УХВАЛА

про залишення позовної заяви без руху

15.08.2023 Справа №607/15051/23 Провадження № 2/607/2977/2023

м. Тернопіль

Суддя Тернопільського міськрайонного суду Тернопільської області Марциновська І.В. під час вирішення питання про прийняття до розгляду позовної заяви ОСОБА_1 до Байковецької сільської ради Тернопільського району Тернопільської області, третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору, держаний нотаріус Тернопільської районної державної нотаріальної контори Темнікова Леся Георгіївна про визначення часток у праві спільної сумісної власності та визнання права власності в порядку спадкування

УСТАНОВИЛА:

ОСОБА_1 , від імені якого діє адвокат Собчук В.К., звернувся до Тернопільського міськрайонного суду Тернопільської області з позовом до Байковецької сільської ради Тернопільського району Тернопільської області, третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору, держаний нотаріус Тернопільської районної державної нотаріальної контори Темнікова Л.Г. про визначення часток у праві спільної сумісної власності та визнання права власності в порядку спадкування.

Ознайомившись зі змістом позовної заяви та доданих до неї документів, доходжу такого висновку.

Так, відповідно до ч. 3 ст. 175 ЦПК України позовна заява повинна містити, зокрема : 1) зазначення ціни позову, якщо позов підлягає грошовій оцінці; 2) зміст позовних вимог: спосіб (способи) захисту прав або інтересів, передбачений законом чи договором, або інший спосіб (способи) захисту прав та інтересів, який не суперечить закону і який позивач просить суд визначити у рішенні; якщо позов подано до кількох відповідачів - зміст позовних вимог щодо кожного з них; 3) виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги; зазначення доказів, що підтверджують вказані обставини; 4) перелік документів та інших доказів, що додаються до заяви; зазначення доказів, які не можуть бути подані разом із позовною заявою (за наявності).

Відповідно до ч. 5 ст. 177 ЦПК України позивач зобов`язаний додати до позовної заяви всі наявні в нього докази, що підтверджують обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги (якщо подаються письмові чи електронні докази позивач може додати до позовної заяви копії відповідних доказів).

Також згідно з ч. 4 ст. 177 ЦПК України до позовної заяви додаються документи, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, що підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Відповідно до положень п. 1 ч. 1 ст. 176 ЦПК України ціна позову у позовах про визнання права власності на майно або його витребування визначається вартістю майна.

Разом з тим подана позовна заява вказаним вимогам закону не відповідає з огляду на таке.

Так, у позовній заяві зазначено, що 1/4 частка спірної земельної ділянки належить позивачу на підставі свідоцтва про право на спадщину за законом, який виданий державним нотаріусом Тернопільської районної державної нотаріальної контори Чопик І.Я. за реєстровим № 1-1436.

Разом з тим зі змісту прохальної частини позовної заяви вбачається, що позивач просить, зокрема, визнати за ним у порядку спадкування після смерті ОСОБА_2 у загальному право власності на земельну ділянку з кадастровим номером :02:001:1150, цільове призначення для будівництва та обслуговування житлового будинку, господарських будівель і споруд (присадибна ділянка), яка розташована за адресою: АДРЕСА_1 .

Відтак обставини, викладені на обґрунтування позовних вимог, суперечать прохальній частині позовної заяви, де позивач просить визнати за ним право власності на земельну ділянку, у тому числі і на вже належну позивачеві частку, саме у порядку спадкування.

Крім цього, ч. 1 ст. 4 Закону України «Про судовий збір» визначено, що судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.

Відповідно до ст. 4 Закону України «Про судовий збір» за подання до суду позовної заяви майнового характеру, яка подана фізичною особою, встановлена ставка судового збору у розмірі 1 відсотка ціни позову, але не менше 1073,60 грн. та не більше 13420 грн.

Разом з тим у позовній заяві позивач не зазначив ціну позову. Докази на підтвердження вартості спірного нерухомого майна до позовної заяви також не додані.

При цьому відповідно до положень ч. 1 ст. 12 Закону України «Про оцінку майна, майнових прав та професійну оціночну діяльність в Україні» документом, що містить висновки про вартість майна та підтверджує виконані процедури з оцінки майна суб`єктом оціночної діяльності - суб`єктом господарювання відповідно до договору, є звіт про оцінку майна. Звіт підписується оцінювачами, які безпосередньо проводили оцінку майна, і скріплюється підписом керівника суб`єкта оціночної діяльності.

Відсутність належних доказів на підтвердження вартості спірного майна позбавляє суд можливості встановити дійсну ціну позову.

При цьому при зверненні до суду з даним позовом позивач взагалі не сплатив судовий збір та вказав, що відповідно до п. 13 ч. 1 ст. 5 Закону України «Про судовий збір», Закону України «Про статус ветеранів війни, гарантії їх соціального захисту», а також відповідно до висновків, які встановлені постановами Верховного Суду у справах № 805/3957/17-а від 11.10.2018, № 0640/4372/18 від 17.10.2019, № 805/604/18-а від 11.10.2018, № 806/3267/17 від 06.03.2019, № 2-3901/08-ц від 21.03.2018, № 753/6459/16 від 10.07.2019, № 345/4389/16-ц від 31.07.2019, № 761/6483/17 від 07.08.2019 та № 761/17654/17 від 13.11.2019, позивач звільнений від сплати судового збору, оскільки є учасником бойових дій. На підтвердження цих обставин надана копія посвідчення учасника бойових дій серії НОМЕР_1 .

Так, у вказаних постановах Верховний Суд дійшов висновку, що учасники бойових дій звільняються від сплати судового збору у зв`язку з порушенням будь-яких їх прав, незалежно від характеру, предмету та підстав позовів.

Відповідно до п. 13 ч. 1 ст. 5 Закону України «Про судовий збір» від сплати судового збору під час розгляду справи в усіх судових інстанціях звільняються учасники бойових дій, постраждалі учасники Революції Гідності, Герої України - у справах, пов`язаних з порушенням їхніх прав.

Разом з тим зазначена норма має відсильний характер та не містить вичерпного переліку справ, в яких учасники бойових дій та прирівняні до них особи звільняються від сплати судового збору.

Правовий статус ветеранів війни, забезпечення створення належних умов для їх життєзабезпечення та членів їх сімей, встановлені Законом України «Про статус ветеранів війни, гарантії їх соціального захисту» від 22.10.1993. Так, у ст. 22 цього Закону передбачено, що особи, на яких поширюється дія цього нормативного акту, отримують безоплатну правову допомогу щодо питань, пов`язаних з їх соціальним захистом, а також звільняються від судових витрат, пов`язаних з розглядом цих питань. Перелік пільг учасникам бойових дій визначено, зокрема, у статті 12 цього Закону.

Отже, вирішуючи питання про стягнення судового збору з особи, яка має статус учасника бойових дій (прирівняної до нього особи), для правильного застосування норм п. 13 ч. 1 ст. 5 Закону України «Про судовий збір» суд має враховувати предмет та підстави позову, перевіряти, чи стосується така справа захисту прав цих осіб з урахуванням положень Закону України «Про статус ветеранів війни, гарантії їх соціального захисту».

Таким чином учасники бойових дій звільняються від сплати судового збору за подання позовів не будь-якого характеру, а лише тих, що спрямовані на захист їх соціальних прав як учасників бойових дій.

Вказані висновки про застосування п. 13 ч. 1 ст. 5 Закону України «Про судовий збір» викладені у постанові Великої Палати Верховного Суду від 12.02.2020 у справі № 545/1149/17. Також подібну правову позицію щодо застосування та тлумачення п. 13 ч. 1 ст. 5 Закону України «Про судовий збір» викладено у постанові Великої Палати Верховного Суду від 09.10.2019 у справі № 9901/311/19.

Крім цього, у постанові Великої Палати Верховного Суду у справі № 755/10947/17 від 30.01.2019 зазначено, що незалежно від того, чи перераховані усі постанови, у яких викладена правова позиція, від якої відступила Велика Палата Верховного Суду, суди під час вирішення тотожних спорів мають враховувати саме останню правову позицію Великої Палати Верховного Суду.

Таким чином при вирішенні цієї справи слід враховувати зазначені вище постанови Верховного Суду як останню правову позицію Великої Палати Верховного Суду з цього питання, що дає підстави не враховувати правові позиції, викладені у постановах, про які зазначено у позовній заяві та які датуються ще 2018 та 2019 роками.

Так, предметом позову ОСОБА_1 є визначення часток у праві спільної сумісної власності та визнання права власності в порядку спадкування.

Відтак даний позов не стосується соціального і правового захисту ОСОБА_1 саме як учасника бойових дій та не пов`язаний із порушенням прав ОСОБА_1 як учасника бойових дій. Отже, при зверненні до суду з даним позовом ОСОБА_1 не звільняється від сплати судового збору на підставі п. 13 ч. 1 ст. 5 Закону України «Про судовий збір».

Про будь-які інші підстави звільнення від сплати судового збору ОСОБА_1 у позовній заяві не вказував та докази наявності таких підстав не надав. Так само до позовної заяви не було додане клопотання про звільнення (відстрочення, зменшення) від сплати судового збору.

Відповідно до ч. 1, 2 ст. 185 ЦПК України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175 і 177 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху. В ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

З урахуванням викладеного позивачеві слід виправити недоліки поданої позовної заяви шляхом: 1) викладення змісту позовних вимог із зазначенням способу захисту прав позивача, що відповідає вимогам закону, а саме: конкретизувати зміст позовних вимог з урахуванням висновків, зазначених в мотивувальній частині ухвали; 2) зазначення обґрунтованої ціни позову та надання належних доказів, що підтверджують вартість спірного майна станом на даний час та відповідно ціну позову, у кількості для суду та відповідно до наявних учасників справи.

Також позивачеві слід сплатити судовий збір, виходячи із доведеної ціни позову.

Зважаючи на характер та обсяг виявлених недоліків позовної заяви, строк на їх усунення доцільно визначити десять днів з дня отримання копії ухвали.

Керуючись ст. 175, 176, 177, 185 ч. 1, 2, 258-261, 353 ЦПК України, суддя

ПОСТАНОВИЛА:

Залишити без руху позовну заяву ОСОБА_1 до Байковецької сільської ради Тернопільського району Тернопільської області, третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору, держаний нотаріус Тернопільської районної державної нотаріальної контори Темнікова Леся Георгіївна про визначення часток у праві спільної сумісної власності та визнання права власності в порядку спадкування, надавши позивачеві строк десять днів з дня отримання копії ухвали для усунення зазначених в мотивувальній частині ухвали недоліків.

Роз`яснити, що якщо недоліки позовної заяви не будуть усунуті у строк, встановлений судом, заява буде вважатися неподаною і буде повернута позивачеві.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею і оскарженню не підлягає.

СуддяІ. В. Марциновська