Справа № 2-630/07/04
н/п 2-зз/953/20/23
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"09" серпня 2023 р. м. Харків

Київський районний суд м. Харкова у складі:

головуючого судді - Юрлагіної Т.В.,

за участю секретаря Бірукової Л.М.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Харкові заяву ОСОБА_1 , який діє в інтересах ОСОБА_2 про скасування заходів забезпечення позову у цивільній справі № 2-630/07/04 за позовом ОСОБА_3 до ОСОБА_4 про визнання договору купівлі - продажу дійсним і визнання права власності, -

ВСТАНОВИВ:

В провадженнz Київського районного суду м. Харкова надійшла заява ОСОБА_1 , який діє в інтересах ОСОБА_2 про скасування заходів забезпечення позову у цивільній справі № 2-630/07/04 за позовом ОСОБА_3 до ОСОБА_4 про визнання договору купівлі - продажу дійсним і визнання права власності.

В обгрунтування поданої заяви посилається на те, що у провадженні Київського районного суду м. Харкова перебувала цивільна справа № 2-630/07/04 за позовом ОСОБА_3 до ОСОБА_4 про визнання договору купівлі - продажу дійсним і визнання права власності.

06.12.2006 року по справі була винесена ухвала про накладення арешту на домоволодіння за адресою: АДРЕСА_1 , яка заборонила його відчуження та зміну власника.

Однак, станом на 18.08.2006 року власником домоволодіння за адресою: АДРЕСА_1 згідно договору дарування від 18.08.2006 року стала ОСОБА_2 . '

28.02.2007 року суддею Київського районного суду м. Харкова Донець О.В. прийнято рішення по справі №2-630/07/04, однак рішення про зняття арешту на відчуження та зміну власника суддею не прийнято.

ОСОБА_2 звернулась у зв`язку з наявними накладеними обмеженнями щодо відчуження житлового будинку за адресою: АДРЕСА_1 , що належить їй на праві власності.

Між ОСОБА_2 та захисником Касторним Д.В. укладено договір про надання правової допомоги 13.06.2023 року.

Від КП «Харківське міське БТІ» Харківської міської ради Касторним Д.В. отримано відповідь з наданням копій документів про існуючі обмеження щодо відчуження житлового будинку за адресою: АДРЕСА_1 , що на праві власності належить ОСОБА_2 . Таким чином було встановлено, що 06.12.2006 р. суддею Київського районного суду м. Харкова Донець О.В. у цивільній справі за позовом ОСОБА_3 до ОСОБА_5 накладений арешт на відчуження домоволодіння за адресою: АДРЕСА_1 .

Оскільки на сьогоднішній день діють обмеження щодо розпорядження та відчуженням її майном, проcить скасувати арешт накладений на житловий будинок за адресою: АДРЕСА_1 , що належить на праві власності ОСОБА_2 .

Від захисника Касторного Дениса Володимировича, який діє в інтересах ОСОБА_2 надійшла заява про розгляд справи у його відсутність, наполягає на задоволенні у повному обсязі.

Суд вважає необхідним розглянути справу у відсутність осіб, оскільки їх неявка не перешкоджає розгляду заяви.

Суд, дослідивши подану заяву з додатками, рішення суду про накладення арешту та рішення ухвалені під час розгляду справи які витребувані з архіву суду, вважає, що заява про скасування заходів забезпечення позову не підлягає задоволенню з наступних підстав.

Представник заявника ОСОБА_1 , який діє в інтересах ОСОБА_2 , до матеріалів заяви долучив угоду про надання правової допомоги відповідно до змісту якої, п.п. 2.1.1. адвокат бере на себе виконання наступної роботи: ознайомлення з матеріалами справи, підготовка позовної заяви.

Представник заявника ОСОБА_1 , на підтвердження своїх повноважень здійснювати представництво інтересів ОСОБА_2 подав копію угоди від 01.06.2023 року, відповідність якої оригіналу засвідчена підписом. Копію свідоцтва про право на здійснення адвокатською діяльністю.

Згідно із частиною 1 статті 26 Закону України «Про адвокатуру та адвокатську діяльність» документами, що посвідчують повноваження адвоката на надання правової допомоги, можуть бути: 1) договір про надання правової допомоги; 2) довіреність; 3) ордер; 4) доручення органу (установи), уповноваженого законом на надання безоплатної правової допомоги.

Відповідно до пункту 4 частини 1 статті 1 Закону України «Про адвокатуру та адвокатську діяльність» договір про надання правової допомоги це домовленість, за якою одна сторона (адвокат, адвокатське бюро, адвокатське об`єднання) зобов`язується здійснити захист, представництво або надати інші види правової допомоги другій стороні (клієнту) на умовах і в порядку, що визначені договором, а клієнт зобов`язується оплатити надання правової допомоги та фактичні витрати, необхідні для виконання договору.

Згідно частини 3 статті 26 Закону України «Про адвокатуру та адвокатську діяльність» повноваження адвоката як захисника або представника в господарському, цивільному, адміністративному судочинстві, кримінальному провадженні, розгляді справ про адміністративні правопорушення, а також як уповноваженого за дорученням у конституційному судочинстві підтверджуються в порядку, встановленому законом.

Частиною 4 статті 26 Закону України «Про адвокатуру та адвокатську діяльність» встановлено, що адвокат зобов`язаний діяти в межах повноважень, наданих йому клієнтом, у тому числі з урахуванням обмежень щодо вчинення окремих процесуальних дій.

Аналіз наведених положень законодавства дає підстави для висновку, що, по-перше, повноваження представника позивача, яким є адвокат, повинні бути підтверджені договором який визначає обсяг повноважень, наданих адвокату.

Слід також зазначити, що повноваження адвоката, зокрема, в даному випадку щодо підписання позовної заяви, заяви, повинно підтверджуватись домовленістю сторін у договорі про надання правової допомоги, який засвідчує існування між клієнтом та адвокатом домовленості стосовно об`єму наданих йому повноважень, шляхом окремого визначення такої дії у договорі.

Відповідно до статті 62 ЦПК України, повноваження адвоката як представника підтверджуються довіреністю або ордером, виданим відповідно до Закону України «Про адвокатуру і адвокатську діяльність».

Заяву подано до суду та підписано адвокатом, однак зі змісту договору даного права не зазначено.

ордеру у відповідності до ст. 62 ЦПК України не надано.

За встановлених обставин, суд приходить до висновку про наявність підстав для повернення заяви ОСОБА_1 , який діє в інтересах ОСОБА_2 про скасування заходів забезпечення позову у цивільній справі № 2-630/07/04 за позовом ОСОБА_3 до ОСОБА_4 про визнання договору купівлі - продажу дійсним і визнання права власності, оскільки за своєю формою подана до суду заява не відповідає вимогам п. 1 ч.4 статті 185 Цивільного процесуального кодексу України, оскільки відсутні повноваження, які підтверджують правомірність уповноваженої особи на вчинення дій в інтересах заявника.

Крім того судом встановлено, що в провадженні Київського районного суду м. Харкова знаходилася цивільна справа № 2-630/07/04 за позовом ОСОБА_3 до ОСОБА_4 про визнання договору купівлі - продажу дійсним і визнання права власності.

В ході розгляду справи ухвалою Київського районного суду м. Харкова від 06.12.2006 року з метою забезпечення позову накладено арешт на зареєстровану за ОСОБА_4 1/3 частину домоволодіння за адресою: АДРЕСА_1 , з забороною відчуження та зміну власника.

Арешт накладено на підставі клопотання представника відповідача, з метою забезпечення виконання ухвали суду від 05.09.2006 року, якою скасовано рішення про задоволення позовних вимог за нововиявленими обставинами, та його виконання.

28.02.2012 року Ухвалою Київського районного суду м. Харкова позовну заяву ОСОБА_3 до ОСОБА_4 про визнання договору купівлі - продажу дійсним і визнання права власності, залишено без розгляду.

Як зазначалось, учасниками цивільної справи № 2-630/07/04 є позивач: ОСОБА_3 , відповідач: ОСОБА_4 , ОСОБА_5 , яка виходячи зі змісту ухвали від 05.09.2006 року про скасування рішення ухваленого 16.11.2004 року за нововиявленими обставинами, доводиться відповідачці ОСОБА_4 , донькою.

Інших учасників у вказані у справі не було.

Відповідно до ч. 1 ст. 48 ЦПК України сторонами в цивільному процесі є позивач і відповідач.

Згідно з ч. 1 ст. 158 ЦПК України, суд може скасувати заходи забезпечення позову з власної ініціативи або за вмотивованим клопотанням учасника справи.

При цьому із клопотанням про скасування заходів забезпечення позову (накладення арешту на майно або грошові кошти) може звернутись лише особа, щодо якої такі заходи забезпечення позову вжито, тобто сторона у справі чи третя особа, яка заявила самостійні вимоги щодо предмета спору. Інша особа, яка вважає, що майно, на яке було накладено арешт у порядку забезпечення позову, належить їй, а не стороні в справі, може звернутись до суду з позовом про визнання права власності на це майно і про зняття з нього арешту. У рішенні суду про визнання права власності на майно і про зняття з нього арешту суд зазначає про скасування заходів забезпечення позову, які оскаржуються.

За змістом норм цивільно-процесуального законодавства України, з заявою про скасування заходів забезпечення позову може звернутись лише особа щодо якої такі заходи забезпечення позову вжито, тобто сторона у справі чи третя особа, яка заявила самостійні вимоги щодо предмета спору.

Якщо заявник був стороною судового провадження, в якому накладено заходи забезпечення позову, то скасування таких заходів можливе лише в рамках того судового провадження, в якому вони накладені.

Відповідно до п. 9 Постанови ВССУ «Про судову практику в справах про зняття арешту з майна» від 03.06.2016 № 5, заходи забезпечення позову можуть бути скасовані судом, який розглядає цивільну справу (частина третя статті 154 ЦПК). При цьому із заявою про скасування заходів забезпечення позову (накладення арешту на майно або грошові кошти) може звернутись лише особа, щодо якої такі заходи забезпечення позову вжито, тобто сторона у справі чи третя особа, яка заявила самостійні вимоги щодо предмета спору (частина четверта статті 154 ЦПК). Інша особа, яка вважає, що майно, на яке було накладено арешт у порядку забезпечення позову, належить їй, а не стороні у справі, може звернутись до суду з позовом про визнання права власності на це майно і про зняття з нього арешту (стаття 60 Закону про виконавче провадження).

Відповідно до ч.ч. 6-7 ст. 185 ЦПК України про повернення позовної заяви суд постановляє ухвалу, яку може бути оскаржено. Повернення позовної заяви не перешкоджає повторному зверненню із заявою до суду, якщо перестануть існувати обставини, що стали підставою для повернення заяви.

Керуючись ст. 185 ч. 1 п. 1 ЦПК України, суд, -

ПОСТАНОВИВ:

Заяву ОСОБА_1 , який діє в інтересах ОСОБА_2 про скасування заходів забезпечення позову у цивільній справі № 2-630/07/04 за позовом ОСОБА_3 до ОСОБА_4 про визнання договору купівлі продажу дійсним і визнання права власності повернути ОСОБА_1 .

Роз`яснити заявнику, що повернення заяви не перешкоджає повторному зверненню із заявою до суду, якщо перестануть існувати обставини, що стали підставою для її повернення.

Ухвала набирає законної сили негайно після її складення та проголошення.

Ухвала суду може бути оскаржена в апеляційному порядку шляхом подання апеляційної скарги безпосередньо до Харківського апеляційного суду протягом п`ятнадцяти днів з дня її складення.

Учасник справи, якому повне рішення або ухвала суду не були вручені у день її проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження: на ухвали суду - якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Суддя: Т.В.Юрлагіна