Провадження № 22-ц/801/1766/2023
Головуючий у суді 1-ї інстанції Бойко В. М.
Доповідач:Матківська М. В.
УХВАЛА

15 серпня 2023 рокуСправа № 127/13441/21м. Вінниця

Вінницький апеляційний суд у складі:

судді-доповідача Матківської М. В.

суддів: Войтка Ю. Б., Міхасішина І. В.

вирішуючи питання про відкриття апеляційного провадження за апеляційною скаргою представника відповідача ОСОБА_1 адвоката Шеремет Галини Анатоліївни,

на рішення Вінницького міського суду Вінницької області від 25 травня 2023 року у справі за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості за договором позики,

встановив:

До Вінницького апеляційного суду надійшла апеляційна скарга представника відповідача ОСОБА_1 адвоката Шеремет Г. А., підписана нею 28 липня 2023 року, на рішення Вінницького міського суду Вінницької області від 25 травня 2023 року у цивільній справі № 127/13441/21.

Запитом Вінницького апеляційного суду від 31 липня 2023 року витребувано матеріали цивільної справи № 127/13441/21.

01 серпня 2023 року на адресу Вінницького апеляційного суду надійшла цивільна справа № 127/13441/21

Ухвалою Вінницького апеляційного суду від 02 серпня 2023 року апеляційну скаргу представника відповідача ОСОБА_1 адвоката Шеремет Г. А. залишено без руху та роз`яснено особі, яка подала апеляційну скаргу, право звернутись до апеляційного суду із заявою про поновлення строку на апеляційне оскарження рішення суду, у якій зазначити та додати до заяви відповідно інші докази, що підтверджують поважність пропуску строку оскарження рішення суду.

На виконання ухвали Вінницького апеляційного суду від 02 серпня 2023 року представником відповідача ОСОБА_1 адвокатом Шеремет Г. А. подано заяву про поновлення строку на апеляційне оскарження. Заява мотивована тим, що у справі відсутні жодні підтвердження відправлення їй копії повного тексту оскаржуваного рішення. Вказує, що під час проголошення рішення Вінницького міського суду Вінницької області від 25 травня 2023 року вона присутньою не була, оскільки брала участь в судовому засіданні у кримінальній справі в Вінницькому апеляційному суді. Вважає, що оскільки апеляційну скаргу було подано в межах тридцяти днів з дня вручення їй повного тексту рішення першої інстанції, то строк пропущено з поважних причин і він підлягає поновленню.

Відповідно до ч. 1 ст. 354 ЦПК України апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів, а якщо у судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Учасник справи, якому повне рішення суду не було вручено у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження: на рішення суду якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду (частина 2 статті 354 ЦПК України).

У статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод проголошено право на справедливий судовий розгляд.

Одним з елементів справедливого судового розгляду є принцип правової визначеності прав і обов`язків сторін спору та неможливість безпідставного поновлення пропущеного процесуального строку для оскарження рішення суду, що набрало законної сили, лише з метою його скасування на шкоду інтересам іншого учасника процесу.

Із практики Європейського Суду з прав людини випливає, що судовий розгляд визнається справедливим за умови забезпечення рівного процесуального становища сторін, що беруть участь у спорі. Вимагається, щоб кожній із сторін була надана розумна можливість представляти свою справу у такий спосіб, що не ставить її в суттєво менш сприятливе становище порівняно з опонентом.

Поновлення строку на апеляційне оскарження судового рішення, яке набрало законної сили, без доведеності поважності причин не забезпечувало б рівновагу між інтересами сторін та правову визначеність у цивільних правовідносинах, яка є складовою верховенства права, проголошеного статтею 8 Конституції України.

Апеляційний суд звертає увагу на те, що приймання участі адвоката Шеремет Г. А. в судовому засіданні у кримінальній справі в Вінницькому апеляційному суді 25 травня 2023 року, жодним чином не спростовує того факту, що представнику відповідача не було відомо про винесення оскаржуваного рішення, та не підтверджує реальної неможливості подачі апеляційної скарги у визначений законом строк.

Із матеріалів справи, інформації у комп`ютерній програмі «Д-3» та інформації із Єдиного державного реєстру судових рішень встановлено, що оскаржуване рішення суд першої інстанції ухвалив 25 травня 2023 року, повний текст судового рішення складено 05 червня 2023 року.

Також із матеріалів справи вбачається, що представник відповідача ОСОБА_1 адвокат Шеремет Г. А. приймала участь у судовому засіданні 24 травня 2023 року, у тому числі і у судових дебатах, по закінченні яких суд вийшов у нарадчу кімнату для складання судового рішення, повідомивши, що рішення буде оголошено 25 травня 2023 року о 10:00 год.

Суд першої інстанції виконав свій обов`язок щодо направлення копії рішення сторонам позивачу ОСОБА_2 та відповідачу ОСОБА_1 , про що свідчить супровідний лист від 05 червня 2023 року (а. с. 35).

Згідно особистого підпису представника відповідача ОСОБА_3 на поданій нею заяві від 26 червня 2023 року, копію оскаржуваного рішення нею отримано 30 червня 2023 року, тобто фактично в межах строку на апеляційне оскарження визначеного ч. 1 ст. 354 ЦПК України. Проте, у встановлений законом строк з невідомих причин адвокат апеляційну скаргу не подала, хоча з урахуванням юридичної обізнаності, досвіду та кваліфікації мала таку можливість.

Під час оцінки поважності причин пропуску строку слід звертати увагу не лише на об`єктивні, а й на суб`єктивні чинники, зокрема поведінку особи, що свідчить про її наміри реалізувати процесуальні права. Згідно з усталеною судовою практикою поважними визнаються обставини, які виникли або тривали протягом строку звернення до суду на оскарження, є об`єктивними, не залежать від дій особи і пов`язані з дійсними істотними перешкодами для своєчасного звернення до суду в конкретній справі.

Аналогічні висновки викладено у постанові Верховного Суду від 18 червня 2020 року у справі № 826/13606/16 (провадження № К/9901/4240/19).

Тому, апеляційний суд наголошує на тому, що посилання адвоката Шеремет Г. А., як на поважну причину пропуску строку на те, що їй, як представнику відповідача, не надсилалась копія оскаржуваного рішення, з урахуванням того факту, що заява про видачу копії рішення була подана в межах строку на апеляційне оскарження, визначеного ч. 1 ст. 354 ЦПК України, та особи скаржника, яка є адвокатом і повинна розуміти важливість дотримання процесуальних строків, є проявом надмірного формалізму з боку представника відповідача.

Матеріали справи не містять достатніх доказів неможливості подачі апеляційної скарги у тридцятиденний строк з дня складення повного судового рішення, а пропуск строку на апеляційне оскарження пов`язаний у більшій мірі з діями самого скаржника та легковажним ставленням до процесуальних строків як таких.

Право на доступ до правосуддя не є абсолютним і обмежене передусім встановленим строком звернення до суду. У свою чергу право на оскарження судового рішення також обмежене встановленим строком на апеляційне чи касаційне оскарження. Такий підхід обумовлений необхідністю дотримання іншого, не менш важливого принципу верховенства права, а точніше, одного з його елементів принципу правової визначеності.

Так, розуміючи важливість дотримання оптимального балансу між забезпеченням реалізації права особи на доступ до правосуддя та принципом правової визначеності, Європейський Суд з прав людини сформував правову позицію, відповідно до якої встановлення обмежень доступу до суду у зв`язку з пропуском строку звернення повинно застосовуватися з певною гнучкістю і без надзвичайного формалізму, воно не застосовується автоматично і не має абсолютного характеру; перевіряючи його виконання, слід звертати увагу на обставини справи (справи «Белле проти Франції», «Ільхан проти Туреччини», «Щокін проти України» тощо).

У рішенні Європейського суду з прав людини у справі «Пономарьов проти України» від 03 квітня 2008 року зазначено, що вирішення питання щодо поновлення строку на оскарження перебуває в межах дискреційних повноважень національних судів, однак такі повноваження не є необмеженими. Від судів вимагається вказувати підстави. Однією із таких підстав може бути, наприклад, неповідомлення сторін органами влади про прийняті рішення у їхній справі. Проте, навіть тоді можливість поновлення не буде необмеженою, оскільки сторони в розумні інтервали часу мають вживати заходів, щоб дізнатись про стан відомого їм судового провадження.

Поновлення процесуального строку зі спливом встановленого строку та за підстав, які не видаються переконливими може свідчити про порушення принципу юридичної визначеності.

Відповідно до положень ч. 4 ст. 357 ЦПК України якщо заяву про поновлення строку на апеляційне оскарження судового рішення не буде подано особою в зазначений строк або вказані нею підстави для поновлення строку на апеляційне оскарження будуть визнані неповажними, суд відмовляє у відкритті апеляційного провадження у порядку, встановленому статтею 358 цього Кодексу.

Згідно з п. 4 ч. 1 ст. 358 ЦПК України суд апеляційної інстанції відмовляє у відкритті апеляційного провадження у справі, якщо скаржником у строк, визначений судом, не подано заяву про поновлення строку на апеляційне оскарження або наведені підстави для поновлення строку на апеляційне оскарження визнані судом неповажними.

Виходячи із наведеного, колегія суддів вважає, що застосування процесуальних обмежень при апеляційному оскарженні рішення Вінницького міського суду Вінницької області від 25 травня 2023 року відповідає принципу юридичної визначеності і не може вважатись відмовою у доступі до правосуддя.

Крім того, відповідач не позбавлений можливості подати власну апеляційну скаргу у якій заявити клопотання про поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження та додати відповідні докази, що підтверджують поважність пропуску ним строку на оскарження рішення суду першої інстанції.

Суд зобов`язаний прийняти і розглянути апеляційну скаргу на судове рішення лише за умови дотримання скаржником вимог чинного цивільного процесуального законодавства щодо строків на апеляційне оскарження та за умови відповідності апеляційної скарги формі та змісту, як того вимагає ЦПК України.

За таких обставин у відкритті апеляційного провадження за апеляційною скаргою представника відповідача ОСОБА_1 адвоката Шеремет Г. А. слід відмовити.

На підставі викладеного та керуючись ч. 3, 4 ст. 357, ст. 358 ЦПК України,

ухвалив:

Відмовити у відкритті апеляційного провадження за апеляційною скаргою представника відповідача ОСОБА_1 адвоката Шеремет Галини Анатоліївни на рішення Вінницького міського суду Вінницької області від 25 травня 2023 року у цивільній справі за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості за договором позики.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання та може бути оскаржена до Верховного Суду протягом тридцяти днів.

Суддя-доповідачМ. В. Матківська
СуддіЮ. Б. Войтко
І. В. Міхасішин