справа № 619/2260/23
провадження № 2/619/393/23
11 вересня 2023 року Дергачівський районний суд Харківської області
у складі: головуючого - судді Остропільця Є.Р.,
при секретарі Носачової І.М.,
розглянувши у відкритому підготовчому судовому засіданні в приміщенні суду в м. Дергачі цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , третя особа: Дергачівська державна нотаріальна контора Харківської області «Про визначення додаткового строку для прийняття спадщини»,
18.05.2023 позивач звернулася до суду з позовом про визначення додаткового строку для прийняття спадщини, мотивуючи свої вимоги тим, що ІНФОРМАЦІЯ_1 помер її батько ОСОБА_3 , що підтверджується свідоцтвом про смерть Серія НОМЕР_1 .
ОСОБА_1 є донькою померлого та його спадкоємцем по закону його майна, яким він володів на час смерті та де-б воно не знаходилося на час смерті.
На час смерті, її батько, на підставі договору купівлі-продажу житлового будинку від 06 листопада 2018 року посвідченого приватним нотаріусом Дергачівського районного нотаріального округу Харківської області (реєстровий № 2595) - був власником житлового будинку АДРЕСА_1 .
13.12.2021 позивач звернулася з заявою про прийняття спадщини до Дергачівської державної нотаріальної контори Харківської області, однак, листом 19.11.2021 року (вих. № 209801-16) нотаріус відмовив у видачі свідоцтва про право на спадщину з причини спливу шестимісячного строку на подання заяви для прийняття спадщини.
Крім позивача, є інший спадкоємець, а саме - ОСОБА_4 , який прийняв спадщину після смерті ОСОБА_3 , а позивачем строк прийняття спадщини ОСОБА_3 був пропущений в зв`язку із надходженням у лікарні в зв`язку з тяжким захворюванням та народженням дітей так я є багатодітною мамою та у цей період постійно знаходилася у лікарні.
Просила визначити їй додатковий строк для подання заяви про прийняття спадщини строком на три місяці з дня набрання судовим рішенням законної сили.
Позивач у судове засідання не з`явилася, подала заяву про розгляд справи у її відсутність, без фіксації технічними засобами, на задоволенні позову наполягала.
Відповідач в судове засідання не з`явився, про час і місце судового засідання повідомлений належним чином та своєчасно, шляхом виклику до суду через оголошення на офіційному веб-сайті судової влади України, при цьому не надав відзив на позов, тому справа розглядається в заочному судовому засіданні.
Від державного нотаріуса Маслій А. до суду надійшла заява про розгляд справи у її відсутність, покладається на розсуд суду.
У відповідності до ч. 2 ст. 247 ЦПК України, за відсутності всіх осіб, які беруть участь у справі, суд проводить розгляд цивільної справи без фіксування технічними засобами.
Суд, дослідивши матеріали справи, приходить до наступного висновку.
ІНФОРМАЦІЯ_1 помер батько позивача ОСОБА_3 , що підтверджується свідоцтвом про смерть Серія НОМЕР_1 .
ОСОБА_1 є донькою померлого та його спадкоємцем за законом його майна, яким він володів на час смерті та де-б воно не знаходилося на час смерті.
На час смерті, її батько, на підставі договору купівлі-продажу житлового будинку від 06 листопада 2018 року посвідченого приватним нотаріусом Дергачівського районного нотаріального округу Харківської області (реєстровий № 2595) - був власником житлового будинку АДРЕСА_1 .
13.12.2021 позивач звернулася з заявою про прийняття спадщини до Дергачівської державної нотаріальної контори Харківської області, однак, листом 19.11.2021 року (вих. № 209801-16) нотаріус відмовив у видачі свідоцтва про право на спадщину з причини спливу шестимісячного строку на подання заяви для прийняття спадщини.
Крім позивача, є інший спадкоємець, а саме - ОСОБА_4 , який прийняв спадщину після смерті ОСОБА_3 .
Позивачем строк прийняття спадщини після смерті ОСОБА_3 був пропущений в зв`язку із знаходженням у лікарні з тяжким захворюванням та народженням, що підтверджується довідкою лікаря акушера-гінеколога від 26.02.2021.
Згідно зі ст.ст. 12, 13 ЦПК України цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін, при цьому суд розглядає цивільні справи не інакше як в межах заявлених вимог і на підставі наданих сторонами доказів.
Кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків встановлених ст. 82 цього Кодексу, тобто тягар доказування лежить на сторонах цивільно-правового спору.
Відповідно до вимог ст. 81 ЦПК України, кожна сторона зобов`язана довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог і заперечень. Докази подаються сторонами та іншими особами, які беруть участь у справі. Доказуванню підлягають ті обставини, які мають значення для ухвалення рішення у справі і щодо яких у сторін та інших осіб, які беруть участь у справі, виникає спір. Доказування не може ґрунтуватися на припущеннях.
Однак, згідно ст.82 ЦПК України, підставою для звільнення від доказування є обставини, встановлені судовим рішенням у цивільній, господарській або адміністративній справі, що набуло законної сили, які не доказуються при розгляді інших справ, у яких беруть участь ті самі особи або особа, щодо якої встановлено ці обставини.
Згідно ст. 1216 ЦК України спадкуванням є перехід прав та обов`язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця) до інших осіб (спадкоємців).
Відповідно до ст. 1217 ЦК України спадкування здійснюється за заповітом або за законом.
Згідно ст. 1218 ЦК України до складу спадщини входять всі права та обов`язки, що належали спадкодавцеві на момент відкриття спадщини і не припинилися внаслідок його смерті.
Згідно ч. 1 ст. 1220 ЦК України, спадщина відкривається внаслідок смерті особи.
Пленум Верховного Суду України у п. 24 постанови «Про судову практику у справах про спадкування» №7 від 30.05.2008 роз`яснив, що особа, яка не прийняла спадщину в установлений законом строк, може звернутися до суду з позовною заявою про визначення додаткового строку для прийняття спадщини відповідно до частини третьої статті 1272 ЦК. Вирішуючи питання про визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій.
При вирішенні справ про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини слід також враховувати, що додатковий строк визначається у разі, якщо суд визнає причини пропуску строку для прийняття спадщини поважними. У зазначеній категорії справ є обов`язковим обґрунтування в мотивувальній частині судового рішення поважності причин пропуску строку для подання заяви про прийняття спадщини.
Відповідно до ч.3 ст. 1272 ЦК України за позовом спадкоємця, який пропустив строк прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання заяви про прийняття спадщини.
Суд приходить висновку, що позовні вимоги щодо визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини є законними та обґрунтованими, а тому підлягають задоволенню.
На підставі наведеного вище обґрунтування та керуючись статтями 4, 12, 13, 76, 211, 223, 258-259, 263-265, 354 ЦПК України, статтями 1216-1218, 1220, 1272 ЦК України суд
Позов ОСОБА_1 задовольнити.
Визначити ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , РНОКПП НОМЕР_2 , яка зареєстрована та проживає за адресою: АДРЕСА_2 додатковий строк для подання заяви про прийняття спадщини після смерті ОСОБА_3 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_3 , терміном 3/три/ місяці з дня набрання рішенням суду законної сили.
Заочне рішення може бути переглянуте судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача. Заяву про перегляд заочного рішення може бути подано протягом тридцяти днів з дня оголошення. Учасник справи, якому повне заочне рішення суду не було вручене у день його проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на подання заяви про його перегляд - якщо така заява подана протягом двадцяти днів з дня вручення йому повного заочного рішення суду. Строк на подання заяви про перегляд заочного рішення може бути також поновлений в разі пропуску з інших поважних причин.
У разі залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення заочне рішення може бути оскаржене в загальному порядку, встановленому ЦПК України. У цьому разі строк на апеляційне оскарження рішення починає відраховуватися з дати постановлення ухвали про залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення.
Заочне рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.
У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.
Заочне рішення набирає законної сили, якщо протягом строків, встановлених ЦПК України, не подані заява про перегляд заочного рішення або апеляційна скарга, або якщо рішення залишено в силі за результатами апеляційного розгляду справи суду.
Суддя Є. Р. Остропілець