Ухвала

23 травня 2023 року

м. Київ

справа № 363/1852/20

провадження № 61-4970ск23

Верховний Суд у складі судді Касаційного цивільного суду Тітова М. Ю. розглянув касаційну скаргуголови правління Садівничого товариства «Десна-3» Прокопенко Раїси Сергіївни на рішення Вишгородського районного суду Київської області від 22 червня 2022 року та постанову Київського апеляційного суду від 07 березня 2023 року в справі за позовомСадівничого товариства «Десна-3» в особі голови правління Прокопенко Раїси Сергіївни до ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , треті особи, які не заявляють самостійних вимог щодо предмета спору: Головне управління Держгеокадастру у Київській області, Вишгородська міська рада, про витребування земельної ділянки із чужого незаконного володіння,

встановив:

07 квітня 2023 року голова правління Садівничого товариства «Десна-3» Прокопенко Р. С. (далі - голова правління СТ «Десна-3» Прокопенко Р. С.) подала до Верховного Суду касаційну скаргу на рішення Вишгородського районного суду Київської області від 22 червня 2022 року та постанову Київського апеляційного суду від 07 березня 2023 року у вказаній справі.

Ухвалою Верховного Суду від 20 квітня 2023 року касаційну скаргу залишено без руху з наданням строку для усунення її недоліків. Заявнику слід було самостійно визначити розмір судового збору за подання касаційної скарги, підтвердивши його розмір належними доказами (наприклад, експертний висновок, дані загальнодоступних джерел стосовно ринкової вартості майна), та сплатити (доплатити) судовий збір в розмірі 200 % ставки, що підлягала сплаті при поданні позовної заяви з урахуванням вартості майна, витребувати яке з чужого незаконного володіння просив позивач.

На виконання вимог ухвали Верховного Суду від 20 квітня 2023 року заявник надіслала до Верховного Суду квитанцію про доплату судового збору в розмірі 6 516, 00 грн. Голова правління СТ «Десна-3» Прокопенко Р. С. вказує, що ціна позову у цій справі становить 193, 92 грн, а розмір судового збору за оскарження вимоги майнового характеру визначений, виходячи з нормативної грошової оцінки спірної земельної ділянки, яка становить 193, 92 грн. На підтвердження указаного долучає копію витягу із технічної документації про нормативну грошову оцінку земельної ділянки, у якому зазначені відомості про нормативну грошову оцінку сільськогосподарських угідь.

Крім того, заявник вказує, що нею також сплачений судовий збір в частині оскарження вимоги немайнового характеру, хоча зі змісту оскаржуваних судових рішень не вбачається, що позивачем заявлялась будь-яка вимога немайнового характеру.

Поряд з цим недоліки касаційної скарги, викладені в ухвалі Верховного Суду від 20 квітня 2023 року, заявником усунуті не були з огляду на таке.

Відповідно до пункту 2 частини першої статті 176 ЦПК України ціна позову визначається у позовах про визнання права власності на майно або його витребування - вартістю майна.

Вартість майна визначається відповідно до вимог Закону України «Про оцінку майна, майнових прав та професійну оціночну діяльність в Україні».

Документом, що містить висновки про вартість майна та підтверджує виконані процедури з оцінки майна суб'єктом оціночної діяльності - суб'єктом господарювання відповідно до договору, є звіт про оцінку майна (стаття 12 Закону України «Про оцінку майна, майнових прав та професійну оціночну діяльність в Україні»).

За приписами статті 5 Закону України «Про оцінку земель» грошова оцінка земельних ділянок залежно від призначення та порядку може бути нормативною і експертною. Експертна грошова оцінка земельних ділянок та прав на них проводиться з метою визначення вартості об'єкта оцінки. Натомість нормативна грошова оцінка земельних ділянок використовується для визначення розміру земельного податку, державного мита при міні, спадкуванні (крім випадків спадкування спадкоємцями першої та другої черги за законом) як випадків спадкування ними за законом, так і випадків спадкування ними за заповітом) і за правом представлення, а також випадків спадкування власності, вартість якої оподатковується за нульовою ставкою) та даруванні земельних ділянок згідно із законом, орендної плати за земельні ділянки державної та комунальної власності, втрат лісогосподарського виробництва, вартості земельних ділянок площею понад 50 гектарів для розміщення відкритих і фізкультурно-оздоровчих споруд, а також при розробці показників та механізмів економічного стимулювання раціонального використання та охорони земель.

Аналіз вказаних законодавчих норм дає підстави для висновку, що надана заявником копія витягу із технічної документації про нормативну грошову оцінку земельної ділянки не є належним доказом на підтвердження вартості спірного нерухомого майна.

Натомість належними доказами на підтвердження вартості земельної ділянки, із якої необхідно визначити ціну позову та відповідно розмір судового збору, є, зокрема, звіт про оцінку майна з висновком про його вартість, дані загальнодоступних джерел стосовно ринкової вартості аналогічного майна в районі місцезнаходження спірного майна тощо.

З огляду на невизначення заявником вартості спірного нерухомого майна суд позбавлений можливості перевірити правильність сплаченого судового збору за подання касаційної скарги.

Підпунктом 7 пункту 1 частини другої статті 4 Закону України «Про судовий збір» передбачено, що розмір судового збору за подання касаційної скарги становить 200 відсотків ставки, що підлягала сплаті при поданні позовної заяви, іншої заяви і скарги в розмірі оспорюваної суми.

Як вже зазначалось Верховним Судом в ухвалі від 20 квітня 2023 року, аналіз касаційної скарги та доданих до неї матеріалів не дозволяє встановити ціну позову.

Отже, заявнику необхідно зазначити інформацію про ціну позову, виходячи з вартості спірного нерухомого майна, надати належні докази на підтвердження такої вартості, з урахуванням наведеного самостійно визначити розмір судового збору та доплатити різницю судового збору, визначену відповідно до вимог закону (200 відсотків ставки, що підлягала сплаті при поданні позовної заяви).

Верховний Суд звертає увагу заявника на те, що згідно з вимогами Закону України «Про судовий збір» розрахунок розміру судового збору за подання касаційної скарги слід здійснювати, виходячи зі ставки, яка підлягала сплаті при поданні позовної заяви, а не з тієї суми, яка фактично була сплачена позивачем.

Судовий збір за подання касаційної скарги до Касаційного цивільного суду у складі Верховного Суду має бути перерахований або внесений до ГУК у м. Києві/Печерс.р-н/22030102, , банк отримувача: Казначейство України (ЕАП), рахунок отримувача: UA0026007, ККДБ: 22030102, найменування податку, збору, платежу: судовий збір (Верховний Суд, 055).

Порядок сплати судового збору визначено статтею 6 Закону України «Про судовий збір». На підтвердження сплати судового збору необхідно суду надати оригінал квитанції (платіжного доручення), що підтверджує його сплату.

Згідно з частиною другою статті 127 ЦПК України встановлений судом процесуальний строк може бути продовжений судом за заявою учасника справи, поданою до закінчення цього строку, чи з ініціативи суду.

Ураховуючи викладене, суд вважає за необхідне продовжити строк для усунення недоліків касаційної скарги.

Керуючись статтями 127, 393 ЦПК України,

ухвалив:

Продовжити голові правління Садівничого товариства «Десна-3» Прокопенко Раїсі Сергіївні строк для усунення недоліків касаційної скарги на рішення Вишгородського районного суду Київської області від 22 червня 2022 року та постанову Київського апеляційного суду від 07 березня 2023 року, але який не може перевищувати десяти днів з дня вручення цієї ухвали.

У разі невиконання у встановлений строк вимог цієї ухвали касаційна скарга вважатиметься неподаною та буде повернута заявнику.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя М. Ю. Тітов