Справа № 753/6654/22
Апеляційне провадження №22-ц/824/8932/2023
У Х В А Л А

03 травня 2023 року Київський апеляційний суд у складі судді Журби С.О., вирішуючи питання про відкриття апеляційного провадження за апеляційною скаргою ОСОБА_1 на заочне рішення Дарницького районного суду міста Києва від 26 липня 2022 року у справі за позовом Державного підприємства «Українська геологічна компанія» до ОСОБА_1 про стягнення плати за проживання в гуртожитку,

В С Т А Н О В И В:

Заочним рішенням Дарницького районного суду міста Києва від 26 липня 2022 року позов задоволено. Повний текст рішення складено 26.07.2022 року.

У січні 2023 року ОСОБА_1 звернулась до суду із заявою про перегляд заочного рішення. Ухвалою Дарницького районного суду міста Києва від 06 лютого 2023 року в задоволенні заяви відповідача про перегляд вказаного заочного рішення суду відмовлено.

Не погоджуючись з вказаним рішенням суду, 18.04.2023 року відповідач подала апеляційну скаргу, в якій просить оскаржуване рішення скасувати.

Дослідивши матеріали справи, суд приходить до висновку, що апеляційна скарга підлягає залишенню без руху з огляду на наступне:

Відповідно до вимог ст. 354 ЦПК України апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частину судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

У відповідності до положень ст.ст. 284, 287 ЦПК України заочне рішення може бути переглянуте судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача. Заяву про перегляд заочного рішення може бути подано протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Учасник справи, якому повне заочне рішення суду не було вручене у день його проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на подання заяви про його перегляд - якщо така заява подана протягом двадцяти днів з дня вручення йому повного заочного рішення суду. У разі залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення заочне рішення може бути оскаржене в загальному порядку. У цьому разі строк на апеляційне оскарження рішення починає відраховуватися з дати постановлення ухвали про залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення.

З матеріалів справи вбачається, що оскаржуване заочне рішення було винесено 26 липня 2022 року, ухвалою Дарницького районного суду міста Києва від 06 лютого 2023 року в задоволенні заяви відповідача про перегляд вказаного заочного рішення суду відмовлено, апеляційну скаргу було подано 18.04.2023 року.

Апелянт в своїй апеляційній скарзі зазначає, що копію ухвали Дарницького районного суду міста Києва від 06 лютого 2023 року вона отримала поштою 20.03.2023 року, відтак вважає, що строк на апеляційне оскарження нею не був пропущений.

Дослідивши подану апеляційну скаргу апеляційний суд вражає, що апелянтом було пропущено строк на апеляційне оскарження з огляду на наступне:

З матеріалів справи вбачається, що у січні 2023 року ОСОБА_1 звернулась до суду із заявою про перегляд заочного рішення.

Ухвалою Дарницького районного суду міста Києва від 06 лютого 2023 року у задоволені заяви про перегляд заочного рішення відмовлено.

ОСОБА_1 декілька разів повторно зверталась до суду із заявами про перегляд заочного рішення, зокрема 24.02.2023 року, 28.02.2023 року, 06.03.2023 року, 13.03.2023 року. Ухвалами Дарницького районного суду від 28.02.2023 року, 06.03.2023 року, 14 березня 2023 року було відмовлено у прийнятті та повернуто вищевказані заяви заявникові.

23.03.2023 року ОСОБА_1 звернулась до суду першої інстанції із заявою про роз`яснення змісту заочного рішення суду.

Ухвалою Дарницького районного суду міста Києва від 29 березня 2023 року вищевказану заяву повернуто заявнику.

З огляду на вищевказане, ОСОБА_1 про наявність ухвали суду про відмову у задоволенні заяви про перегляд вказаного заочного рішення дізналась раніше, ніж 20.03.2023 року, як вона зазначає в своїй апеляційній скарзі, оскільки матеріали справи містять докази повторних звернень відповідача до суду із заявами про перегляд заочного рішення, а також заяву про скасування ухвали суду від 06 лютого 2023 року про відмову у задоволенні заяви відповідача про перегляд заочного рішення (а.с. 101) та заяву про роз`яснення змісту заочного рішення суду.

З урахуванням викладеного, апеляційний суд приходить до висновку про те, що апелянтом пропущено строк на апеляційне оскарження рішення суду першої інстанції та не наведено обґрунтованих підстав для поновлення такого строку.

Як вже було зазначено вище, про наявність ухвали про відмову у задоволенні заяви відповідача про перегляд заочного рішення апелянт дізналась раніше ніж 20.03.2023 року, оскільки матеріали справи містять відомості про вчинення ОСОБА_1 процесуальних дій, які пов`язані з вищевказаною заяво. В свою чергу апеляційний суд зазначає, що такі свої дії апелянт не могла вчиняти без попереднього ознайомлення як з текстом оскаржуваного заочного рішення, так і з текстом ухвали суду про відмову у задоволенні заяви відповідача про перегляд заочного рішення, що додатково підтверджує факт ознайомлення апелянта з такою ухвалою раніше ніж 20.03.2023 року.

Європейський суд з прав людини в рішенні від 07 липня 1989 року у справі «Юніон Аліментаріа Сандерс С.А. проти Іспанії» зазначив, що заявник зобов`язаний демонструвати готовність брати участь на всіх етапах розгляду, що стосується безпосереднього, утримуватись від використання прийомів, які пов`язані із зволіканням у розгляді справи, а також максимально використовувати всі засоби внутрішнього законодавства для прискорення процедури слухання.

У постанові Верховного Суду у складі Об`єднаної палати Касаційного цивільного суду від 14.12.2020 року в справі № 521/2816/15-ц (провадження № 61-14230сво18) зроблено висновок про те, що: «апеляційний суд при вирішенні питання про поновлення строку на апеляційне оскарження має мотивувати свій висновок про наявність поважних причин на поновлення строку на апеляційне оскарження. Сама по собі вказівка про те, що є поважні причини для поновлення строку для апеляційного оскарженні не є належним мотивуванням поновлення строку на апеляційне оскарження. Безпідставне поновлення строку на оскарження судового рішення, що набрало законної сили, зокрема у разі вказівки тільки про наявність поважних причин, є порушенням вимог статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод».

В силу вимог ч. 1 ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, кожен при вирішенні судом питання щодо його цивільних прав та обов`язків має право на судовий розгляд упродовж розумного терміну. Обов`язок швидкого здійснення правосуддя покладається, в першу чергу, на відповідні державні судові органи. Розумність тривалості судового провадження оцінюється в залежності від обставин справи та з огляду на складність справи, поведінки сторін, предмету спору. Нездатність суду ефективно протидіяти недобросовісно створюваним учасниками справи перепонам для руху справи є порушенням ч. 1 ст. 6 даної Конвенції. Така позиція викладена в рішенні Європейського суду з прав людини від 08.11.2005 року у справі «Смірнова проти України».

Практика Європейського суду з прав людини також свідчить про те, що право на звернення до суду не є абсолютним і може бути обмеженим, в тому числі і встановленням процесуальних строків (справа «Стаббігс на інші проти Великобританії», справа «Девеер проти Бельгії»). Зважаючи на викладене, апеляційна скарга підлягає залишенню без руху з наданням апелянту строку для зазначення підстав для поновлення такого строку.

У відповідності до положень ч. 3 та ч.4 ст. 357 ЦПК України апеляційна скарга залишається без руху, якщо вона подана після закінчення встановлених законом строків, і особа, яка її подала, не порушує питання про поновлення цього строку або якщо підстави, вказані нею у заяві, визнані неповажними. Якщо заяву не буде подано особою в зазначений строк або вказані нею підстави для поновлення строку на апеляційне оскарження будуть визнані неповажними, суд відмовляє у відкритті апеляційного провадження.

Дослідивши матеріали справи, суд приходить до висновку, що апеляційна скарга також підлягає залишенню без руху й з огляду на наступне:

У відповідності до положень ч. 4 ст. 356 ЦПК України до апеляційної скарги мають бути додані документи, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, які підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону. В той же час вказані вимоги закону в даному випадку виконані не були.

Відповідно до ч. 2, п. 6 ст. 4 Закону України «Про судовий збір» за подання апеляційної скарги на рішення суду ставка судового збору становить 150 відсотків ставки, що підлягала сплаті при поданні позовної заяви, іншої заяви і скарги.

Апелянт оскаржує рішення в повному обсязі. При поданні позову підлягав сплаті судовий збір у розмірі 2 481, 00 грн. При поданні апеляційної скарги на дане рішення необхідно сплатити 3 721, 50 грн. (2 481, 00 грн. ? 150%). За таких умов, апелянту слід надати до суду документи, що підтверджують наявність підстав для звільнення від обов`язку сплати судового збору або сплатити 3 721, 50 грн. судовогозбору за подання апеляційної скарги за наступними реквізитами:

отримувач коштів - ГУК у м. Києві/Солом`ян. р-н/22030101;

код отримувача (код за ЄДРПОУ) 37993783;

банк отримувача: Казначейство України (ЕАП);

код банку отримувача (МФО): 899998;

рахунок отримувача: 0026010

код класифікації доходів бюджету: 22030101.

Документ про сплату судового збору має містити відомості про те, за яку саме позовну заяву (заяву, скаргу, дію) сплачується судовий збір, з відміткою про дату виконання платіжного доручення. Підтвердження сплати судового збору (доплату) необхідно подати до Київського апеляційного суду.

Відповідно до положень ст. 357 ЦПК України, до апеляційної скарги, яка оформлена з порушенням вимог, встановлених ст. 356 ЦПК України, застосовуються положення ст. 185 ЦПК України, яка передбачає залишення заяви/скарги без руху з наданням строку для усунення виявлених судом недоліків. Якщо у визначений судом строк недоліки заяви/скарги будуть виправлені, заява/скарга вважається поданою в день первісного її подання до суду. Якщо заявник/апелянт не усуне недоліки заяви/скарги у строк, встановлений судом, заява/скарга вважається неподаною і повертається такій особі.

На підставі викладеного та керуючись ст. 185, 356, 357 ЦПК України,

У Х В А Л И В :

Апеляційну скаргу ОСОБА_1 на заочне рішення Дарницького районного суду міста Києва від 26 липня 2022 року залишити без руху, надавши строк для усунення виявлених в ній недоліків протягом десяти календарних днів з дня отримання ухвали суду.

Роз`яснити особі, яка подала апеляційну скаргу, що у випадку, якщо протягом десяти календарних днів з дня отримання ухвали суду не буде подано заяву із зазначенням підстав для поновлення строку на апеляційне оскарження або вказані в ній підстави для поновлення строку на апеляційне оскарження будуть визнані неповажними, суд відмовляє у відкритті апеляційного провадження.

Роз`яснити особі, яка подала апеляційну скаргу, що у випадку неусунення у встановлений термін виявлених судом недоліків, апеляційна скарга буде вважатись неподаною та такою, що підлягає поверненню.

Ухвала набирає законної сили з дня її постановлення, оскарженню в касаційному порядку не підлягає.

Суддя: С.О. Журба