Справа № 522/5768/23
Провадження № 2/522/3647/23
УХВАЛА

09 травня 2023 року м. Одеса

Суддя Приморського районного суду м. Одеси Федчишена Т. Ю., вирішуючи питання про відкриття провадження у справі за матеріалами позовної заяви ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про поділ майна подружжя та стягнення компенсації за частку у майні подружжя, -

ВСТАНОВИЛА:

До Приморського районного суду м. Одеси надійшла позовна заява ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про поділ майна подружжя та стягнення компенсації за частку у майні подружжя.

Ухвалою Приморського районного суду м. Одеси від 10 квітня 2023 року у задоволенні клопотання ОСОБА_1 про звільнення від сплати судового збору за подання позовної заяви відмовлено, позовну заяву залишено без руху, встановлено ОСОБА_1 десятиденний строк з дня отримання копії ухвали суду для усунення недоліків поданої заяви, а саме для визначення ціну позову, надання доказів на її обґрунтування, та для сплати, з урахуванням ціни позову, судового збору за вимоги майнового характеру та для надання до суду доказів на підтвердження сплати судового збору.

На виконання вимог вищевказаної ухвали, 18 квітня 2023 року ОСОБА_1 , в інтересах якої діє адвокат Пуленко А. Г., подала до суду заяву про усунення недоліків позовної заяви та клопотання про зменшення розміру судового збору, що підлягає сплаті за подання позовної заяви до 2 000 грн.

В обрунтування заяви посилається на те, що сума судового збору, що підлягає сплаті нею складає 11 371, 84 грн, оскільки згідно з угодою від 12.08.2020 вартість майнових прав на спірну квартиру становить 1 137 184,00 грн, при цьому згідно з відомостями з Державного реєстру фізичних осіб - платників податків про суми виплачених доходів та утриманих податків та податкової декларації вона за 2022 рік не отримувала доходів, не має нерухомого майна, цінних паперів, на банківських рахунках також не має коштів, а тому сума судового збору, що підлягає сплаті, є для неї надмірним тягарем.

На підтвердження обставин, викладених у клопотанні, надала копію податкової декларації про майновий стан і доходи за 2022 рік та витяг з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно та Реєстру прав власності на нерухоме майно, Державного реєстру Іпотек, Єдиного реєстру заборон відчуження об`єктів нерухомого майна. Щодо підтвердження відсутності коштів на банківських рахунках зазначила, що не має можливості надати виписки із банківських установ, оскільки такі дії вважає нездійсненими.

Вирішуючи зазначене клопотання, суд виходить з наступного.

Згідно з частинами першою та третьою статті 136 ЦПК України суд, враховуючи майновий стан сторони, може своєю ухвалою відстрочити або розстрочити сплату судового збору на визначений строк у порядку, передбаченому законом, але не більше як до ухвалення судового рішення у справі. З підстав, зазначених у частині першій цієї статті, суд у порядку, передбаченому законом, може зменшити розмір належних до оплати судових витрат, пов`язаних з розглядом справи, або звільнити від їх сплати.

Відповідно до статті 8 Закону України «Про судовий збір», враховуючи майновий стан сторони, суд може своєю ухвалою за її клопотанням відстрочити або розстрочити сплату судового збору на певний строк, але не довше ніж до ухвалення судового рішення у справі за таких умов: розмір судового збору перевищує 5 відсотків розміру річного доходу позивача - фізичної особи за попередній календарний рік; або позивачами є: а) військовослужбовці; б) батьки, які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину-інваліда, якщо інший з батьків ухиляється від сплати аліментів; в) одинокі матері (батьки), які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину-інваліда; г) члени малозабезпеченої чи багатодітної сім`ї; ґ) особа, яка діє в інтересах малолітніх чи неповнолітніх осіб та осіб, які визнані судом недієздатними чи дієздатність яких обмежена; або предметом позову є захист соціальних, трудових, сімейних, житлових прав, відшкодування шкоди здоров`ю. Суд може зменшити розмір судового збору або звільнити від його сплати на підставі, зазначеній у частині першій цієї статті.

Тлумачення статті 136 ЦПК України та статті 8 Закону України «Про судовий збір» свідчить, що підставою для відстрочення чи розстрочення сплати судового збору, зменшення його розміру або звільнення від його сплати, є врахування судом майнового стану сторони.

При виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин суд враховує висновки щодо застосування відповідних норм права, викладені в постановах Верховного Суду (частина четверта статті 263 ЦПК України).

У постанові Верховного Суду у складі колегії суддів Другої судової палати Касаційного цивільного суду від 02 лютого 2022 року справа № 697/2951/19 (провадження № 61-16827св21) зазначено, що: «єдиною підставою для відстрочення чи розстрочення сплати судового збору, зменшення його розміру або звільнення від його сплати фізичної особи є врахування судом її майнового стану. Особа, яка заявляє відповідне клопотання, згідно зі статтею 12 ЦПК України повинна навести доводи і подати докази на підтвердження того, що її майновий стан перешкоджав (перешкоджає) сплаті нею судового збору у встановленому законодавством порядку і розмірі. Визначення судом майнового стану сторони є оціночним і залежить від доказів, якими обґрунтовується рівень її майнового стану. Вичерпного і чіткого переліку документів про майновий стан особи закон не містить, тому суд встановлює можливість сплатити судовий збір на підставі поданих доказів за своїм внутрішнім переконанням. Підстави для відмови суду у подібних клопотаннях мають бути достатньо аргументовані. Оцінюючи фінансовий стан особи, яка звертається до суду з вимогою про звільнення її від сплати судового збору, зменшення його розміру, надання відстрочки чи розстрочки в його сплаті, національні суди повинні встановлювати наявність у такої особи реального доходу (розмір заробітної плати, стипендії, пенсії, прибутку тощо), рухомого чи нерухомого майна, цінних паперів, можливості розпорядження ними без значного погіршення фінансового становища. Отже, скрутний майновий стан, на підтвердження якого заявником надані відповідні документи, може бути підставою для задоволення судом клопотання про звільнення його від сплати судового збору, зменшення розміру судового збору, відстрочення чи розстрочення сплати судового збору».

Позивач, звертаючись до суду із клопотанням про зменшення розміру судового збору до 2 000 грн, на підтвердження обставин, викладених у ньому, надала копію податкової декларації про майновий стан і доходи за 2022 рік, згідно з якою інформація про доходи ОСОБА_3 відсутня та копію інформації з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно та Реєстру прав власності на нерухоме майно, Державного реєстру Іпотек, Єдиного реєстру заборон відчуження об`єктів нерухомого майна, відповідно до якої відомості із зазначених реєстрів щодо фізичної особи РНОКПП: НОМЕР_1 відсутні.

Аналіз клопотання про зменшення розміру судового збору свідчить, що вказані обставини (відсутність доходу) не можуть вважатись достатньою підставою для зменшення ОСОБА_1 розміру судового збору, оскільки не характеризують у повній мірі її майновий стан та не підтверджують відсутність у неї інших доходів. Такими документами, наприклад, можуть бути довідки про доходи, про склад сім`ї, про наявність на утриманні непрацездатних членів сім`ї, банківські документи про відсутність на рахунку коштів, відомості про відсутність рухомого майна, довідка фіскального органу про перелік розрахункових та інших рахунків, тощо (ухвали Верховного Суду від 16 вересня 2022 року справа № 465/7143/20, 16 травня 2021 року, справа № 199/8013/19).

Посилання позивача на відсутність коштів на банківських рахунках, цінних паперів, не підтверджено жодними доказами, а твердження останньої щодо неможливості вчинення дій щодо отримання документів з банківських установ є необґрунтованим.

Отже, наведені заявником доводи та надані докази не можна визнати такими, що унеможливлюють чи утруднюють сплату судового збору або свідчать про відсутність коштів для сплати судового збору, оскільки з наданих заявником доказів не можливо повністю встановити її майновий стан, а її доводи не свідчать про наявність умов для зменшення розміру судового збору, які передбачено ст. 8 Закону України «Про судовий збір», тому в задоволенні клопотання про зменшення розміру судового збору слід відмовити.

За таких обставин, позивачу слід визначити ціну позову з урахуванням ст. 176 ЦПК України, надати докази на її обґрунтування, та сплатити, з урахуванням ціни позову, судовий збір за вимоги майнового характеру, надавши суду докази на підтвердження сплати судового збору.

Відповідно до частини другої статті 127 ЦПК України встановлений судом процесуальний строк може бути продовжений судом за заявою учасника справи, поданою до закінчення цього строку, чи з ініціативи суду.

Враховуючи викладене вище, строк для усунення недоліків слід продовжити.

Керуючись ст. 127, 175, 177, 185 ЦПК України, -

УХВАЛИЛА:

У задоволенні клопотання ОСОБА_1 про зменшення розміру судового збору за подання позовної заяви до ОСОБА_2 про поділ майна подружжя та стягнення компенсації за частку у майні подружжя - відмовити.

Продовжити ОСОБА_1 строк для усунення недоліків позовної заяви, який не може перевищувати п`яти днів з дня вручення цієї ухвали.

У разі невиконання у встановлений строк вимог цієї ухвали позовна заява вважатиметься неподаною та буде повернута позивачу.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя Тетяна ФЕДЧИШЕНА