Справа № 720/2725/22
Провадження № 2/727/648/23
У Х В А Л А

про залишення позову без розгляду

14 серпня 2023 року

Шевченківський районний суд міста Чернівці в складі:

головуючої судді - Бойко М.Є.,

за участю секретаря судового засідання - Васківчук В.В.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про визнання недійсним договору позики,

В С Т А Н О В И В :

Позивач звернувся до суду з позовом про визнання недійсним договору позики-розписки від 27.10.2021 року.

Ухвалою Новоселицького районного суду Чернівецької області від 13.02.2023 року позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про визнання недійсним договору позики передано на розгляд за підсудністю до Шевченківського районного суду м. Чернівці.

Ухвалою Шевченківського районного суду м. Чернівці від 13 квітня 2023 року відкрито провадження у цивільній справі №720/2725/22 та призначено її до судового розгляду.

Позивач - ОСОБА_1 та його представник -адвокат Вівчар Р.Г. у судові засідання 08.06.2023 року, 18.07.2023 року та 14.08.2023 року не з`явилися з невідомих суду причин, хоча про день, час та місце розгляду справи повідомлялися належним чином, зокрема за допомогою рекомендованих повідомлень, які були надіслані за адресою їх проживання .

Відповідач у судове засідання також не з`явився, 18.07.2023 року подав до суду письмову заяву про розгляд справи у його відсутність. Відповідно до ч. 2 ст. 247 ЦПК України, в зв`язку з неявкою сторін, суд вважає можливим судове засідання 14.08.2023 року проводити без фіксування за допомогою звукозаписувального технічного засобу.

Статтею 2 ЦПК України визначено, що завданням цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави.

Частиною 3 статті 13 ЦПК України передбачено, що учасник справи розпоряджається своїми правами щодо предмета спору на власний розсуд.

Відповідно до частини першої статті 44 ЦПК України учасники судового процесу та їхні представники повинні добросовісно користуватися процесуальними правами; зловживання процесуальними правами не допускається.

На осіб, які беруть участь у справі, покладається загальний обов`язок - добросовісно здійснювати свої процесуальні права і виконувати процесуальні обов`язки. При цьому під добросовісністю необхідно розуміти таку реалізацію прав і виконання обов`язків, що передбачають користування правами за призначенням, здійснення обов`язків у межах, визначених законом, недопустимість посягання на права інших учасників цивільного процесу, заборона зловживати наданими правами.

Частиною 3 статті 131 ЦПК України передбачено, що учасники судового процесу зобов`язані повідомляти суд про причини неявки у судове засідання. У разі неповідомлення суду про причини неявки вважається, що учасники судового процесу не з`явилися в судове засідання без поважних причин.

У рішеннях від 28 жовтня 1998 у справі «Осман проти Сполученого королівства» та від 19 червня 2001 року у справі «Креуз проти Польщі» Європейський суд з прав людини (далі - ЄСПЛ) роз`яснив, що реалізуючи пункт 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод щодо доступності правосуддя, держави-учасниці цієї Конвенції вправі встановлювати правила судової процедури, в тому числі й процесуальні заборони й обмеження, зміст яких полягає в запобіганні безладного руху в судовому процесі. Вказаними рішеннями ЄСПЛ визначено, що сторона, яка задіяна в ході судового розгляду справи, зобов`язана з розумним інтервалом часу сама цікавитися провадженням у її справі, добросовісно користуватися належними їй процесуальними правами та неухильно виконувати процесуальні обов`язки.

У рішенні від 07 липня 1989 року у справі «Юніон Аліментаріа Сандерс С. А. проти Іспанії» ЄСПЛ вказав, що заявник зобов`язаний демонструвати готовність брати участь на всіх етапах розгляду, що стосуються безпосередньо його, утримуватися від використання прийомів, які пов`язані із зволіканням у розгляді справи, а також максимально використовувати всі засоби внутрішнього законодавства для прискорення процедури слухання.

За правилами ч. 5 ст. 223 ЦПК України у разі повторної неявки позивача в судове засідання без поважних причин або неповідомлення ним про причини неявки суд залишає позовну заяву без розгляду, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності, і його нез`явлення не перешкоджає вирішенню спору.

Пунктом 3 частини 1 статті 257 ЦПК України визначено, що суд постановляє ухвалу про залишення позову без розгляду, якщо належним чином повідомлений позивач повторно не з`явився в судове засідання або не повідомив про причини неявки, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності і його нез`явлення не перешкоджає розгляду справи.

Положення частини другої ст. 210 ЦПК України визначено, що суд розглядає справу по суті протягом тридцяти днів з дня початку розгляду справи по суті.

Враховуючи зазначене та приймаючи до уваги, що позивач ОСОБА_1 та його представник - адвокат Вівчар Р.Г. повторно не з`явилися в судові засідання , будучи повідомленими належним чином про їх дату, час та місце, клопотання про розгляд справи у їх відсутність не подали , суд вважає за необхідне позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про визнання недійсним договору позики залишити без розгляду.

Вказаний висновок суду відповідає правовим висновкам, викладеним у постанові Верховного Суду у складі колегії суддів Касаційного цивільного суду від 21 вересня 2020 року у справі № 658/1141/18 (провадження № 61-3617св19).

При цьому позивачу слід роз`яснити, що згідно ч. 2 ст. 257 ЦПК України, особа, позов якої залишено без розгляду, після усунення умов, що були підставою для залишення заяви без розгляду має право звернутися до суду повторно.

Виходячи з зазначеного та, керуючись статтями 2, 62, 131, 223, 257, 258, 260 ЦПК України, суд

ПОСТАНОВИВ:

Позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про визнання недійсним договору позики залишити без розгляду.

Роз`яснити позивачу, що після усунення умов, які були підставою для залишення їх позовної заяви без розгляду, вони мають право звернутися до суду повторно.

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Чернівецького апеляційного суду протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення. У разі якщо ухвалу було постановлено без участі особи, яка її оскаржує, апеляційна скарга подається протягом п`ятнадцяти днів з дня отримання копії ухвали.

Ознайомитись з текстом судового рішенням, в електронній формі, сторони можуть за веб-адресою Єдиного державного реєстру судових рішень: http://www.reyestr.court.gov.ua/.

Учасники справи можуть отримати інформацію щодо даної справи за веб-адресою сторінки на офіційному веб-порталі судової влади України в мережі інтернет: http://court.gov.ua/fair/sud2117.

Суддя М. Є. Бойко