливість користувачам у передбачених законодавством випадках відповідно до наявних технічних можливостей підсистеми ЄСІТС реалізованого функціоналу створювати та надсилати в електронному вигляді процесуальні чи інші документи до суду, інших органів та установ у системі правосуддя, а також отримувати інформацію про стан і результати розгляду таких документів чи інші документи (абзац перший пункту 24 Положення).

Інструкція користувача Електронного суду розробляється адміністратором ЄСІТС та розміщується на вебсторінці технічної підтримки користувачів ЄСІТС за вебадресою https://wiki.court.gov.ua (абзац другий пункту 24 Положення).

Відповідно до підпункту 11.1.8 Інструкції користувача підсистеми «Електронний суд» ЄСІТС, затвердженої наказом Державного підприємства «Центр судових сервісів» від 22 вересня 2021 року № 74-ОД (далі - Інструкція), користувачі, які підтвердили свої повноваження адвоката (розділ 8 цієї Інструкції), мають можливість видати ордер на конкретну справу для отримання доступу до документів у справі та загальний ордер (без вказання номера справи), який спрощує та прискорює процес подачі заяв до суду.

Для створення ордера потрібно виконати такі дії: перейти до пункту меню «довіреності»; натиснути кнопку «створити ордер»; для надання ордера на конкретну справу на прикладі створення ордера для фізичної особи - заповнити обов`язкові поля; якщо номера договору немає, зазначити у відповідному полі «без номера»; встановити відмітку «справа»; у разі відсутності РНОКПП/ЄДРПОУ зазначеної фізичної/юридичної особи у базі даних суду або у випадку його некоректного внесення, користувач не може створити ордер. Цей функціонал перевіряє наявність учасника в зазначеній справі та коректність внесеного РНОКПП/ЄДРПОУ (підпункт 11.1.9 Інструкції).

У випадку наявності у користувача зареєстрованого кабінету Електронного суду ордер створити неможливо. В такому випадку користувач повинен надати адвокату доступ до справи за допомогою функціоналу довіреностей. Створений ордер можна переглянути, натиснувши на відповідну кнопку. Вікно перегляду відкриється у новій вкладці. Для надання загального ордера кроки будуть ідентичні, без встановленої відмітки «Справа» (підпункт 11.1.10 Інструкції).

При подачі заяви на першому кроці з`явиться новий пункт «Електронний ордер». Потрібно встановити позначку та обрати у переліку необхідний ордер. На кроці «Заявник» всі дані стосовно заявника автоматично заповнюються інформацією, яка була попередньо зазначена в ордері (підпункт 11.1.12 Інструкції).

Обраний на початку формування заяви ордер буде автоматично завантажено до додатків сформованої заяви (підпункт 11.1.13 Інструкції).

Електронні довіреності та ордери надаються та оформлюються засобами підсистеми «Електронний суд» відповідно до вимог Закону України «Про електронні документи та електронний документообіг» та їх юридична сила не може бути заперечена виключно через те, що вони мають електронну форму (підпункт 11.1.14 Інструкції).

Електронні документи створюються із застосуванням вбудованого текстового редактора шляхом заповнення форм документів, передбачених Інструкцією користувача Електронного суду, підписуються кваліфікованим електронним підписом (підписами) його підписувача (підписувачів) та надсилаються засобами відповідної підсистеми ЄСІТС (пункт 26 Положення).

Системний аналіз наведених правових норм та технічних правил дає підстави для висновку, що адвокат на підставі електронного ордера, сформованого у підсистемі «Електронний суд», має право звертатися від імені та в інтересах довіреної особи (учасника справи) із відповідними заявами та клопотаннями.

Водночас, вирішуючи питання обсягу наданих повноважень адвокатові як представнику учасника справи, потрібно враховувати, що електронний ордер у підсистемі «Електронний суд» формується на підставі паперового ордера, а отже, має відповідати йому щодо обсягу повноважень адвоката на представництво інтересів довіреної особи (учасника справи) у межах відповідної судової справи.

Так, обов`язковим полем, яке заповнюється адвокатом під час створення електронного ордера через підсистему «Електронний суд», є зазначення ордера, на підставі якого видається електронний ордер.

Тож об`єм повноважень представника, у тому числі орган, у якому надається правова допомога, визначаються безпосередньо у паперовому ордері, та електронний ордер, сформований у підсистемі «Електронний суд», має відповідати такому складеному паперовому ордеру.

Зазначення у електронному ордері, сформованому через підсистему «Електронний суд», що він виданий на підставі іншого ордера, переконливо доводить, що такий електронний ордер не є самодостатньою підставою для виникнення у адвоката повноважень на представництво інтересів особи, якій надається правова допомога. Первісно повноваження у певних обсязі та межах виникають у представника на підставі паперового ордера, якому безумовно має відповідати й електронний ордер, сформований у підсистемі «Електронний суд», на підставі якого адвокат може представляти інтереси учасника справи у підсистемі «Електронний суд».

Та обставина, що у електронному ордері, сформованому у підсистемі «Електронний суд», зазначається про представництво інтересів довіреної особи у судах, не спростовує наведених висновків Верховного Суду, адже електронний ордер, сформований у підсистемі «Електронний суд», формується із застосуванням вбудованого текстового генератора без можливості довільного формування тексту ордера, а шляхом заповнення форм, передбачених Інструкцією.

Верховний Суд встановив, що у справі, яка переглядається, касаційну скаргу в інтересах ОСОБА_2 підписано адвокатом Івасюком І. Г., до касаційної скарги додано ордер на надання правничої (правової) допомоги, сформований адвокатом у підсистемі «Електронний суд» 18 лютого 2022 року.

Цей ордер створений на підстав ордера серії СЕ № 1039519, виданого на підставі договору про надання правової допомоги/доручення органу (установи), уповноваженого законом на надання безоплатної правової допомоги від 02 лютого 2022 року (б/н).

Відповідно до ордера серії СЕ № 1039519 ОСОБА_2 уповноважив адвоката Івасюка І. Г. на представництво його інтересів та надання йому правової допомоги у суді першої інстанції - Вижницькому районному суді Чернівецької області.

За викладених обставин обґрунтованим є висновок, що касаційну скаргу, подану в інтересах ОСОБА_3 , підписано особою, яка не мала права її підписувати, адже повноваження адвоката Івасюка І. Г. на надання правової допомоги відповідачеві обмежені здійсненням таких повноважень у справі виключно у суді першої інстанції.

Верховний Суд у таких висновках врахував, що за своєю суттю підписання та/або подання касаційної скарги є процесуальною формою реалізації повноважень з представництва, а тому має здійснюватися за умови наділення учасником справи свого представника такими повноваженнями.

Оскільки у ордері серії СЕ № 1039519 не передбачено повноважень на представництво адвокатом Івасюком І. Г. інтересів ФОП ОСОБА_2 у Верховному Суді, тому обґрунтованим є висновок, що касаційну скаргу в інтересах ОСОБА_2 підписано та подано неповноважним представником, а тому касаційне провадження у справі підлягає закриттю на підставі пункту 2 частини першої статті 396 ЦПК України.

У пункті 2 частини першої статті 396 ЦПК України передбачено, що суд касаційної інстанції закриває касаційне провадження, якщо після відкриття касаційного провадження виявилося, що касаційну скаргу не підписано, подано особою, яка не має процесуальної дієздатності, або підписано особою, яка не має права її підписувати.

Про закриття касаційного провадження суд касаційної інстанції постановляє ухвалу (частина друга статті 396 ЦПК України).

Верховний Суд наголошує, що, встановивши підстави для закриття касаційного провадження, Суд не має досліджувати та надавати оцінку доводам та вимогам касаційної скарги, адже касаційне провадження Суд відкрив за касаційною скаргою, поданою та підписаною особою, яка не мала на це повноважень, а тому єдиним наслідком є закриття касаційного провадження у справі. Тож законність та обґрунтованість оскарженої ухвали апеляційного суду у межах цього касаційного провадження не підлягає з`ясуванню та перевірці судом.

Керуючись статтями 260, 396 ЦПК України, Верховний Суд у складі колегії суддів Першої судової палати Касаційного цивільного суду

УХВАЛИВ:

Закрити касаційне провадження у справі за позовом ОСОБА_1 до фізичної особи-підприємця ОСОБА_2 про стягнення середнього заробітку за час затримки розрахунку при звільненні, за касаційною скаргою фізичної особи-підприємця ОСОБА_2 , поданою адвокатом Івасюком Ігорем Георгійовичем, на ухвалу Чернівецького апеляційного суду від 04 листопада 2022 року

Ухвала суду касаційної інстанції набирає законної сили з моменту її прийняття, є остаточною і оскарженню не підлягає.

Судді С. О. Погрібний

І. Ю. Гулейков

О. В. Ступак