Справа №:755/8264/22
Р І Ш Е Н Н Я

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"12" квітня 2023 р. Дніпровський районний суд міста Києва в складі головуючого судді Арапіної Н.Є., розглянувши у порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення (виклику) сторін цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 за участю третьої особи Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку «Микільсько-Слобідська 2б» про зобов`язання вчинити певні дії,

в с т а н о в и в :

позивач звернувся до суду з позовом до ОСОБА_2 за участю третьої особи Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку «Микільсько-Слобідська 2б» про зобов`язання вчинити певні дії. Свої вимоги мотивував тим, що є власником квартири АДРЕСА_1 . Відповідач у своїй квартирі утримує велику кількість собак та котів за якими не прибирає внаслідок чого під`їзд житлового будинку на 15-му поверсі знаходиться в жахливому санітарному стані, весь в екскрементах тварин, в тваринній сечі та в під`їзді стоїть жахливий сморід. Актами від 26 та 27 червня, від 05 та 10 липня 2022 року встановлено, що на 15-му поверсі відчутний нестерпний сморід котячої сечі та виявлено недотримання санітарно-гігієнічних норм власницею квартири АДРЕСА_1 . Сморід відчутний сильний, і через цей сморід виявлено присутність різних комах: мухи, мошки та інші комахи. У зв`язку з чим просить зобов`язати відповідача дотримуватися санітарно-гігієнічних, санітарно-технічних норм експлуатації житлового приміщення, а саме, квартири АДРЕСА_1 та зобов`язати виселити з квартири АДРЕСА_1 собак та котів, кількість яких перевищує одну тварину на квартиру.

Згідно вимог ч.13 ст. 7 ЦПК України розгляд справи здійснюється в порядку письмового провадження за наявними у справі матеріалами, якщо цим Кодексом не передбачено повідомлення учасників справи. У такому випадку судове засідання не проводиться.

Відповідно до ст. 274 Цивільного процесуального кодексу України в порядку спрощеного позовного провадження розглядаються малозначні справи, справи, що виникають з трудових відносин, а також може бути розглянута будь-яка інша справа, віднесена до юрисдикції суду, за винятком справ, зазначених у частині четвертій цієї статті.

За змістом ст. 279 ЦПК України розгляд справи у порядку спрощеного позовного провадження здійснюється судом за правилами, встановленими цим Кодексом для розгляду справи в порядку загального позовного провадження, з особливостями, визначеними у цій главі. Суд розглядає справу в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін за наявними у справі матеріалами, за відсутності клопотання будь-якої зі сторін про інше. За клопотанням однієї із сторін або з власної ініціативи суду розгляд справи проводиться в судовому засіданні з повідомленням (викликом) сторін. При розгляді справи у порядку спрощеного провадження суд досліджує докази і письмові пояснення, викладені у заявах по суті справи.

Судом було вжито всіх заходів для повідомлення відповідача про розгляд даної справи в порядку спрощеного позовного провадження, однак, відповідач не скористався процесуальним правом подачі відзиву на позовну заяву, а також доказів, на підтвердження своїх заперечень, та за відсутності доказів поважності причин неподання учасниками розгляду заяв по суті справи, суд вирішує справу за наявними письмовими матеріалами, що відповідає положенню частини восьмої статті 178 Цивільного процесуального кодексу України.

Відповідно до ч. 2 ст. 247 Цивільного процесуального кодексу України, у разі неявки в судове засідання всіх учасників справи чи в разі якщо відповідно до положень цього Кодексу розгляд справи здійснюється судом за відсутності учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.

За таких обставин, суд вважає за можливе розглянути справу в порядку спрощеного позовного провадження без участі сторін за наявними у справі матеріалами.

Дослідивши матеріали справи, суд встановив наступні фактичні обставини та відповідні правовідносини.

Відповідач є власником квартири АДРЕСА_1 (а.с. 16-19).

Актами від 26 та 27 червня 2022 року, від 05 та 10 липня 2022 року встановлено, що на 15-му поверсі відчутний нестерпний сморід котячої сечі та виявлено недотримання санітарно-гігієнічних норм власницею квартири АДРЕСА_1 . Сморід відчутний сильний, і через цей сморід виявлено присутність різних комах: мухи, мошки та інші комахи (а.с. 11, 12, 13, 14).

Позивач просить зобов`язати відповідача дотримуватися санітарно-гігієнічних, санітарно-технічних норм експлуатації житлового приміщення, а саме, квартири АДРЕСА_1 та зобов`язати виселити з квартири АДРЕСА_1 собак та котів, кількість яких перевищує одну тварину на квартиру.

В обґрунтування заявлених вимог позивач зазначив, що відповідач у своїй квартирі утримує велику кількість собак та котів, за якими не прибирає внаслідок чого під`їзд житлового будинку на 15-му поверсі знаходиться в жахливому санітарному стані, весь в екскрементах тварин, в тваринній сечі та в під`їзді стоїть жахливий сморід.

На підтвердження позовних вимог позивач надав суду копію заяви до Дніпровського УПГУНП в м. Києві від 05 липня 2022 року щодо погроз позивачу зі сторони мешканців квартири АДРЕСА_1 (а.с. 15), копію заяви ОСОБА_3 від 09 липня 2022 року щодо огляду квартири АДРЕСА_3 (а.с. 20), копію заяви ОСОБА_4 від 05 липня 2022 року щодо огляду квартири АДРЕСА_4 (а.с. 21), копію заяви ОСОБА_5 від 27 червня 2022 року щодо вирішення проблеми постійного смороду біля квартири АДРЕСА_3 (а.с. 22), копію свідчень ОСОБА_6 від 29 червня 2022 року, що на 15-му поверсі відчутний нестерпний сморід тваринної сечі біля квартир № АДРЕСА_2-АДРЕСА_1-АДРЕСА_4 . Сморід відчутний сильний, і через цей сморід виявлено присутність різних комах: мухи, мошки та інші комахи (а.с. 23), копію консультативного заключення ОСОБА_1 від 08 липня 2022 року (а.с. 24, 25), витяг з Єдиного реєстру досудових розслідувань щодо внесення повідомлення про вчинення кримінального правопорушення (а.с. 26), копії фотокарток (а.с. 27-30).

Згідно з п. 4 ст. 129 Конституції України однією з основних засад судочинства є змагальність сторін та свобода в наданні ними суду своїх доказів і у доведенні перед судом їх переконливості.

Завданнями цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави. (ч. 1 ст. 2 ЦПК України).

Відповідач не скористалися процесуальним правом подачі відзиву на позовну заяву у встановлений строк. До суду надійшли письмові пояснення, відповідно до яких відповідач зазначає, що у зв`язку з погрозами позивача отруїти її тварин, скинути їх з балкону, відповідач була вимушена вивезти тварин у безпечне місце. Крім того, на момент складання позову жодної тварини у її квартирі не проживає. Всі акти складені в період з червня по липень та на дату подання позову втратили актуальність.

Представник третьої особи не скористався своїм правом подачі письмових пояснень щодо позову.

Кожна особа має право на захист свого цивільного права у разі його порушення, невизнання або оспорювання (ч. 1 ст. 15 ЦК України).

Відповідно до частин 1 та 2 ст. 16 ЦК України кожна особа має право звернутися до суду за захистом свого особистого немайнового або майнового права та інтересу. Способами захисту цивільних прав та інтересів можуть бути: визнання права; визнання правочину недійсним; припинення дії, яка порушує право; відновлення становища, яке існувало до порушення; примусове виконання обов`язку в натурі; зміна правовідношення; припинення правовідношення; відшкодування збитків та інші способи відшкодування майнової шкоди; відшкодування моральної (немайнової) шкоди; визнання незаконними рішення, дій чи бездіяльності органу державної влади, органу влади Автономної Республіки Крим або органу місцевого самоврядування, їхніх посадових і службових осіб.

Відповідно до ст.6 ЖК Української PCP жилі будинки і жилі приміщення призначаються для постійного або тимчасового проживання громадян, а також для використання у встановленому порядку як службових жилих приміщень і гуртожитків. Надання приміщень у жилих будинках для потреб промислового характеру забороняється.

В силу до ст.10 ЖК Української PCP громадяни зобов`язані дбайливо ставитися до будинку, в якому вони проживають, використовувати жиле приміщення відповідно до його призначення, додержувати правил користування жилими приміщеннями, економно витрачати воду, газ, електричну і теплову енергію. Жилі будинки і жилі приміщення не можуть використовуватися громадянами на шкоду інтересам суспільства.

Згідно з ч.ч. 1, 2 ст. 180 ЦК України тварини є особливим об`єктом цивільних прав. На них поширюється правовий режим речі, крім випадків, встановлених законом. Правила поводження з тваринами встановлюються законом.

В порядку ч. 2 ст. 7 Закону України «Про захист тварин від жорстокого поводження» умови утримання тварин повинні задовольняти їх природні потреби в їжі, воді, сні, рухах, контактах із собі подібними, у природній активності та інші потреби. Кількість тварин, що утримуються обмежується можливістю забезпечення їм умов утримання відповідно до вимог цього Закону.

Відповідно до ч. 1 ст. 9 цього Закону особа, яка утримує домашню тварину, зобов`язана: забезпечити домашній тварині необхідні умови, що відповідають її біологічним, видовим та індивідуальним особливостям, відповідно до вимог цього Закону; дотримуватися санітарно-гігієнічних норм експлуатації житлового приміщення, де утримується домашня тварина (місце постійного утримання), та норм співжиття.

Правила утримання домашніх тварин установлюються органами місцевого самоврядування (ч. 2 цієї норми Закону).

Дозволяється утримувати домашніх тварин у квартирах, де проживає кілька сімей, лише за письмовою згодою всіх мешканців квартири. При цьому не дозволяється утримувати домашніх тварин у місцях загального користування (ч. 7 цієї норми Закону).

Фізичні та юридичні особи, які утримують домашніх зарин, зобов`язані дотримуватися вимог нормативно-правових актів, зазначених у ст. 2 цього Закону, санітарно-гігієнічних і ветеринарних норм та правил, а також не допускати порушень прав і законних інтересів інших фізичних і юридичних осіб та не створювати загрози безпеці людей, а також інших тварин (ч.8 ст. 9 цього Закону).

Відповідно до абз. 7 п.7 Правил користування приміщеннями житлових будинків, затверджених Постановою Кабінету Міністрів України від 24 січня 2006 року № 45, власник та наймач (орендар) квартири зобов`язаний, зокрема, дотримуватися правил утримання тварин у домашніх умовах; утримувати тварин у квартирі, де проживають співвласники або наймачі (орендарі), за погодженням з ними.

Згідно з п.3 Правил утримання собак та котів в м. Києві, затверджених рішенням Київської міської ради (V сесія V скликання) «Про врегулювання питань утримання та поводження з собаками і котами в м. Києві» від 25 жовтня 2007 року № 1079/3912 (надалі - Правила), власникам собак і котів дозволяється утримувати цих тварин у квартирах, де проживає одна сім`я, за кількістю, обмеженою можливістю забезпечення їм умов утримання відповідно до вимог цих Правил. Забороняється утримувати собак та котів у місцях загального користування (коридорах, приміщеннях підвального типу, на сходах, горищах тощо) (п.п.3.1). Також забороняється утримувати собак незареєстрованих належним чином (п.п.3.2.). При утриманні собак і котів їх власникам необхідно, зокрема, забезпечити дотримання санітарно-гігієнічних норм та громадського порядку (п.п.3.4.).

Судом встановлено, що сторони є мешканцями і власниками квартир та співвласниками приміщень загального користування одного будинку.

Позивач у позові стверджує, що відповідач утримує в своїй квартирі, яка є однокімнатною, велику кількість котів та собак.

Однак матеріали справи не містять належних та допустимих доказів того, що у квартирі відповідача проживає велика кількість собак та котів.

Крім того, в письмових поясненнях відповідач зазначає, що на момент складання позову жодної тварини у її квартирі не проживає.

Положеннями чинного законодавства не встановлюється обмеження щодо кількості тварин, які можуть утримуватись в житлових приміщеннях, лише встановлено обмеження можливістю забезпечення їм належних умов.

Матеріали справи не містять доказів на підтвердження обставин не забезпечення відповідачем належних умов утримання тварин.

Надані позивачем на підтвердження позовних вимог акти містять лише інформацію, що на 15-му поверсі відчутний нестерпний сморід котячої сечі та виявлено недотримання санітарно-гігієнічних норм власницею квартири АДРЕСА_1 .

Однак самих котів у місцях загального користування не виявлено та не встановлено їх належність відповідачу.

За встановлених обставин суд приходить висновку про відмову у задоволенні позовних вимог ОСОБА_1 до ОСОБА_2 за участю третьої особи Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку «Микільсько-Слобідська 2б» про зобов`язання вчинити певні дії.

Оскільки судом ухвалене рішення про відмову у задоволенні позову, враховуючи положення ст. 141 ЦПК України, суд відносить судові витрати по сплаті судового збору за рахунок позивача.

Керуючись ст. 129 Конституції України, ст.ст. 15, 16, 180 ЦК України, ст.ст. 6, 10 ЖК Української PCP Законом України «Про захист тварин від жорстокого поводження», Правилами користування приміщеннями житлових будинків, затверджених Постановою Кабінету Міністрів України від 24 січня 2006 року №45, ст.ст. 12, 13, 81, 89, 133, 141, 247, 259, 263, 264-265, 273 ЦПК України, суд,

у х в а л и в:

У задоволенні позовних вимог ОСОБА_1 до ОСОБА_2 за участю третьої особи Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку «Микільсько-Слобідська 2б» про зобов`язання вчинити певні дії відмовити повністю.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Апеляційна скарга на рішення суду може бути подана безпосередньо до Київського апеляційного суду протягом тридцяти днів з дня проголошення судового рішення.

Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Суддя Н.Є.Арапіна