РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

06 квітня 2023 року, місто Звягель Житомирської області

Новоград-Волинський міськрайонний суд Житомирської області

в складі: головуючого - судді Мозгового В.Б.,

за участю секретаря судового засідання Горбатюк І.О.

(Справа № 285/7270/22, провадження у справі № 2/0285/250/23)

розглянув у судовому засіданні у загальному порядку цивільну справу за позовом Акціонерного товариства комерційний банк «Приватбанк» до ОСОБА_1 про стягнення боргу кредитором спадкодавця,

В С Т А Н О В И В:

У грудні 2022 року АТ КБ «Приватбанк» звернулось до суду з позовом до відповідача в якому просить суд стягнути з останнього заборгованість за кредитним договором №б/н від 26.04.2011 року у розмірі 7 258,23 грн.

В обґрунтовування позовних вимог позивач зазначає, що 26.04.2011 року ОСОБА_2 було відкрито кредитний рахунок на підставі Заяви №б/н. При підписанні анкети-заяви ОСОБА_2 взяла на себе зобов`язання повертати отримані нею кошти в кредит відповідно до «Умов та правил надання банківських послуг» за «Тарифам банку», які викладені на банківському сайті.

ІНФОРМАЦІЯ_1 ОСОБА_2 померла. При цьому свої зобов`язання належним чином не виконала, як наслідок, станом на день її смерті мала заборгованість за тілом кредиту у розмірі 7 258,23 грн.

Позивач керуючись ст. 1282 ЦК України та посилаючись на те, що оскільки відповідач являється спадкоємцем після смерті позичальниці, просить суд позовні вимоги задовольнити.

Ухвалою суду за клопотанням позивач було витребувано спадкову справу, а також відомості про осіб, які проживали із спадкодавцем на день відкриття спадщини.

В судове засідання представник позивача не з`явився повторно, про судове засідання повідомлений належним чином.

Відповідно до п.2 ч.3 ст. 223 ЦПК України якщо учасник справи або його представник були належним чином повідомлені про судове засідання, суд розглядає справу за відсутності такого учасника справи у разі повторної неявки в судове засідання учасника справи (його представника), крім відповідача, незалежно від причин неявки.

Таким чином, враховуючи, що представник позивача в судове засідання не з`явився повторно, свої доводи та докази на обґрунтування своїх вимог виклав в позовній заяві, а також визначені процесуальним законодавством строки розгляду справи, судом було ухвалено проводити розгляд справи за відсутності представника позивача.

Відповідач в судове засідання не з`явився, направив заяву про розгляд справи у його відсутності. Крім того, в заяві зазначив, що від прийняття спадщини відмовився, про що ним було подано відповідну заяву нотаріусу.

Дослідивши матеріали справи, суд приходить до висновку, що позов задоволенню не підлягає з наступних підстав.

Встановлено, що 26 квітня 2011 року ОСОБА_2 заповнила бланк Анкету-заяву про приєднання до «Умов та Правил надання банківських послуг» в Приватбанку /а.с. 28/.

Позичальниця ОСОБА_2 ІНФОРМАЦІЯ_1 померла. (а.с.94)

АТ КБ «Приватбанк», після того як дізнався про смерть ОСОБА_2 , 21 жовтня 2021 року направив до Новоград-Волинської державної нотаріальної контори претензію кредитора до спадкоємців. (а.с.86)

В матеріалах справи наявний наданий позивачем розрахунок заборгованості за договором № б/н від 26 червня 2011 року, укладеним між АТ КБ «Приватбанк» та ОСОБА_2 , станом на день смерті останньої, заборгованість складає 7 258,23 грн.

17 листопада2021 року АТ КБ «Приватбанк» направив лист-претензію на ім`я відповідача про повернення заборгованості. (а.с.66)

У статті 15 ЦК України передбачено, що кожна особа має право на захист свого цивільного права у разі його порушення, невизнання або оспорювання, а також на захист свого інтересу, який не суперечить загальним засадам цивільного законодавства.

У частині першій статті 81 ЦПК України передбачено, що кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень.

Відповідно до статті 51 ЦПК України суд першої інстанції має право за клопотанням позивача до закінчення підготовчого провадження, а у разі розгляду справи за правилами спрощеного позовного провадження - до початку першого судового засідання залучити до участі у ній співвідповідача. Якщо позов подано не до тієї особи, яка повинна відповідати за позовом, суд до закінчення підготовчого провадження, а у разі розгляду справи за правилами спрощеного позовного провадження - до початку першого судового засідання за клопотанням позивача замінює первісного відповідача належним відповідачем, не закриваючи провадження у справі. Після спливу строків, зазначених у частинах першій та другій цієї статті, суд може залучити до участі у справі співвідповідача або замінює первісного відповідача належним відповідачем виключно у разі, якщо позивач доведе, що не знав та не міг знати до подання позову у справі про підставу залучення такого співвідповідача чи заміну неналежного відповідача. Про залучення співвідповідача чи заміну неналежного відповідача постановляється ухвала. За клопотанням нового відповідача або залученого співвідповідача розгляд справи починається спочатку.

Відповідно до частини четвертої статті 263 ЦПК України при виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин суд враховує висновки щодо застосування відповідних норм права, викладені в постановах Верховного Суду.

У постанові Великої Палати Верховного Суду від 17 квітня 2018 року у справі № 523/9076/16-ц (провадження № 14-61цс18) зроблено висновок, що «пред`явлення позову до неналежного відповідача не є підставою для відмови у відкритті провадження у справі, оскільки заміна неналежного відповідача здійснюється в порядку, визначеному ЦПК України. За результатами розгляду справи суд відмовляє в позові до неналежного відповідача та приймає рішення по суті заявлених вимог щодо належного відповідача. Тобто, визначення відповідачів, предмета та підстав спору є правом позивача. Натомість, встановлення належності відповідачів й обґрунтованості позову - обов`язком суду, який виконується під час розгляду справи, а не на стадії відкриття провадження».

Тобто, пред`явлення позову до неналежного відповідача є самостійною підставою для відмови в задоволенні позову.

Відповідно до ч. 3 ст.1268 ЦК України спадкоємець, який постійно проживав разом із спадкодавцем на час відкриття спадщини, вважається таким, що прийняв спадщину, якщо протягом строку, встановленого статтею 1270 цього Кодексу, він не заявив про відмову від неї.

Відповідно до положень статті 1282 ЦК України спадкоємці зобов`язані задовольнити вимоги кредитора повністю, але в межах вартості майна, одержаного у спадщину. Кожен із спадкоємців зобов`язаний задовольнити вимоги кредитора особисто, у розмірі, який відповідає його частці у спадщині. Вимоги кредитора спадкоємці зобов`язані задовольнити шляхом одноразового платежу, якщо домовленістю між спадкоємцями та кредитором інше не встановлено. У разі відмови від одноразового платежу суд за позовом кредитора накладає стягнення на майно, яке було передане спадкоємцям у натурі.

Встановлено, що відповідачем ОСОБА_1 16 грудня 2021 року, тобто в межах 6 місячного строку, було подано нотаріусу заяву про відмову від прийняття спадщини на користь онуки ОСОБА_3 (а.с.94).

Отже, як вбачається з встановлених обставин, відповідач ОСОБА_1 не набув статусу спадкоємця, в зв`язку з чим до нього не перейшли обов`язки щодо задоволення вимог кредитора відповідно до положень статті 1282 ЦК України.

Таким чином, виходячи з вищевикладеного, та враховуючи те, що позивач звернувся з позовом до неналежного відповідача, суд приходить до висновку, що позовні вимоги задоволенню не підлягають.

Керуючись ч. 6 ст. 259, 265, 268, 273 ЦПК України, суд, -

У Х В А Л И В:

У задоволенні позовних вимог Акціонерного товариства комерційний банк «Приватбанк» (, вул. Набережна Перемоги, 50, м. Дніпро) до ОСОБА_1 ( ІНФОРМАЦІЯ_2 , РНОКПП НОМЕР_1 , місце проживання: АДРЕСА_1 ) про стягнення боргу кредитором спадкодавця відмовити повністю.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Учасники справи, а також особи, які не брали участі у справі, якщо суд вирішив питання про їхні права, свободи, інтереси та (або) обов`язки, мають право оскаржити в апеляційному порядку рішення суду першої інстанції повністю або частково.

Апеляційна скарга на рішення суду подається до Житомирського апеляційного суду протягом тридцяти днів з дня його проголошення, а в разі оголошення лише вступної та резолютивної частини судового рішення з дня складення повного судового рішення.

Учасник справи, якому рішення не було вручено у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.

Повний текст рішення виготовлено 10 квітня 2023 року.

Головуючий