РІВНЕНСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
П О С Т А Н О В А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

11 травня 2023 року

м. Рівне

Справа № 935/695/20

Провадження № 22-ц/4815/365/23

Рівненський апеляційний суд у складі колегії суддів судової палати з розгляду цивільних справ:

головуючого судді: Боймиструка С.В.,

суддів: Майданіка В.В., Хилевича С.В.,

розглянувши у порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення учасників справи апеляційну скаргу військової частини НОМЕР_1 на рішення Рівненського міського суду Рівненської області від 15 липня 2021 року у справі за позовом військової частини НОМЕР_1 до ОСОБА_1 про відшкодування матеріальних збитків завданих кримінальним правопорушенням,-

В С Т А Н О В И В :

Військова частина НОМЕР_1 в особі командира військової частини НОМЕР_1 ОСОБА_2 звернулася до суду із позовом до ОСОБА_1 про відшкодування матеріальних збитків, завданих кримінальним правопорушенням.

Рішенням Рівненського міського суду Рівненської області від 15 липня 2021 року у задоволенні позову військової частини НОМЕР_1 до ОСОБА_1 про відшкодування матеріальних збитків завданих кримінальним правопорушенням відмовлено.

Ухвалюючи оскаржуване рішення, суд першої інстанції виходив з того, що збитки відшкодовані ОСОБА_1 у добровільному порядку, про що зазначено у вироку суду, всі вилучені та арештовані речові докази повернуто військовій частині НОМЕР_1 , а тому підстав для нарахування збитків у зв`язку із розкраданням майна не має. Щодо нарахування розміру збитків у трикратному розмірі, то місцевий суд виходив з того, що постанова Кабінету Міністрів України від 02 листопада 1995 року № 880, на підставі якої вони нараховані, не містить словосполучення "інше військове майно", що давало б підстави віднести комплектуючі радіоелектронних пристроїв або радіоелектронні деталі до конкретного з пунктів а), б), в), г), е), яке у кратному співвідношенні прирівнюється до трикратного розміру, а також не містить визначення назви "комплектуючі радіоелектронні пристрої", "радіоелектронні деталі", розкрадання якого відшкодовується винними особами у кратному співвідношенні. За таких обставин, місцевий суд дійшов висновку, що позов безпідставний та до задоволення не підлягає.

Не погоджуючись із рішенням місцевого суду, військова частина НОМЕР_1 оскаржила його в апеляційному порядку.

У поданій апеляційній скарзі зазначає, що суд першої інстанції неповно з`ясував обставини, що мають значення для справи, не достатньо ґрунтовно дослідив докази, у зв`язку з чим, висновки, викладені в рішенні, не відповідають обставинам справи. Наголошує, що відповідач не відшкодовував матеріальну шкоду заподіяну військовій частині, оскільки плати у кількості 66 штук, елементів плат та блок плат до бойової машини зенітно-ракетного комплексу 9А330 "Тор" із заводським номером Ф30404 були вилучені у ОСОБА_1 під час обшуків його місця проживання і власного автомобіля та долучені до матеріалів слідства. Пояснює, що в подальшому за вироком суду було скасовано арешт на дане майно, що зберігалося у камері схову речових доказів Радомишльського ВП ГУНП у Житомирській області та повернуто власнику - військовій частині НОМЕР_1 . Однак, плати у кількості 66 штук, елементів плат та блок плат до бойової машини зенітно-ракетного комплексу 9А330 "Тор" із заводським номером Ф30404 не підлягають відновленню. У зв`язку з чим, шкода завдана військовій частині неправомірними діями відповідача не була відшкодована.

Просить скасувати рішення суду першої інстанції та ухвалити нове рішення, яким позовні вимоги задовольнити.

Відзив на апеляційну скаргу до суду не надходив.

Постановою Рівненського апеляційного суду від 25 листопада 2021 року апеляційну скаргу ВЧ НОМЕР_1 задоволено частково. Рішення Рівненського міського суду Рівненської області від 15 липня 2021 року скасовано, а провадження у справі закрито.

Колегія суддів виходила з того, що спір повинен вирішуватись в порядку адміністративного судочинства, тому що у рамках цивільного процесу суд не може досліджувати та встановлювати правомірність дій, рішень чи бездіяльності службовця або посадовця, оскільки така можливість передбачена лише в адміністративному процесі.

Постановою Верховного Суду від 11 січня 2023 року касаційну скаргу військової частини НОМЕР_1 задоволено частково. Постанову Рівненського апеляційного суду від 25 листопада 2021 року скасовано, справу направлено для розгляду до суду апеляційної інстанції.

У своїй постанові Верховний Суд вказав, що відшкодування шкоди, завданої розкраданням, пошкодженням, втратою чи незаконним використанням військового майна може бути способом захисту цивільного права або інтересу.

За ч.1 ст. 417 ЦПК України вказівки, що містяться в постанові суду касаційної інстанції, є обов`язковими для суду першої та апеляційної інстанцій під час нового розгляду справи.

Відповідно до ч.13 ст. 7, ч.1 ст. 274, ч.1 ст. 368, ч.1 ст. 369 ЦПК України дана справа розглядається судом апеляційної інстанції за правилами, встановленими для розгляду у порядку письмового та спрощеного позовного провадження, як малозначна справа.

Судом встановлено, що 14.06.2018 року наказом командира військової частини НОМЕР_2 №118 старший солдат ОСОБА_1 у складі ремонтної бригади був відряджений до військової частини НОМЕР_1 для виконання робіт з ремонту і відновлення військової техніки та підготовки її до використання під час заходів присвячених 27-й річниці Незалежності України.

27.06.2018 року до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0000364 було внесено відомості про скоєння кримінального правопорушення передбаченого ч. 3 ст. 410 КК України відносно старшого майстра ремонтної майстерні артилерійського озброєння ремонтного цеху артилерійського озброєння військової частини НОМЕР_2 старшого солдата військової служби за контрактом ОСОБА_1 ..

Згідно вироку Коростишівського районного суду Житомирської області від 20 березня 2019 року ОСОБА_1 визнано винним у вчинені кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 410 КК України і призначено покарання у виді позбавлення волі строком на 5 років. На підставі ст.75 КК України звільнено ОСОБА_1 від відбування покарання з випробуванням і встановлено іспитовий строк 3 роки з покладенням обов`язків на підставі ст.76 КК України. Скасовано арешт на майно, зокрема, плат у кількості 66 штук, елементів плат та блок плат до бойової машини зенітно-ракетного комплексу 9А330 "Тор" із заводським номером Ф30404. Стягнуто з ОСОБА_1 на користь держави в особі Житомирського НДЕКЦ процесуальні витрати на проведення судової трасологічної експертизи від 24.09.2018 №1/1-658 у розмірі 10296,00 грн. Речові докази у кримінальному провадженні: плати у кількості 66 штук, елементи плат та блок плат до бойової машини зенітно-ракетного комплексу 9А330 "Тор" з заводським номером Ф30404, що зберігаються у камері схову речових доказів Радомишльського ВП ГУНП повернуто власнику військовій частині НОМЕР_1 .

Зі змісту вироку вбачається, що ОСОБА_1 володіючи спеціальними знаннями в області електроніки та достовірно знаючи про вміст комплектуючих радіоелектронних пристроїв бойової машини зенітно-ракетного комплексу 9А330 "Тор" цінних металів, вирішив незаконно збагатитися. У зв`язку з цим, у останнього виник злочинний умисел спрямований на викрадення військового майна, а саме комплектуючих радіоелектронних пристроїв розташованих у командирському відділенні зазначеної бойової машини зенітно-ракетного комплексу 9А330 "Тор" з заводським номером Ф30404 з метою вилученням з них дорогоцінних металів та їх послідуючого продажу.

Згідно ч. 6 ст. 82 ЦПК України, вирок суду в кримінальному провадженні, ухвала про закриття кримінального провадження і звільнення особи від кримінальної відповідальності або постанова суду у справі про адміністративне правопорушення, які набрали законної сили, є обов`язковими для суду, що розглядає справу про правові наслідки дій чи бездіяльності особи, стосовно якої ухвалений вирок, ухвала або постанова суду, лише в питанні, чи мали місце ці дії (бездіяльність) та чи вчинені вони цією особою.

Відповідно до ч. 7 ст. 128 КПК України, особа, яка не пред`явила цивільного позову в кримінальному провадженні, а також особа, цивільний позов якої залишено без розгляду, має право пред`явити його в порядку цивільного судочинства.

Згідно ч. ч. 1, 2 ст. 22 ЦК України, особа, якій завдано збитків у результаті порушення її цивільного права, має право на їх відшкодування. Збитками є: 1) втрати, яких особа зазнала у зв`язку зі знищенням або пошкодженням речі, а також витрати, які особа зробила або мусить зробити для відновлення свого порушеного права (реальні збитки); 2) доходи, які особа могла б реально одержати за звичайних обставин, якби її право не було порушене (упущена вигода).

Відповідно до ч. 1 ст. 1166 ЦК України майнова шкода, завдана неправомiрними рiшеннями, дiями чи бездiяльнiстю особистим немайновим правам фiзичної або юридичної особи, а також шкода, завдана майну фiзичної або юридичної особини, вiдшкодовується в повному обсязi особою, яка її завдала.

Як роз`яснено у п.п. 2, 3 постанови Пленуму Верховного Суду України вiд 27.03.1992 року № 6 «Про практику розгляду судами цивiльних справ за позовами про вiдшкодування шкоди», шкода, заподiяна особi й майну громадянина або заподiяна майну юридичної особи, пiдлягає вiдшкодуванню в повному обсязi особою, яка її заподiяла, за умови, що дiї останньої були неправомiрними, мiж ними й шкодою є безпосереднiй причинний зв`язок та є вина зазначеної особи.

За Положенням про матеріальну відповідальність військовослужбовців за шкоду, заподіяну державі, затвердженого постановою Верховної Ради України від 23 червня 1995 року №243/95-ВР, відшкодуванню підлягає пряма дійсна шкода, завдана розкраданням, пошкодженням, втратою чи незаконним використанням військового майна, погіршенням або зниженням його цінності, що спричинило додаткові витрати для військових частин, установ, організацій, підприємств та військово-навчальних закладів (далі - військові частини) для відновлення, придбання майна чи інших матеріальних цінностей або надлишкові виплати.

Військове майно - це державне майно, закріплене за відповідними військовими частинами. До нього належать: всі види озброєння, бойова та інша техніка, боєприпаси, паливно-мастильні матеріали, продовольство, технічне, аеродромне, шкіперське, речове, культурно-просвітницьке, медичне, ветеринарне, побутове, хімічне, інженерне та інше майно, а також кошти.

Військовослужбовці і призвані на збори військовозобов`язані несуть матеріальну відповідальність за наявності: а) заподіяння прямої дійсної шкоди; б) протиправної їх поведінки; в) причинного зв`язку між протиправною поведінкою і настанням шкоди; г) вини у заподіянні шкоди.

Відшкодування шкоди військовослужбовцями і призваними на збори військовозобов`язаними провадиться незалежно від притягнення їх до дисциплінарної чи кримінальної відповідальності за дію (бездіяльність), якою державі було заподіяно шкоду.

Вироком встановлено, що злочин вчинений ОСОБА_1 полягав у викраденні 93 радіотехнічних деталей з командирського відділення бойової машини зенітно-ракетного комплексу 9А330 "Тор" з заводським номером Ф30404. Викрадення радіотехнічних деталей відбувалось з метою вилучення з них дорогоцінних металів та їх послідуючого продажу.

Зі змісту вироку майнова шкода заподіяна державі в особі військової частини НОМЕР_1 встановлена у розмірі 50101,70 грн. Військова техніка ЗРК 9А330 "Тор" з заводським номером Ф30404 приведена у непридатність.

Також згідно вироку плати у кількості 66 штук, елементи плат та блок плат до БМ ЗРК 9А330 "Тор" з заводським номером Ф30404 повернуті власнику в/ч НОМЕР_1 .

Таким чином позивачу було повернуто викрадені радіотехнічні деталі, проте лише частково, а з урахуванням того, що метою їх викрадення було вилучення дорогоцінних металів не можна стверджувати про їх придатність.

В матеріалах справи відсутні відомості про найменування та дефектування повернутих речових доказів.

Тому на думку колегії суддів висновок місцевого суду про відсутність збитків є помилковим.

В обґрунтування позовних вимог в/ч НОМЕР_1 надано акт оцінки вартості викраденого майна та довідку-розрахунок про вартість шкоди завданої державі внаслідок розкрадання військового майна, яка визначена у розмірі 58268 гривень, а з урахуванням кратності 174804 гривні.

Однак, у вказаних відомостях до викрадених елементів віднесені деталі серії та номера яких відсутні у вироку, а частина з них взагалі стосуються інших бойових машин.

Разом з цим вина ОСОБА_1 встановлена вироком лише щодо викрадення 93 радіотехнічних деталей з бойової машини ЗРК 9А330 "Тор" з заводським номером Ф30404.

Відповідач будь-яким чином не спростовував факт завдання матеріальної шкоди принаймні у розмірі без застосування кратності, а заперечення зводились до необґрунтованості суми, яку просив стягнути позивач.

Враховуючи встановлені обставини та сукупність наданих сторонами доказів, сформовані правові позиції сторін, колегія суддів вважає, що визначаючи розмір матеріальної шкоди слід виходити з встановлених у вироку 50101,70 гривень, які і підлягають до стягнення з відповідача як завдавача шкоди.

Щодо застосування кратності, то пунктом 14 Положення №243/95 передбачено, що військовослужбовці і призвані на збори військовозобов`язані за шкоду, заподіяну розкраданням, марнотратством або втратою зброї та боєприпасів, оптичних приладів, засобів зв`язку, спеціальної техніки, льотно-технічного, спеціального морського і десантного обмундирування, штурманського спорядження, спеціального одягу і взуття, інвентарних речей та деяких інших видів військового майна, несуть матеріальну відповідальність у 2-10-кратному розмірі вартості цього майна. Перелік військового майна, недостача або розкрадання якого відшкодовується винними особами у кратному співвідношенні до його вартості, затверджується Кабінетом Міністрів України.

Постановою КМУ від 2 листопада 1995 р. N 880 затверджено Перелік військового майна, нестача або розкрадання якого відшкодовується винними особами у кратному співвідношенні до його вартості.

Постанова Верховної Ради України «Про затвердження Положення про матеріальну відповідальність військовослужбовців за шкоду, заподіяну державі» із змінами і доповненнями, внесеними Законом України від 21.12.2000 року № 2171-III, втратила чинність, згідно із Законом України від 03.10.2019 року № 160-IX.

Також згідно з постановою КМУ від 15 липня 2020 р. № 604 "Про затвердження переліку озброєння, зброї та боєприпасів до неї, нестача або розкрадання яких відшкодовується винними особами у кратному співвідношенні до їх вартості" втратила чинність постанова Кабінету Міністрів України від 2 листопада 1995 р. № 880 Про затвердження Переліку військового майна, нестача або розкрадання якого відшкодовується винними особами у кратному співвідношенні до його вартості.

Частиною 3 статті 6 Закону України № 160-IX від 03.10.2019 року передбачено, що особа за шкоду, завдану розкраданням або втратою озброєння, зброї та боєприпасів до неї, несе підвищену матеріальну відповідальність у кратному співвідношенні до вартості такого майна, але не більше десятикратного розміру. Перелік озброєння, зброї та боєприпасів до неї, нестача або розкрадання яких відшкодовується винними особами у кратному співвідношенні до їх вартості, визначається Кабінетом Міністрів України.

З Переліку озброєння, зброї та боєприпасів до неї, нестача або розкрадання яких відшкодовується винними особами у кратному співвідношенні до їх вартості, затвердженого постановою КМУ від 15 липня 2020 р. № 604, вбачається, що у ньому відсутні елементи радіотехнічні складові бойових машин.

Статтею 58 Конституції України визначено, що Закони та інші нормативно-правові акти не мають зворотної дії в часі, крім випадків, коли вони пом`якшують або скасовують відповідальність особи.

Щодо юридичної відповідальності застосовується новий закон чи інший нормативно-правовий акт, що пом`якшує або скасовує відповідальність особи за вчинене правопорушення під час дії нормативно-правового акту, яким визначались поняття правопорушення і відповідальність за нього (рішення Конституційного Суду України у справі за конституційним зверненням Національного банку України щодо офіційного тлумачення положення частини першої статті 58 Конституції України від 09.02.1999 року № 1-рп/1999).

Отже, Законом України № 160-IX та постановою КМУ від 15 липня 2020 р. № 604 можливість застосування кратності була звужена до конкретного майна, що визначене Переліком озброєння, зброї та боєприпасів до неї, нестача або розкрадання яких відшкодовується винними особами у кратному співвідношенні до їх вартості. Відсутність у даному переліку викраденого майна унеможливлює застосування кратності та пом`якшує матеріальну відповідальність ОСОБА_1 ..

Враховуючи викладене, доводи апеляційної скарги про віднесення викрадених елементів до інших видів військового майна та посилання у позові на постанову КМУ від 02 листопада 1995 року №880 не спростовують висновків місцевого суду про відсутність підстав для застосування кратності.

Таким чином, місцевий суд неповно з`ясував обставини, які мають значення для справи, не всі його висновки відповідають обставинам справи, а тому апеляційна скарга підлягає до часткового задоволення, а рішення суду першої інстанції до скасування з ухваленням нового рішення про часткове задоволення позовних вимог.

Відповідно до ст.141 ЦПК України, судові витрати в виді сплаченого судового збору підлягають стягненню з відповідача у розмірі 1878,70 грн. з розрахунку: судовий збір за подання позовної заяви (174804,00х1.5%=2622,06) + судовий збір за подання апеляційної скарги (2622,06х150%=3933,09) = 6555,15 грн. частка судового збору визначена пропорційно позовним вимогам у задоволенні яких відмовлено 71,34% ((50101,70/174804,00)х100%=28.66% від заявленої майнової вимоги).

В силу пункту 6 частини першої статті 5 Закону України "Про судовий збір" позивачі - у справах про відшкодування матеріальних збитків, завданих внаслідок вчинення кримінального правопорушення звільняються від сплати судового збору, а тому судовий збір стягується на користь держави.

Керуючись ст.ст.255, 367,376,381-384,389-391 ЦПК України, Рівненський апеляційний суд, -

П О С Т А Н О В И В:

Апеляційну скаргу військової частини НОМЕР_1 задовольнити частково.

Рішення Рівненського міського суду Рівненської області від 15 липня 2021 року скасувати та ухвалити нове.

Позов військової частини НОМЕР_1 до ОСОБА_1 про відшкодування матеріальних збитків завданих кримінальним правопорушенням задовольнити частково.

Стягнути з ОСОБА_1 на користь військової частини НОМЕР_3 гривню 70 копійок відшкодування матеріальної шкоди.

Стягнути з ОСОБА_1 на користь держави 1878 гривень 70 копійок судового збору.

Постанова апеляційного суду набирає законної сили з дня її прийняття і оскарженню в касаційному порядку не підлягає, крім випадків, передбачених п. 2 ч. 3 ст. 389 ЦПК України.

Головуючий Боймиструк С.В.

Судді: Майданік В.В.

Хилевич С.В.