Справа № 139/235/23
УХВАЛА

16 травня 2023 року смт. Муровані Курилівці

Мурованокуриловецький районний суд Вінницької області

в складі: головуючої судді Коломійцевої В.І.,

за участю: секретаря судових засідань Боржемської І.М.,

прокурора Яровик І.А.,

відповідача ОСОБА_1 , (який приймає участь в режимі відеоконференції)

провівши підготовче засідання в залі суду в смт Муровані Курилівці в цивільній справі за позовом Могилів-Подільської окружної прокуратури Вінницької області в інтересах держави в особі Вендичанської селищної ради Могилів-Подільського району Вінницької області до ОСОБА_1 , Приватного підприємства "Влад", третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору: ОСОБА_2 про витребування земельної ділянки, -

ВСТАНОВИВ:

В провадженні Мурованокуриловецького районного суду Вінницької області перебуває вказана цивільна справа.

16.05.2023 відповідач ОСОБА_1 подав до суду клопотання про залишення позову без розгляду за результатами підготовчого провадження, оскільки вважає, що у прокурора відсутні підстави для представництва інтересів держави в особі Вендичанської селищної ради, що унеможливлює розгляд заявленого прокурором позову.

В підготовчому засіданні прокурор заперечувала щодо задоволення поданого відповідачем ОСОБА_1 клопотання про залишення позовної заяви без розгляду, вважає подане клопотання відповідача необгрунтованим та таким, що не підлягає задоволенню.

Суд вислухавши сторін, дослідивши матеріали справи приходить до наступного висновку.

Відповідно до ч.1 та ч. 2 ст. 4 ЦПК України кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів.

У випадках, встановлених законом, до суду можуть звертатися органи та особи, яким законом надано право звертатися до суду в інтересах інших осіб або державних чи суспільних інтересах.

Згідно із частиною 4 статті 42 ЦПК України у справах можуть також брати участь органи та особи, яким законом надано право звертатися до суду в інтересах інших осіб.

Згідно ч. 3 ст. 56 ЦПК України, у визначених законом випадках прокурор звертається до суду з позовною заявою, бере участь у розгляді справ за його позовами, а також може вступити за своєю ініціативою у справу, провадження у якій відкрито за позовом іншої особи, до початку розгляду справи по суті, подає апеляційну, касаційну скаргу, заяву про перегляд судового рішення за нововиявленими або виключними обставинами.

Як визначено у ч. 4 ст. 56 ЦПК України, прокурор, який звертається до суду в інтересах держави, в позовній чи іншій заяві, скарзі обґрунтовує, в чому полягає порушення інтересів держави, необхідність їх захисту, визначені законом підстави для звернення до суду прокурора, а також зазначає орган, уповноважений державою здійснювати відповідні функції у спірних правовідносинах.

Відповідно до частини третьої статті 23 Закону України "Про прокуратуру" прокурор здійснює представництво в суді законних інтересів держави у разі порушення або загрози порушення інтересів держави, якщо захист цих інтересів не здійснює або неналежним чином здійснює орган державної влади, орган місцевого самоврядування чи інший суб`єкт владних повноважень, до компетенції якого віднесені відповідні повноваження, а також у разі відсутності такого органу. Наявність таких обставин обґрунтовується прокурором у порядку, передбаченому частиною четвертою цієї статті.

Отже, аналіз частини третьої статті 23 Закону України "Про прокуратуру" дає підстави стверджувати, що прокурор може представляти інтереси держави в суді лише у двох "виключних" випадках: 1) якщо захист цих інтересів не здійснює або неналежним чином здійснює компетентний орган; 2) у разі відсутності такого органу.

Процесуальні та матеріальні норми, які регламентують порядок здійснення прокурором представництва у суді, чітко й однозначно визначають наслідки, які настають і можуть бути застосовані у разі, якщо звернення прокурора відбулося із порушенням установленого законом порядку. Щоб інтереси держави не залишилися незахищеними, прокурор виконує субсидіарну роль, замінює в судовому провадженні відповідний компетентний орган, який усупереч вимог закону не здійснює захисту або робить це неналежно.

А тому, звертаючись до суду з позовом, прокурор повинен обґрунтувати та довести бездіяльність компетентного органу.

Бездіяльність компетентного органу (нездійснення захисту інтересів держави) означає, що компетентний орган знав або повинен був знати про порушення інтересів держави, мав повноваження для захисту, але не звертався до суду з відповідним позовом у розумний строк.

Звертаючись до відповідного компетентного органу до подання позову в порядку, передбаченому статтею 23 Закону України "Про прокуратуру", прокурор фактично надає йому можливість відреагувати на стверджуване порушення інтересів держави, зокрема, шляхом призначення перевірки фактів порушення законодавства, виявлених прокурором, вчинення дій для виправлення ситуації, а саме подання позову або аргументованого повідомлення прокурора про відсутність такого порушення.

Невжиття компетентним органом жодних заходів протягом розумного строку після того, як цьому органу стало відомо або повинно було стати відомо про можливе порушення інтересів держави, має кваліфікуватися як бездіяльність відповідного органу. Розумність строку визначається судом з урахуванням того, чи потребували інтереси держави невідкладного захисту (зокрема, через закінчення перебігу позовної давності чи можливість подальшого відчуження майна, яке незаконно вибуло із власності держави), а також таких чинників, як: значимість порушення інтересів держави, можливість настання невідворотних негативних наслідків через бездіяльність компетентного органу, наявність об`єктивних причин, що перешкоджали такому зверненню, тощо.

Аналогічні правові висновки викладені Великою Палатою Верховного Суду у постанові від 26 травня 2020 року у справі №912/2385/18.

Вирішуючи питання щодо наявності підстав для представництва, суд не повинен установлювати саме протиправність бездіяльності компетентного органу чи його посадової особи.

Таким чином, прокурору достатньо дотриматися порядку, передбаченого статтею 23 Закону України "Про прокуратуру", і якщо компетентний орган протягом розумного строку після отримання повідомлення самостійно не звернувся до суду з позовом в інтересах держави, то це є достатнім аргументом для підтвердження його бездіяльності.

Якщо прокурору відомо причини такого незвернення, він обов`язково повинен зазначити їх в обґрунтуванні підстав для представництва, яке міститься в позові, але якщо з відповіді компетентного органу на звернення прокурора такі причини з`ясувати неможливо чи такої відповіді взагалі не отримано, то це не є підставою вважати звернення прокурора необґрунтованим.

Звертаючись до суду з цим позовом прокурор зазначив, що витребування незаконно вибутої з власності держави земельної ділянки у відповідачів ОСОБА_1 та ПП «Влад» становить «суспільний» «публічний» інтерес, оскільки вказане є задоволення суспільних потреб у відновленні законності при вирішенні суспільно важливого та соціально значущого питання - безоплатної передачі у власність громадян земель сільськогосподарського призначення, а також захист суспільних інтересів загалом, право власності на землю Українського народу.

До позовної заяви додано лист Могилів-Подільської прокуратури Вінницької області від 10.01.2023 №53-192вих-23, який адресований голові Вендичанської селищної ради, у якому зазначено, що прокуратурою встановлено, порушення інтересів держави в особі Вендичанської селищної ради, а саме встановлено факт незаконного вибуття з власності держави земельної ділянки площею 2 га з кадастровим номер :10:003:0302, що розташована на території Вендичанської селищної ради. Одночасно прокурор просив повідомити чи не планує Вендичанська селищна рада самостійно звертатись до суду з даним позовом, та чи не заперечує проти звернення окружної прокуратури до суду з даним позовом.

Листом №02-18/34 від 16.01.2023 року селищний голова Вендичанської селищної ради повідомив керівника Могилів-Подільської прокуратури, що селищна рада самостійно звертатись до суду з позовом про витребування зазначеної земельної ділянки в комунальну власність не буде, тому просить про вжиття заходів реагування представницького характеру Могилів-Подільською окружною прокуратурою.

Отже, прокуратурою вказано уповноваженому на захист інтересів держави органу про наявність порушення законодавства та необхідність судового захисту інтересів держави, натомість уповноважений орган - Вендичанська селищна рада повідомила про відсутність наміру самостійно звернутись за захистом порушених інтересів держави до суду.

Верховним Судом у постанові від 09.06.2021 у справі №920/839/20 висловлено позицію, за якою у разі свідчення попереднього листування прокурора з уповноваженим органом про те, що воно мало характер інформування відповідного органу про вже раніше виявлені прокурором порушення, а відповідний орган протягом розумного строку на таку інформацію не відреагував або відреагував повідомленням про те, що він обізнаний (у тому числі до моменту отримання інформації від прокурора) про таке порушення, але не здійснював та/або не здійснює та/або не буде здійснювати захист порушених інтересів, то, у такому випадку, наявні підстави для представництва передбачені абз.1 ч.3 ст.23 Закону України «Про прокуратуру» У такому разі дотримання розумного строку після повідомлення про звернення до суду не є обов`язковим, оскільки дозволяє зробити висновок про нездійснення або здійснення неналежним чином захисту інтересів держави таким органом.

Аналогічна правова позиція викладена у Постанові Верховного Суду від 26.05.2021 у справі №926/15/19.

Враховуючи вищевикладене, суд відхиляє доводи відповідача ОСОБА_1 про відсутність підстав для здійснення прокурором представництва інтересів держави у цивільній справі, яка розглядається, та приходить до висновку про наявність підстав для представництва прокурором інтересів держави та необхідності відмовити у задоволенні клопотання відповідача про залишення позовної заяви без розгляду.

Керуючись ст.ст. 3, 48, 182, 197, 257, 353, 258-260 ЦПК України, суд

ПОСТАНОВИВ:

У задоволенні клопотання відповідача ОСОБА_1 про залишення позовної заяви без розгляду - відмовити.

Ухвала набирає законної сили негайно після її проголошення та оскарженню не підлягає.

Суддя: