ПОСТАНОВА

Іменем України

11 серпня 2023 року м. Кропивницький

справа № 398/4321/22

провадження № 22-ц/4809/864/23

Кропивницький апеляційний суд у складі колегії суддів судової палати у цивільних справах:

головуючий суддя - Дьомич Л. М. (суддя - доповідач),

судді - Дуковський О. Л., Мурашко С.І.,

учасники справи:

позивач - ОСОБА_1 ;

відповідач - ОСОБА_2 ,

розглянув у відкритому судовому засіданні цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини за апеляційною скаргою ОСОБА_1 на заочне рішення Олександрійського міськрайонного суду Кіровоградської області від 24 квітня 2023 року (суддя Стручкова Л.І.),-

ВСТАНОВИВ:

Короткий зміст позовних вимог

У грудні 2023 року ОСОБА_1 звернулася до суду з позовом про визначення додаткового двомісячного строку для подання заяви про прийняття спадщини, що відкрилася після смерті її батька ОСОБА_3 , померлого ІНФОРМАЦІЯ_1 . Вимоги заявлені до матері, дружини померлого - ОСОБА_2 .

В обґрунтування звернення вказала, що після смерті батька відкрилась спадщина на все належне йому майно. Разом з батьком проживала її мати, відповідач у справі. Інших спадкоємців першої черги за законом після смерті ОСОБА_3 немає. У неї з матір`ю була домовленість, що остання вступить в спадщину, а в подальшому на неї переоформить майно.

Однак, відносини між ОСОБА_1 та ОСОБА_2 погіршилися, у зв`язку з чим позивач звернулася до нотаріуса з заявою про прийняття спадщини та отримала постанову про відмову у вчиненні нотаріальної дії через сплив шестимісячного строку на таке вчинення.

Посилаючись на положення ст.1272 ЦК України, вважає причини пропуску строку для звернення з заявою про прийняття спадщини поважними та такими, що надають право для визначення додаткового строку прийняти спадщину.

Короткий зміст рішення суду

Заочним рішенням Олександрійського міськрайонного суду Кіровоградської області від 24.04.2023 року у задоволенні позову ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини, відмовлено.

Суд, відмовляючи в позові дійшов висновку, що позивачкою не надано доказів, які б свідчили про об`єктивність, непереборність, істотні труднощі для прийняття спадщини в передбачений законом строк. Тобто відсутні поважні причини пропуску стороною строку подачи заяви про прийняття спадщини, а тому позовні вимоги необґрунтовані.

Короткий зміст вимог і доводів апеляційної скарги

Не погоджуючись з судовим рішення, ОСОБА_1 подала апеляційну скаргу якою просить скасувати рішення та ухвалити нове про задоволення позову. Вказала, що основним критерієм, на яке не звернув уваги суд, є відсутність заперечень збоку відповідача на позовні вимоги. В суд ОСОБА_2 не з`явилася, хоча обізнана про судове провадження, відзив не надала. Інші доводи аналогічні викладеному в позові.

Рух справи в суді апеляційної інстанції

Апеляційна скарга на рішення суду першої інстанції подана позивачем 19 травня 2023 року.

29 травня 2023 року відкрито провадження у даній справі, встановлено строк для подачі відзиву.

Відзиву позивачем на апеляційну скаргу не подано, що відповідно до ст. 360 ЦПК України не перешкоджає перегляду рішення суду першої інстанції.

02 червня 2023 року закінчено підготовчі дії, справу призначено до розгляду в Кропивницькому апеляційному суді на 08 серпня 2023 року, про що постановлено відповідну ухвалу.

У відповідності до вимог ЦПК України учасників справи належним чином повідомлено про дату, час та місце розгляду справи (а.с.76-81).

На підставі розпорядження керівника апарату апеляційного суду від 07 серпня 2023 року № 104 здійснено повторний автоматизований розподіл даної справи між суддями, за результатами якого члена колегії з розгляду даної справи суддю Голованя А.М. замінено суддею Мурашком С.І.

Позиції сторін в ході розгляду справи судом апеляційної інстанції

07 серпня 2023 року на електронну адресу суду від позивача надійшла заява про розгляд справи без її участі та участі її представника (а.с.87).

Судова повістка про виклик до апеляційного суду на 08 серпня 2023 року, ОСОБА_2 направлена за адресою: АДРЕСА_1 . Поштове відправлення повернулось до суду не врученим відповідачеві, з довідкою про причини невручення «адресат відсутній за вказаною адресою» (а.с.80-81).

Як підтверджується довідкою Управління дозвільно-погоджувальних процедур та адміністративних послуг Олександрійської міської ради про реєстрацію місця проживання особи, ОСОБА_2 зареєстрована за адресою: АДРЕСА_1 (а.с.46).

Відповідно до частини першої статті 131 ЦПК України учасники судового процесу зобов`язані повідомляти суд про зміну свого місця проживання (перебування, знаходження) або місцезнаходження під час провадження справи.

У разі відсутності заяви про зміну місця проживання або місцезнаходження судова повістка надсилається учасникам справи, які не мають офіційної електронної адреси та за відсутності можливості сповістити їх за допомогою інших засобів зв`язку, що забезпечують фіксацію повідомлення або виклику, на останню відому судові адресу і вважається доставленою, навіть якщо учасник судового процесу за цією адресою більше не проживає або не знаходиться.

Враховуючи викладене, відповідно до ст. ст.128, 131 ЦПК України, судова повістка про виклик до суду ОСОБА_2 на 12 годину 30 хвилин 08 серпня 2023 року вважається врученою їй належним чином.

Згідно з ч. 2 ст. 372 ЦПК України, неявка учасників справи, належним чином повідомлених про дату, час і місце розгляду справи, не перешкоджає розгляду справи.

За положеннями ч.5 ст.268 ЦПК, датою ухвалення рішення, ухваленого за відсутності учасників справи, є дата складення повного судового рішення.

Заслухавши доповідь судді-доповідача, дослідивши матеріали справи та перевіривши законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги, колегія суддів дійшла висновку, що апеляційна скарга задоволенню не підлягає за наступного.

Суд першої інстанції встановив такі неоспорювані обставини

ІНФОРМАЦІЯ_1 помер ОСОБА_3 , що підтверджується світлокопією свідоцтва про смерть серії НОМЕР_1 (а.с.12).

Після його смерті відкрилася спадщина.

Позивач є донькою померлого спадкодавця, що підтверджується світлокопією свідоцтва про народження серії НОМЕР_2 , світлокопією свідоцтва про шлюб серії НОМЕР_3 , світлокопією рішення суду №398/1541/15-ц від 14.09.2015 року, світлокопією свідоцтва про шлюб серії НОМЕР_4 (а.с.8,9,10-11,12).

Відповідно Інформаційної довідки зі Спадкового реєстру №Ц71049961 спадкова справа після смерті ОСОБА_3 , не заводилася (а.с.22).

Листом від 23.11.2022 року ОСОБА_1 державним нотаріусом надані роз`яснення щодо її заяви від 23.11.2022 року, що остання не може реалізувати своє право на спадкування після смерті ОСОБА_3 , так як спадщина нею не прийнята (а.с.14).

Обставини встановлені судом апеляційної інстанції

З пояснень позивача виходить, що вона з матір`ю є єдиними спадкоємцями померлого. Звернення до нотаріусу відповідач не здійснювала так як проживала зі спадкодавцем, була його дружиною.

Мотиви ухваленого апеляційним судом рішення

Переглядаючи справу в апеляційному порядку колегія суддів судової падати у цивільних справах керується нормами права, які застосовуються до спірних правовідносин, та висновками Верховного Суду щодо їх застосування.

Зокрема, згідно зі ст. 1216 ЦК України спадкуванням є перехід прав та обов`язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця), до інших осіб (спадкоємців).

Спадкування здійснюється за заповітом або за законом (ст. 1217 ЦК України).

Відповідно до ч. 1 ст. 1269, ч. 1 ст. 1270 ЦК України спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати до нотаріальної контори заяву про прийняття спадщини. Для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини.

Якщо спадкоємець протягом строку, встановленого ст.1270 цього Кодексу, не подав заяву про прийняття спадщини, він вважається таким, що не прийняв її. За письмовою згодою спадкоємців, які прийняли спадщину, спадкоємець, який пропустив строк для прийняття спадщини, може подати заяву про прийняття спадщини нотаріусу або в сільських населених пунктах - уповноваженій на це посадовій особі відповідного органу місцевого самоврядування за місцем відкриття спадщини.

За позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини (ст. 1272 ЦК України).

Аналіз вказаних норм закону дає підстави для висновку, що прийняття спадщини є вольовою дією спадкоємця, за виключенням тих випадків, коли спадщина вважається прийнятою спадкоємцем через пряму вказівку закону та за умови, що він не відмовився від її прийняття.

Право на прийняття спадщини є строковим, а перебіг цього строку починається з часу відкриття спадщини й спливає через шість місяців. Впродовж цього строку, спадкоємець має право прийняти спадщину або відмовитися від її прийняття. Якщо він не вчиняє жодної із цих дій, закон визнає його таким, що спадщину не прийняв, тобто не набув відповідних прав та обов`язків спадкодавця.

Проте, законодавець допускає можливість існування таких обставин, які перешкоджають волевиявленню спадкоємця на прийняття спадщини у відведений для цього законом строк. За таких обставин не вчинення спадкоємцем дій направлених на набуття спадщини знаходяться поза його волею.

Якщо спадкоємець пропустив шестимісячний строк для подання заяви про прийняття спадщини з поважних причин, закон надає йому можливість за домовленістю зі спадкоємцями, які прийняли спадщину, подати заву про прийняття спадщини поза межами шестимісячного строку і не залежно від поважності причин та тривалості пропуску такого строку,

Якщо ж така згода відсутня, він має право на звернення до суду з позовом про визначення додаткового строку на подання такої заяви, але при цьому зобов`язаний довести поважність причин пропуску строку.

Отже, правила ч. 3 ст. 1272 ЦК України про визначення судом додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини можуть бути застосовані, якщо: 1) у спадкоємця були перешкоди для подання такої заяви; 2) ці обставини визнані судом поважними.

При цьому поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця саме на вчинення дій із прийняття спадщини.

Відповідно до ч. 1 ст. 4 ЦПК України кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів.

Згідно з ч. 1, 3 ст. 13 ЦПК України суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках. Учасник справи розпоряджається своїми правами щодо предмета спору на власний розсуд. Таке право мають також особи, в інтересах яких заявлено вимоги, за винятком тих осіб, які не мають процесуальної дієздатності.

Статтею 81 ЦПК України передбачено, що кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог і заперечень. Докази подаються сторонами та іншими особами, які беруть участь у справі. Доказування не може ґрунтуватися на припущеннях.

Суд першої інстанції, врахувавши обґрунтування позову, зокрема, підстави пропуску строку подачі заяви про прийняття спадщини, абсолютно правильно виснував, що вони не свідчать про поважність причин.

При вирішенні справи вірно застосовані норми права та відповідні висновки, так п. 24 постанови Пленуму Верховного Суду України № 7 від 30.05.2008 року «Про судову практику у справах про спадкування» передбачено, що вирішуючи питання про визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причин пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій.

Підсумовуючи, апеляційний суд погоджується з позицією суду першої інстанції про те, що позивачка без поважних причин пропустила строк для подання до нотаріальної контори зави про прийняття спадщини, обставин непереборності чи труднощів для своєчасності реалізації прав, не встановлено.

Відповідно до правових висновків, викладених у постановах Верховного Суду від 26 жовтня 2022 року у справі № 522/17925/16, від 17 грудня 2021 року у справі № 369/6254/19-ц - оцінка поважності причин пропуску строку звернення із заявою про прийняття спадщини повинна, у першу чергу, стосуватися періоду від моменту відкриття спадщини й до спливу шестимісячного строку, встановленого законом для її прийняття. Саме протягом цього періоду мають існувати об`єктивні та істотні перешкоди для прийняття спадщини. Інші періоди досліджуються, якщо ці перешкоди почали існувати протягом шестимісячного строку та тривали до моменту звернення до нотаріуса або до суду.

Позивач період не конкретизувала, але навіть якби він охоплювався шістьма місяцями після відкриття спадщини, висновок суду не може юути іншим з огляд на пілставу та обґрунтування вимог.

Про судові витрати

Відповідно до ст. 141 ЦПК України перерозподіл судових витрат не відбувається.

Загальний висновок суду за результатами розгляду апеляційної скарги

У зв`язку з тим, що суд повно встановив обставини, що вплинули на правильність вирішення справи, відповідно до приписів ст. 375 ЦПК України, рішення суду не підлягає скасуванню, відтак апеляційна скарга не може бути задоволена.

Керуючись ст.ст. 367, 368, 374, 375, 381, 382, 383, 384 ЦПК України, Кропивницький апеляційний суд,-

П О С Т А Н О В И В :

Апеляційну скаргу ОСОБА_1 залишити без задоволення, а заочне рішення Олександрійського міськрайонного суду Кіровоградської області від 24 квітня 2023 року,- без змін.

Постанова апеляційного суду набирає законної сили з дня її прийняття і може бути оскаржена в касаційному порядку до Верховного суду протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення.

Головуючий суддя Л. М. Дьомич

Судді О.Л. Дуковський

С.І. Мурашко