Справа № 697/1397/22
Провадження № 2/697/68/2023
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

(ЗАОЧНЕ)

08 травня 2023 року м. Канів

Канівський міськрайонний суд Черкаської області в складі:

головуючого судді Колісник Л.О.,

за участю секретаря судового засідання Десятник О.А.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в порядку загального позовного провадження в м. Канів, Черкаської області цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , третя особа: Державний нотаріус Канівської державної нотаріальної контори Черкаської області Шатило Любов Адамівна про встановлення додаткового строку прийняття спадщини,-

ВСТАНОВИВ:

12.09.2022 ОСОБА_1 звернувся в Канівський міськрайонний суд Черкаської області з позовом в подальшому уточненим до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , третя особа: Державний нотаріус Канівської державної нотаріальної контори Черкаської області Шатило Любов Адамівна про встановлення додаткового строку прийняття спадщини.

В обґрунтування позовних вимог зазначив, що ІНФОРМАЦІЯ_1 помер його батько ОСОБА_4 . Відповідно до заповіту від 05.04.2016 спадкодавець заповів своє майно своїм дітям ОСОБА_5 та ОСОБА_3 в рівних частинах. Під час складання заповіту було допущено помилки, зокрема невірно вказано рік народження заповідача (замість 1931 зазначено 1937) та в прізвищі спадкоємця (замість ОСОБА_6 записано ОСОБА_7 ). Про наявність заповіту позивач дізнався в серпні 2022 року. Після цього він звернувся до нотаріальної контори, де йому було відмовлено у видачі свідоцтва про право на спадщину, оскільки останнім не прийнято спадщину у встановлений строк. Необізнаність спадкоємця про наявність заповіту є поважною причиною пропуску строку для прийняття спадщини. Просить визначити ОСОБА_1 додатковий строк у три місяці для подання заяви про прийняття спадщини, яка відкрилася після смерті ОСОБА_5 , померлого ІНФОРМАЦІЯ_1 .

Ухвалою Канівського міськрайонного суду Черкаської області від 13.09.2022 призначено розгляд справи в порядку загального позовного провадження. Ухвалами суду від 09.11.2022 та від 30.01.2023 залучено третіх осіб, які не заявляють самостійних вимог на предмет спору та замінено неналежного відповідача на належних відповідачів.

Позивач ОСОБА_1 в судове засідання не з`явився, свої інтереси уповноважив представляти адвоката Бовишка М.Ю.

Представник позивача адвокат Бовшик М.Ю. в судове засідання не з`явився, надав до суду заяву з проханням розглянути справу без його участі, заявлені вимоги підтримав, проти винесення заочного рішення не заперечував.

Відповідачі ОСОБА_2 , ОСОБА_3 в судове засідання не з`явилися, про день, час та місце розгляду справи повідомлялися належним чином, причини неявки суду не повідомили, відзив не надали.

Третя особа в судове засідання не з`явилася, надала до суду заяву з проханням розглянути справу без її участі, за наявними матеріалами в справі.

Відповідно до ч. 1 ст. 223 ЦПК України, неявка у судове засідання будь-якого учасника справи за умови, що його належним чином повідомлено про дату, час і місце цього засідання, не перешкоджає розгляду справи по суті.

Згідно з ч. 2 ст. 247 ЦПК України у зв`язку з неявкою у судове засідання всіх осіб, які беруть участь у справі, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснювалося.

Судом встановлено наступні обставини справи та визначені відповідно до них правовідносини.

ОСОБА_5 помер ІНФОРМАЦІЯ_1 в с. Ліпляве Канівського району Черкаської області, що підтверджується копією свідоцтва про смерть серії НОМЕР_1 від 23.01.2019 (а.с.10).

Відповідно до копії заповіту від 05.04.2016, посвідченого секретарем Ліплявської сільської ради Єщенко Л.М. та зареєстрованого в реєстрі за №17, ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , на випадок своєї смерті заповів все своє майно своїм дітям ОСОБА_1 та ОСОБА_3 в рівних частинах (а.с.11).

Відповідно до свідоцтва про народження серії НОМЕР_2 від 30.05.1980, батьками ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , є ОСОБА_5 та ОСОБА_2 (а.с.14).

Відповідно до довідки Ліплявської сілської ради Черкаської області від 05.08.2022 № 999 ОСОБА_5 на день своєї смерті ІНФОРМАЦІЯ_1 проживав за адресою: АДРЕСА_1 . На день його смерті за цією адресою була зареєстрована дружина померлого ОСОБА_2 (а.с.15).

Після смерті ОСОБА_5 відкрилася спадщина, до складу якої, зокрема, входить земельна ділянка для ведення товарного сільськогосподарського виробництва, площею 3,1154 га, кадастровий номер :01:001:1858, в межах Ліплявської сільської ради Черкаської області, яка належала ОСОБА_5 на підставі державного акту серія ІІІ-ЧР № 046415 від 18.07.2003 (а.с.18).

Відповідно до ст. 1216 ЦК України спадкуванням є перехід прав та обов`язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця), до інших осіб (спадкоємців).

Згідно з ч. 2. ст. 1220 ЦК України часом відкриття спадщини є день смерті особи або день, з якого вона оголошується померлою (ч. 3 ст. 46 цього Кодексу).

Статтею 1217 ЦК України передбачено, що спадкування здійснюється за заповітом або за законом.

Відповідно до ч. 1 ст. 1222 ЦК України спадкоємцями за заповітом і за законом можуть бути фізичні особи, які є живими на час відкриття спадщини, а також особи, які були зачаті за життя спадкодавця і народжені живими після відкриття спадщини.

Згідно з ч. 1 ст. 1268 ЦК України спадкоємець за заповітом чи за законом має право прийняти спадщину або не прийняти її.

Відповідно до ч. 1 ст. 1269 ЦК України спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу або в сільських населених пунктах - уповноваженій на це посадовій особі відповідного органу місцевого самоврядування заяву про прийняття спадщини.

Частиною 1 ст. 1270 ЦК України встановлено шестимісячний строк для прийняття спадщини, який починається з часу відкриття спадщини.

Отже строк для прийняття спадщини після смерті ОСОБА_4 закінчився 20.07.2019.

Суд встановив, що після смерті ОСОБА_4 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_1 , заяви про прийняття спадщини в нотаріальну контору не надходили, у Спадковому реєстрі відсутня інформація про Спадкові справи та видані свідоцтва про право на спадщину. Вказане підтверджується листом Канівської державної нотаріальної контори № 1004/0116 від 26.10.2022 та Інформаційної довідки зі Спадкового реєстру від 25.10.2022 (а.с.41,42).

Позивач у встановлений законом строк спадщину не прийняв, у зв`язку з чим постановою державного нотаріуса Канівської державної нотаріальної контори від 16.08.2022 йому було відмовлено у видачі свідоцтва про право на спадщину за заповітом після смерті ОСОБА_1 .

Відповідно до ч. 3 ст. 1272 ЦК України за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини.

Відповідно до ч. 1 ст. 89 ЦПК України суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів.

Згідно з п. 24 Постанови Пленуму Верховного суду України від 30 травня 2008 року № 7 "Про судову практику у справах про спадкування" особа, яка не прийняла спадщину в установлений законом строк, може звернутися до суду з позовною заявою про визначення додаткового строку для прийняття спадщини відповідно до ч. 3 ст. 1272 ЦК України. Відповідно до абз. 2 цього пункту суди відкривають провадження в такій справі у разі відсутності письмової згоди спадкоємців, які прийняли спадщину, а також за відсутності інших спадкоємців, які могли б дати письмову згоду на подання заяви до нотаріальної контори про прийняття спадщини. Відповідачами у такій справі є спадкоємці, які прийняли спадщину. При відсутності інших спадкоємців за заповітом і за законом, усунення їх від права на спадкування, неприйняття ними спадщини, а також відмови від її прийняття відповідачами є територіальні громади в особі відповідних органів місцевого самоврядування за місцем відкриття спадщини.

Абзацом 4 п. 24 цієї Постанови встановлено, що вирішуючи питання визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій.

Поважними причинами пропуску строку визнаються, зокрема: 1) тривала хвороба спадкоємців; 2) велика відстань між місцем постійного проживання спадкоємців і місцем знаходження спадкового майна; 3) складні умови праці, які, зокрема, пов`язані з тривалими відрядженнями, в тому числі закордонними; 4) перебування спадкоємців на строковій службі у складі Збройних Сил України; 5) необізнаність спадкоємців про наявність заповіту тощо.

Дослідивши докази у справі, суд дійшов висновку, що необізнаність спадкоємця про наявність заповіту є поважною причиною пропуску строку для прийняття спадщини. Такого ж висновку дійшов Верховний Суд у постанові від 26.06.2019 у справі № 565/1145/17.

За таких обставин, оцінивши наявні у справі письмові докази, зважаючи на те, що позивач є спадкоємцем першої черги за законом, який бажає прийняти спадщину, суд вважає за можливе позовні вимоги задовольнити та визначити позивачу додатковий строк для прийняття спадщини тривалістю 3 (три) місяці.

На підставі викладеного вище, керуючись ст.ст. 259, 263-265 ЦПК України, суд,-

ВИРІШИВ:

Позов ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , третя особа: Державний нотаріус Канівської державної нотаріальної контори Черкаської області Шатило Любов Адамівна про встановлення додаткового строку прийняття спадщини - задовольнити повністю.

Визначити ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , РНОКПП НОМЕР_3 , додатковий строк для подання заяви про прийняття спадщини після смерті ОСОБА_5 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_1 , тривалістю 3 (три) місяці з дня набрання рішенням суду законної сили.

Заочне рішення може бути переглянуте судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача, поданою протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

Заочне рішення набирає законної сили, якщо протягом встановлених законом строків, не подані заява про перегляд заочного рішення або апеляційна скарга, або якщо рішення залишено в силі за результатами апеляційного розгляду справи.

У разі залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення заочне рішення може бути оскаржене в загальному порядку, встановленому цим Кодексом. У цьому разі строк на апеляційне оскарження рішення починає відраховуватися з дати постановлення ухвали про залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення.

Позивач має право оскаржити заочне рішення в загальному порядку, встановленому ЦПК України.

Головуючий Л . О . Колісник