УХВАЛА

08 травня 2023 року

м.Харків

Справа № 639/1953/23

провадження 2-з/639/23/23

Суддя Жовтневого районного суду м. Харкова Єрмоленко В.Б., розглянувши в порядку письмового провадження заяву ОСОБА_1 про забезпечення позову у цивільній справі за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , третя особа- приватний нотаріус Харківського міського нотаріального округу Харківської області Луніна Тетяна Анатоліївна, про визнання договору позики грошових коштів та договору іпотеки неукладеними та недійсними,-

ВСТАНОВИВ:

До Жовтневого районного суду м. Харкова надійшла позовна заява ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , третя особа- приватний нотаріус Харківського міського нотаріального округу Харківської області Луніна Т.А., про визнання договору позики грошових коштів та договору іпотеки неукладеними та недійсними. Разом з позовною заявою до суду надійшла заява ОСОБА_1 про забезпечення позову, в якій просить суд: накласти арешт на об`єкт житлової нерухомості- квартиру кв. АДРЕСА_1 , власником якої є ОСОБА_1 (реєстраційний номер свідоцтва про право власності 6-21-323131-Ц2 від 17.02.2021, реєстраційний номер об`єкта нерухомого майна- 101, номер запису про право власності 40715993), заборонити вчинення реєстраційних дій щодо зазначеної квартири, а також заборонити вчиняти дії щодо реєстрації громадян, відчуження або інші дії , спрямовані на реалізацію права володіння та права власності на квартиру.

В обґрунтування заяви зазначено, що 03.02.2021 між ОСОБА_1 та ОСОБА_2 було укладено договір позики грошових коштів у сумі 165 600, 00 грн. (що є еквівалентом 5900 доларів США), який посвідчений приватним нотаріусом Харківського міського нотаріального округу Харківської області Луніною Т.А., реєстровий №260. В забезпечення виконання договору позики 02.03.2021 між сторонами було укладено договір іпотеки, предметом якого є кв. АДРЕСА_1 , власником якої є позивач, який посвідчений приватним нотаріусом Харківського міського нотаріального округу Харківської області Луніною Т.А., реєстровий №466. Пізніше ОСОБА_2 надіслав ОСОБА_1 повідомлення про порушення основного зобов`язання та вимогу про усунення порушення, в якому сума заборгованості була більшою та складає 865 200,00 грн., та попередження, що у разі невиконання даної вимоги, він прийме рішення про звернення стягнення на предмет іпотеки. ОСОБА_1 посилається на те, що ні до укладення договору позики, ні після його укладення, гроші позичальнику передані не були, відповідач скористався скрутним становищем і довірою позивача з метою заволодіння нерухомим майном, яке нележить їй на праві власності. Відповідач може здійснити відчуження квартири, що може призвести до неможливості примусового виконання судового рішення в майбутньому, існує небезпека заподіяння шкоди правам та інтересам позивача.

Суд, перевіривши матеріали справи та заяву щодо вжиття заходів забезпечення позову, вважає, що заява ОСОБА_1 підлягає частковому задоволенню, виходячи з наступного.

За приписами частин 1-2 статті 149 ЦПК України суд за заявою учасника справи має право вжити передбачені статтею 150 цього Кодексу заходи забезпечення позову. Забезпечення позову допускається як до пред`явлення позову, так і на будь-якій стадії розгляду справи, якщо невжиття таких заходів може істотно ускладнити чи унеможливити виконання рішення суду або ефективний захист, або поновлення порушених чи оспорюваних прав або інтересів позивача, за захистом яких він звернувся або має намір звернутися до суду.

Аналіз статті 149 ЦПК України дає підстави вважати, що вжиття заходів забезпечення позову є правом, а не обов`язком суду у разі, якщо існують обставини, що можуть ускладнити виконання рішення в майбутньому.

Згідно з роз`ясненнями, які містяться в п. 4 постанови Пленуму Верховного Суду України № 9 від 22 грудня 2006 року «Про практику застосування судами цивільного процесуального законодавства при розгляді заяв про забезпечення позову», розглядаючи заяву про забезпечення позову, суд (суддя) має з врахуванням доказів, наданих позивачем на підтвердження своїх вимог, пересвідчитися, зокрема, в тому, що між сторонами дійсно виник спір та існує реальна загроза невиконання чи утруднення виконання можливого рішення суду про задоволення позову; з`ясувати обсяг позовних вимог, дані про особу відповідача, а також відповідність виду забезпечення позову, який просить застосувати особа, котра звернулася з такою заявою, позовним вимогам.

Отже, заходи забезпечення позову за своєю правовою суттю є гарантією забезпечення інтересів позивача у майбутньому при реалізації судового рішення.

Відповідно до принципу пропорційності у цивільному судочинстві суд визначає в межах, встановлених ЦПК України, порядок здійснення провадження враховуючи: завдання цивільного судочинства; забезпечення розумного балансу між приватними й публічними інтересами; особливості предмета спору; ціну позову; складність справи; значення розгляду справи для сторін, час, необхідний для вчинення тих чи інших дій, розмір судових витрат, пов`язаних із відповідними процесуальними діями (ст. 11 ЦПК України).

Забезпечення позову по суті є тимчасовим обмеженням суб`єктивних прав, свобод та інтересів відповідача або пов`язаних із ним інших осіб в інтересах забезпечення реалізації в майбутньому актів правосуддя і задоволених вимог позивача (заявника). Зазначені обмеження встановлює суд в ухвалі, вони діють до заміни судом виду забезпечення позову або скасування заходів забезпечення позову.

П. 5.4. договору іпотеки №466, який укладено 02.03.2021 між ОСОБА_1 та ОСОБА_2 , передбачено, що у разі невиконання іпотекодавцем вимог, зазначених в повідомленні про порушення основного зобов`язання, іпотекодержатель може здійснити звернення стягнення на предмет іпотеки.

На підставі п.1,2 ч.1 ст.150 ЦПК України, позов може забезпечуватися накладенням арешту на майно, що належить відповідачеві, забороною вчиняти певні дії. Як вбачається з позовної заяви, предметом позову є визнання договору позики грошових коштів та договору іпотеки неукладеними та недійсними, тому спосіб забезпечення позову у вигляді заборони відчуження квартири суд вважає співмірним із заявленими позивачем вимогами та таким, який не обмежує право власника на користування належним йому майном.

Дослідивши заяву про забезпечення позову, дотримуючись принципів здійснення цивільного судочинства, враховуючи співмірність заходів забезпечення позову із заявленими позовними вимогами, беручи до уваги умови договору іпотеки, суд приходить до висновку, що є достатні підстави вважати, що невжиття заходів забезпечення позову шляхом заборони відчуження квартири, може утруднити чи зробити неможливим у подальшому виконання рішення суду, а відтак заява позивача про забезпечення позову підлягає частковому задоволенню.

За положеннями до ч. 1 та ч. 2 ст. 157 ЦПК України ухвала суду про забезпечення позову має відповідати вимогам до виконавчого документа, встановленим законом. Така ухвала підлягає негайному виконанню з дня її постановлення незалежно від її оскарження і відкриття виконавчого провадження. Примірник ухвали про забезпечення позову залежно від виду вжитих заходів одночасно з направленням заявнику направляється судом для негайного виконання всім особам, яких стосуються заходи забезпечення позову і яких суд може ідентифікувати, а також відповідним державним та іншим органам для вжиття відповідних заходів.

Керуючись ст.ст.149,150,153 ЦПК України, суд,-

УХВАЛИВ:

Заяву ОСОБА_1 про забезпечення позову у цивільній справі за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , третя особа- приватний нотаріус Харківського міського нотаріального округу Харківської області Луніна Тетяна Анатоліївна, про визнання договору позики грошових коштів та договору іпотеки неукладеними та недійсними задовольнити частково.

Накласти заборону на відчуження квартири АДРЕСА_1 , яка належить на праві приватної власності ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , паспорт НОМЕР_1 , РНОКПП НОМЕР_2 (реєстраційний номер об`єкта нерухомого майна- 101, номер запису про право власності 40715993).

В іншій частині вимог - відмовити.

Ухвала про забезпечення позову підлягає негайному виконанню у порядку, встановленому для виконання судових рішень.

Ухвалу направити компетентним органам для відповідної реєстрації.

Відповідно до ч. 2 ст. 261 ЦПК України ухвали, що постановлені судом поза межами судового засідання набирають законної сили з моменту їх підписання суддею.

Ухвала може бути оскаржена в апеляційному порядку безпосередньо до Харківського апеляційного суду шляхом подачі апеляційної скарги протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення.

Учасник справи, якому ухвала суду не була вручена у день її проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Оскарження ухвали про забезпечення позову не зупиняє її виконання.

Веб-адреса цього документу у Єдиному державному реєстрі судових рішень http://reyestr.court.gov.ua/ з посиланням на номер справи.

Найменування сторін:

ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , паспорт НОМЕР_1 , РНОКПП НОМЕР_2 , зареєстроване місце проживання: АДРЕСА_2 .

ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , паспорт НОМЕР_3 , НОМЕР_4 , зареєстроване місце проживання: АДРЕСА_3 .

Суддя В. Б. Єрмоленко