Справа № 369/7777/22
Провадження № 2/369/1777/23
РІШЕННЯ

Іменем України

27.04.2023 року м. Київ

Києво-Святошинський районний суд Київської області в складі: головуючого судді Янченка А.В. при секретарі судового засідання Безкоровайній М.Л., розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Києві справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про стягнення коштів,-

В С Т А Н О В И В:

В жовтні 2022 року позивач ОСОБА_1 звернулась до суду із позовом до ОСОБА_2 про стягнення коштів.

Свої вимоги позивач мотивувала тим, що 30 грудня 2021 року ОСОБА_1 та ОСОБА_2 уклали попередній договір, посвідчений Леденьовим І.С., приватним нотаріусом Бучанського районного нотаріального округу Київської області, зареєстрований в реєстрі за № 12412. Наразі відповідач всіляко ухиляється від виконання взятих на себе зобов`язань, чим порушує умови попереднього договору та права позивача. На звернення та листи позивача з вимогою надати інформацію про наміри щодо укладення основного договору, чи повернення коштів за попереднім договором або ж укладення додаткових договорів, які б продовжили термін дії попереднього договору, відповідач всіляко ухиляється від надання прямої відповіді, посилаючись на воєнні дії в країні.

Позивач зверталась до відповідача з періодичністю раз на один календарний місяць та просила надати їй інформацію про наміри відповідача, відчужити квартиру. Позивач не виражала жодної агресії та не встановлювала жодного ультиматуму, з розумінням віднеслась до вимушеного переїзду відповідача за кордон. Однак з викладеного вище вбачається, що дії відповідача свідчать про її небажання укладати договір купівлі-продажу та взагалі відчужувати належну їй квартиру. Позивач має гостру необхідність у власному житлі, навіть попри війну в країні та нестабільну ситуацію з житловим фондом. На утриманні позивача перебуває мати літнього віку, постійна зміна тимчасового житла завдає їй неабиякого дискомфорту, крім того позивач вимушена винаймати житло, що також є додатковими незапланованими для неї витратами, які відтягують процес придбання власного майна.

Крім того, позивач є вимушеною переселенкою з міста Алчевськ Луганської області, яке з 2014 року є тимчасово непідконтрольною українській владі територією. Залишившись без всього майна, позивач знайшла можливість лише в 2021 році придбати собі та своїй матері власне житло, для чого і уклала попередній договір з відповідачем. На даний час, відповідач своїми діями ввела позивача у скрутне становище, оскільки частина коштів на придбання власного житла була витрачена нею на укладення попереднього договору та оплати нотаріальних послуг з даного приводу, оплати завдатку продавцю, придбання будівельних матеріалів, необхідних для ремонту в квартирі, оплати послуг робітників, тощо, а також додаткових витрат на оренду житла, то на даний час позивач позбавлена можливості придбати інше житло. У зв`язку з необґрунтованою відмовою та довготривалим ухилянням відповідача від укладення договору купівлі-продажу квартири, існує необхідність стягнути з відповідача суми коштів передбачених умовами попереднього договору

Враховуючи викладене позивач просила суд стягнути з ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_1 (РНОКПП НОМЕР_1 ) на користь ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , ( РНОКПП НОМЕР_2 ), 312 590 грн (триста дванадцять тисяч п`ятсот дев`яносто) гривень 00 коп.

Ухвалою Києво-Святошинського районного суду Київської області від 03.10.2022 року відкрито провадження у справі, призначено підготовче засідання.

Ухвалою Києво-Святошинського районного суду Київської області від 07.03.2023 року закрито підготовче провадження у справі, призначено справу до розгляду по суті у відкритому судовому засіданні.

25.04.2023 на електронну пошту суду від відповідача надійшла заява про повідомлення про стан розгляду справи, у разі закриття підготовчого засідання, просила винести постанову про повернення розгляду справи на початковий рівень, надати засобами електронного зв`язку всі наявні матеріали по справі, відновити терміни подачі відзивів, заяв, клопотань та надати прийнятний час для ознайомлення, пошуку адвоката, укладання з ним угод щодо захисту, пересилання документів з-за кордону, надсилання відкугів, клопотань, враховуючи факт знаходження за кордоном.

Згідно ч. 2 ст. 183 Цивільного процесуального кодексу України письмові заява, клопотання чи заперечення підписуються заявником чи його представником.

Суд, встановивши, що письмову заяву (клопотання, заперечення) подано без додержання вимог частини першої або другої цієї статті, повертає її заявнику без розгляду (ч. 4 ст. 183 ЦПК України).

За приписами частини 8 статті 43 Цивільного процесуального кодексу України якщо документи подаються учасниками справи до суду або надсилаються іншим учасникам справи в електронній формі, такі документи скріплюються електронним цифровим підписом учасника справи (його представника).

Згідно зі статтею 7 Закону України "Про електронні документи та електронний документообіг", оригіналом електронного документа вважається електронний примірник документа з обов`язковими реквізитами, у тому числі з електронним підписом автора або підписом, прирівняним до власноручного підпису відповідно до Закону України "Про електронні довірчі послуги".

Відповідно до частини 2 статті 17 Закону України "Про електронні довірчі послуги", електронна взаємодія фізичних та юридичних осіб, яка потребує відправлення, отримання, використання та постійного зберігання за участю третіх осіб електронних даних, аналоги яких на паперових носіях повинні містити власноручний підпис відповідно до законодавства, а також автентифікація в складових частинах інформаційних систем, в яких здійснюється обробка таких електронних даних та володільцями інформації в яких є органи державної влади, органи місцевого самоврядування, підприємства, установи та організації державної форми власності, повинні здійснюватися з використанням кваліфікованих електронних довірчих послуг, зокрема, кваліфікованого електронного підпису.

При цьому, слід зазначити, що надсилання процесуальних документів в електронному вигляді передбачає використання сервісу "Електронний суд", що розміщений: https://cabinet.court.gov.ua/login, відповідно з попередньою реєстрацією офіційної електронної адреси (Електронного кабінету) та з обов`язковим використанням власного електронного підпису.

Електронний цифровий підпис використовується фізичними та юридичними особами - суб`єктами електронного документообігу для ідентифікації підписувача та підтвердження цілісності даних в електронній формі.

За приписами статті 7 Закону України "Про електронні документи та електронний документообіг", оригіналом електронного документа вважається електронний примірник документа з обов`язковими реквізитами, у тому числі з електронним цифровим підписом автора.

Таким чином, альтернативою звернення учасників справи до суду із позовними заявами, скаргами та іншими визначеними законом процесуальними документами, оформленими в паперовій формі та підписаними безпосередньо учасником справи або його представником, є звернення з процесуальними документами в електронній формі з обов`язковим їх скріпленням власним електронним підписом учасника справи через Електронний кабінет.

Якщо документи подаються учасниками справи до суду або надсилаються іншим учасникам справи в паперовій формі, такі документи скріплюються власноручним підписом учасника справи (його представника).

Так, відповідачем подано заяву шляхом надсилання до Києво-Святошинського районного суду Київської області заяви та доданих документів в електронному вигляді на електронну адресу суду. Проте сама заява не містять відомостей, що вона сформована та підписана у підсистемі "Електронний суд". Так, заява не містять ні застережень про підпис документа електронним цифровим підписом із застосуванням посиленого сертифікату відкритого ключа, ні доказів перевірки електронного цифрового підпису, накладеного на заяву відповідачем, а також не містять сертифікату відкритого ключа.

Відтак, суд позбавлений технічної та процесуальної можливості встановити дотримання відповідачем вимог щодо підписання заяви електронним цифровим підписом, а тому вказана заява повертається відповідачу без розгляду.

Відповідач у судове засідання 27.04.2023 року не з`явилися, про дату та час судового розгляду справи повідомлялася належним чином. Відзив на позов не подала.

Позивач та його представник у судове засідання 27.04.2023 року не з`явилися, 27.04.2023 року до суду від представника позивача надійшла заява про розгляд справи без участі позивача та його представника. Наполягала на позовних вимогах у повному обсязі.

Відповідно до ч. 8 ст. 178 ЦПК України у разі ненадання відповідачем відзиву у встановлений судом строк без поважних причин суд вирішує справу за наявними матеріалами.

Згідно ч. 1 ст. 223 ЦПК України неявка у судове засідання будь-якого учасника справи за умови, що його належним чином повідомлено про дату, час і місце цього засідання, не перешкоджає розгляду справи по суті, крім випадків, визначених цією статтею.

Згідно ч. 2 ст. 247 ЦПК України у разі неявки в судове засідання всіх учасників справи чи в разі якщо відповідно до положень цього Кодексу розгляд справи здійснюється судом за відсутності учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.

У разі неявки всіх учасників справи у судове засідання, яким завершується розгляд справи, або розгляду справи без повідомлення (виклику) учасників справи, суд підписує рішення без його проголошення. Датою ухвалення рішення є дата його проголошення (незалежно від того, яке рішення проголошено - повне чи скорочене). Датою ухвалення рішення, ухваленого за відсутності учасників справи, є дата складення повного судового рішення (ч.ч. 4, 5 ст. 268 Цивільного процесуального кодексу України).

Суд, розглянувши подані докази, повно і всебічно з`ясувавши всі фактичні обставини, на яких ґрунтується позовна заява та які мають юридичне значення для вирішення справи по суті, вважає, що позов підлягає задоволенню з наступних підстав.

30 грудня 2021 року ОСОБА_1 та ОСОБА_2 уклали попередній договір, посвідчений Леденьовим І.С., приватним нотаріусом Бучанського районного нотаріального округу Київської області, зареєстрований в реєстрі за № 12412.

Пунктом 1 попереднього договору визначено, що продавець зобов`язується продати покупцю, а покупець зобов`язується купити у продавця об`єкт нерухомості, а саме: квартиру, що розташована за адресою: АДРЕСА_1 ( далі за тестом квартира). Попереднім договором також визначено, що квартира належить продавцю на підставі Свідоцтва про право власності на нерухоме майно, виданого виконкомом Петрівської сільської ради 26.03.2010 року, на підставі рішення виконкому Петрівської сільської ради від 28.01.2010 року, за № 7/1, та зареєстрованого в комунальному підприємстві «Бюро технічної інвентаризації Києво-Святошинської районної ради Київської області» 30.03.2010 року за реєстраційним № 30044726, номер запису: 16/363 в книзі 4. Пунктом 2 попереднього договору визначено, що договір купівлі-продажу має бути укладений та нотаріально посвідчений не пізніше 31 (тридцять першого) березня 2022 року ( дві тисячі двадцять другого) року. За взаємною згодою сторін договір купівлі-продажу може бути укладений та нотаріально посвідчений раніше 31.03.2022 року. Продовження строку для укладення договору купівлі-продажу допускається за додатковим погодженням питання між сторонами, яке має бути оформлено нотаріально посвідченим договором.

Пунктом 5 Попереднього договору визначено, що у разі, якщо продавець буде відмовлятися (ухилятися) від укладення договору купівлі-продажу в визначений у пункті 2 цього попереднього договору (чи додатково погоджений шляхом внесення змін до попереднього договору) термін та на вищезазначених (чи додатково погоджених) умовах, він зобов`язується повернути покупцю отриманий від нього завдаток, а також додатково сплатити суму у розмірі завдатку, переданого за цим Попереднім договором. Передача всієї суми (суми завдатку та неустойки) буде здійснена продавцем протягом трьох діб з дня спливу строку на укладання основного договору. Про отримання повернутої суми завдатку та неустойки (незалежно від того, ким таке повернення буде здійснено) покупцем на ім`я продавця буде видано заяву справжність підпису на якій засвідчується нотаріально. У разі недотримання строків укладення основного договору продавець повертає всі витрати пов`язані з ремонтом квартири (тобто витрати за купівлю будівельних матеріалів, транспортні витрати, роботу працівників та інше).

Пунктом 7 Попереднього договору сторони закріпили, що той із них, хто необґрунтовано відмовляється (ухилятиметься) від укладення договору купівлі-продажу в визначений у пункті 2 цього Попереднього договору (чи додатково погоджений) термін та на вищезазначених (чи додатково погоджених) умовах, повинен відшкодувати другій стороні збитки, завдані простроченням чи відмовою від договору купівлі-продажу.

Також, п.п. б п. 2 Попереднього договору визначено, що в цілому сума договору купівлі-продажу квартири має становити 1 264 800 (один мільйон двісті шістдесят чотири тисячі вісімсот) гривень 00 копійок, що за курсом гривні до долара США, встановленим Національним банком України на 30.12.2021 року 1 долар= 27,2 гривень) складає еквівалент 46 500 (сорок шість тисяч п`ятсот) доларів США 00 центів. Збільшення або зменшення цієї суми при укладанні договору купівлі-продажу допускається лише за взаємною згодою сторін.

З викладено вище вбачається, що відповідач взяті на себе зобов`язання не виконала та взагалі немає наміру їх виконувати в майбутньому.

136 000 грн (сто тридцять шість тисяч гривень 00 коп.), що за курсом гривні до долара США, встановленим Національним банком України на 30.12.2021 року (1 долар США = 27,2 грн) було еквівалентно 5000 (п`ять тисяч) доларів США 00 цента - сума завдатку отриманого відповідачем від позивача, як підтвердження дійсних намірів про наступне укладання договору купівлі-продажу.

136 000 грн - сума неустойки, яка відповідає сумі завдатку за попереднім договором та визначена п. 5 попереднього договору.

40 590 грн (сорок тисяч п`ятсот дев`яносто гривень 00 коп.) сума орендної плати, з січня 2022 року по липень 2022 року, яку позивач вимушена сплачувати за орендоване майно, оскільки немає жодної впевненості в тому, що квартира, яка є предметом попереднього договору, буде відчужена на її користь, а дії відповідача не надають гарантій позивачу для продовження будівельних та ремонтних робіт у вказаній квартирі.

Розрахунок орендної плати:

За січень 2022 року 5680 грн (п`ять тисяч шістсот вісімдесят гривень 00 коп.)

За лютий 2022 року 5660 грн (п`ять тисяч шістсот шістдесят гривень 00 коп.)

За березень 2022 року 5850 грн (п`ять тисяч вісімсот п`ятдесят гривень 00 коп.)

За квітень 2022 року 5850 грн (п`ять тисяч вісімсот п`ятдесят гривень 00 коп.)

За травень 2022 року 5850 грн (п`ять тисяч вісімсот п`ятдесят гривень 00 коп.)

За червень 2022 року 5850 грн (п`ять тисяч вісімсот п`ятдесят гривень 00 коп.)

За липень 2022 року - 5850 грн (п`ять тисяч вісімсот п`ятдесят гривень 00 коп.)

Сума, яка підлягає стягненню з відповідача за невиконання умов попереднього договору та безпідставного ухилення від укладення договору купівлі-продажу складає: 312 590 грн (триста дванадцять тисяч п`ятсот дев`яносто гривень 00 коп.).

Згідно з домовленістю між сторонами, закріпленими умовами попереднього договору, продавець зобов`язувалась до 10 січня 2022 року звільнити квартиру та оплатити всі комунальні послуги (п.п. е) п. 2 попереднього договору. Затверджене сторонам положення попереднього договору, дає підстави вважати, що покупець мала право в`їхати до квартири починаючи з січня 2022 року, та починати там ремонтні роботи. Оскільки відповідач взяті на себе зобов`язання не виконала, у позивача виникли додаткові незаплановані витрати на оренду житла, що також є додатковими витратами передбаченими п. 7 попереднього договору.

Відповідно до абз. 1 ч. 1 ст. 635 Цивільного кодексу України попереднім є договір, сторони якого зобов`язуються протягом певного строку (у певний термін) укласти договір в майбутньому (основний договір) на умовах, встановлених попереднім договором.

Статтею 509 Цивільного кодексу України визначено, що зобов`язанням є правовідношення, в якому одна сторона (боржник) зобов`язана вчинити на користь другої сторони (кредитора) певну дію (передати майно, виконати роботу, надати послугу, сплатити гроші тощо) або утриматися від певної дії, а кредитор має право вимагати від боржника виконання його обов`язку.

Згідно з ч. 3 чт. 509 Цивільного кодексу України визначено, що зобов`язання, встановлене попереднім договором, припиняється, якщо основний договір не укладений протягом строку (у термін), встановленого попереднім договором, або якщо жодна із сторін не направить другій стороні пропозицію про його укладення.

З огляду на коментовану вище статтю, попередній договір укладений між сторонами вважається припиненим.

Відповідно до ст. 530 Цивільного кодексу України якщо у зобов`язанні встановлений строк (термін) його виконання, то воно підлягає виконанню у цей строк (термін).

Згідно зі статтями 525, 526 Цивільного кодексу України зобов`язання має виконуватися належним чином відповідно до умов договору та вимог цього Кодексу, інших актів цивільного законодавства, а за відсутності таких умов та вимог - відповідно до звичаїв ділового обороту або інших вимог, що звичайно ставляться. Одностороння відмова від зобов`язання або одностороння зміна його умов не допускається, якщо інше не встановлено договором або законом.

Відповідно до ч. 1 ст. 626 Цивільного кодексу України договором є домовленість двох або більше сторін, спрямована на встановлення, зміну або припинення цивільних прав та обов`язків.

Статтею 629 Цивільного кодексу України визначено, що договір є обов`язковим для виконання сторонами. Відповідно до ст. 610 Цивільного кодексу України порушенням зобов`язання є його невиконання або виконання з порушенням умов, визначених змістом зобов`язання (неналежне виконання).

Відповідно до ст. 625 Цивільного кодексу України боржник не звільняється від відповідальності за неможливість виконання ним грошового зобов`язання.

Відповідач, не уклавши у визначений строк основний договір, порушив вимоги ст. 530 Цивільного кодексу України відповідно до якої, якщо у зобов`язанні встановлений строк (термін) його виконання, то воно підлягає виконанню у цей строк (термін), тобто згідно ст. 610 ЦК України порушенням зобов`язання є його невиконання або виконання з порушенням умов, визначених змістом зобов`язання (неналежне виконання).

Частина 1 ст. 628 Цивільного кодексу України передбачає, шо зміст договору становлять умови (пункти), визначені на розсуд сторін і погоджені ними, та умови, які є обов`язковими відповідно до актів цивільного законодавства.

Згідно зі статтею 657 Цивільного кодексу України договір купівлі-продажу земельної ділянки, єдиного майнового комплексу, житлового будинку (квартири) або іншого нерухомого майна укладається у письмовій формі і підлягає нотаріальному посвідченню, крім договорів купівлі-продажу майна, що перебуває в податковій заставі.

Відповідно до частини першої статті 546 Цивільного кодексу України виконання зобов`язання може забезпечуватися неустойкою, порукою, гарантією, заставою, притриманням, завдатком.

Відповідно до статті 570 Цивільного кодексу України завдатком є грошова сума або рухоме майно, що видається кредиторові боржником у рахунок належних з нього за договором платежів, на підтвердження зобов`язання і на забезпечення його виконання. Якщо не буде встановлено, що сума, сплачена в рахунок належних з боржника платежів, є завдатком, вона вважається авансом.

З огляду на правовий висновок Верховного Суду України, викладений у постановах від 13.02.2013 у справі № 6-176цс12 та від 25.09.2013 у справі №6-82цс13, підтриманий неодноразово Верховним Судом, в тому числі і в постановах від 28.08.2019 у справі № 128/1885/14-ц, твід 27.11.2019 у справі №520/6286/16-ц та від 13.01.2021 у справі № 686/6823/14-ц, ознакою завдатку є те, що він слугує доказом укладення договору, на забезпечення якого його видано, одночасно є способом платежу та способом забезпечення виконання зобов`язання. Правила статті 570 Цивільного кодексу України поширюються на випадки, коли договір було укладено, але одна із сторін ухиляється від його виконання. Внесення завдатку як способу виконання зобов`язання може мати місце лише у разі наявності зобов`язання, яке повинно було виникати на підставі договору купівлі-продажу.

Статтею 571 Цивільного кодексу України передбачено, що якщо порушення зобов`язання сталося з вини кредитора, він зобов`язаний повернути боржникові завдаток та додатково сплатити суму у розмірі завдатку або його вартості. Сторона, винна у порушенні зобов`язання, має відшкодувати другій стороні збитки в сумі, на яку вони перевищують розмір (вартість) завдатку, якщо інше не встановлено договором. У разі припинення зобов`язання до початку його виконання або внаслідок неможливості його виконання завдаток підлягає поверненню.

Частиною 3 ст. 12, ч. 1, 5, 6 ст. 81 Цивільного процесуального кодексу України визначено, що кожна сторона повинна довести ті обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Докази подаються сторонами та іншими учасниками справи. Доказування не може ґрунтуватися на припущеннях.

Цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін. Сторони та інші особи, які беруть участь у справі, мають рівні права щодо подання доказів, їх дослідження та доведення перед судом їх переконливості. Кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Суд сприяє всебічному і повному з`ясуванню обставин справи: роз`яснює особам, які беруть участь у справі, їх права та обов`язки, попереджує про наслідки вчинення або невчинення процесуальних дій і сприяє здійсненню їхніх прав у випадках, встановлених цим Кодексом.

Таким чином, розглянувши справу в межах заявлених позовних вимог, дослідивши всебічно, повно, безпосередньо та об`єктивно наявні у справі докази, оцінив їх належність, допустимість, достовірність, достатність і взаємний зв`язок у сукупності, з`ясувавши усі обставини справи, з урахуванням того, що завданням цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою захисту порушених або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичної особи, суд дійшов висновку про необхідність задоволення поданого позову у повному обсязі.

Витрати по сплаті судового збору відповідно до ст. 141 ЦПК України покладаються на відповідача.

Керуючись ст. ст. 12, 13, 76-81, 259, 263-265, 268, 273 ЦПК України, суд, -

УХВАЛИВ:

Позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про стягнення коштів задовольнити повністю.

Стягнути з ОСОБА_2 ( ІНФОРМАЦІЯ_1 , адреса: АДРЕСА_2 ; АДРЕСА_1 ; РНОКПП НОМЕР_1 ) на користь ОСОБА_1 ( ІНФОРМАЦІЯ_2 , адреса: АДРЕСА_3 ; РНОКПП НОМЕР_2 ) 312 590 грн (триста дванадцять тисяч п`ятсот дев`яносто) гривень 00 коп. заборгованості та 3 125 (три тисячі сто двадцять п`ять гривень) 90 коп. судового збору за подання позовної заяви.

Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів з дня його проголошення до Київського апеляційного суду.

Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Повне рішення складено: 09.05.2023 року.

Суддя А.В. Янченко