Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

14.04.2023 Справа №607/2359/23

Тернопільський міськрайонний суд Тернопільської області в складі головуючого Дзюбича В.Л., за участі секретаря Кочмар С.М., позивача ОСОБА_1 , третьої особи ОСОБА_2 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в місті Тернополі цивільну справу за позовною заявою ОСОБА_1 до Тернопільської міської ради, треті особи: приватний нотаріус Тернопільського міського нотаріального округ Кашанська Марія Іванівна, ОСОБА_2 про визнання додаткового строку для прийняття спадщини,-

УСТАНОВИВ:

Позивач ОСОБА_1 звернулася в суд з позовом до Тернопільської міської ради, за участю третіх осіб: приватного нотаріуса Тернопільського міського нотаріального округ Кашанської М. І., ОСОБА_2 , у якому просить встановити їй додатковий трьохмісячний строк з моменту набуття рішенням законної сили для прийняття спадщини за заповітом після ОСОБА_3 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_1 .

В обґрунтування заявлених вимог вказує, що ІНФОРМАЦІЯ_1 помер її батько ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_2 . ІНФОРМАЦІЯ_3 померла її мати - ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_4 . Після смерті матері вона звернулася до нотаріуса із заявою про прийняття спадщини. Від нотаріуса Венгер І. Й. дізналася про наявність заповіту складеного 23.11.2005 ОСОБА_3 у її користь. Пізніше вказаний заповіт вона знайшла серед документів матері, однак, як пояснює позивачка, про його наявність вона не була обізнаною. Тому, через необізнаність про існування заповіту, ОСОБА_1 не змогла у встановлений строк подати заяви за місцем відкриття спадщини в нотаріальну контору про прийняття спадщини за заповітом після смерті ОСОБА_3 . З огляду на викладене, вважає, що строк на прийняття спадщини вона пропустила з поважних причин і має право на встановлення їй додаткового строку на прийняття спадщини.

Ухвалою судді Тернопільського міськрайонного суду Тернопільської області від 13.02.2023 відкрито провадження по справі за правилами загального позовного провадження та призначено підготовче судове засідання.

Згідно відзиву на позовну заяву Тернопільська міська рада вважає даний позов безпідставним та необґрунтованим, а тому заперечує щодо його задоволення, оскільки позивачка є спадкоємцем першої черги спадкування і незалежно чи відомо про заповіт чи ні згідно чинного законодавства була вправі подати заяву про прийняття спадщини протягом 6 місяців з дня смерті спадкодавця, однак не користалася своїм правом.

Як вбачається з відповіді на відзив, позивачка вказує, що причини пропуску строку для прийняття спадщини після смерті її батька ОСОБА_3 є поважними, оскільки вона не була обізнана про наявність складеного заповіту, після смерті батька спадкоємцем за законом була його дружина матір позивачки, яка фактично прийняла спадщину, позивачка після смерті матері звернулася до нотаріальної контори з заявою про прийняття спадщини, що належала їй на день смерті. Саме тому, як стверджує, позивачка, вона звернулася до нотаріальної контори про прийняття спадщини після смерті матері, яка постійно проживала з батьком на день його смерті і вважалася такою, що прийняла спадщину. Через те, як вважає ОСОБА_1 , необхідності звертатися до нотаріальної контори після смерті батька у неї не було. Вказані обставини у сукупності, на думку позивачки, свідчать про поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини.

Ухвалою суду постановленою 05.04.2023 без виходу до нарадчої кімнати закрито підготовче судове засідання та призначено справу до судового розгляду по суті.

Позивач ОСОБА_1 у судовому засіданні позовні вимоги підтримала в повному обсязі та просить їх задовольнити.

Представник відповідача Тернопільської міської ради у судове засідання не з`явився, подав до суду заяв у якій просить судове засідання проводити за його відсутності.

Третя особа ОСОБА_2 у судовому засіданні не заперечив щодо задоволення позовних вимог ОСОБА_1 .

Третя особа приватний нотаріус Тернопільського міського нотаріального округ Кашанська М. І. у судове засідання не з`явилася з невідомої суду причини, про дату, час та місце судового розгляду повідомлялася у встановленому законом порядку.

Дослідивши та оцінивши докази по справі, судом встановлено наступні обставини справи.

Згідно свідоцтва про народження серії НОМЕР_1 , ОСОБА_5 народилася ІНФОРМАЦІЯ_5 , її батьками є ОСОБА_3 та ОСОБА_4 .

30.07.1977 ОСОБА_6 та ОСОБА_7 одружились, про що в книзі реєстрації актів про укладення шлюбу зроблено запис за № 884 у міському відділі ЗАГС м. Тернопіль, вказане підтверджується копією свідоцтва про одруження серії НОМЕР_2 .

23.11.2015 державним нотаріусом Першої тернопільської державної нотаріальної контори Радомською-Павлович В. А. посвідчено заповіт ОСОБА_3 , який зареєстровано в реєстрі за № 5-1259, відповідно до якого ОСОБА_3 на випадок своєї смерті робить таке заповітне розпорядження: належний йому на праві приватної власності гараж № НОМЕР_3 , що розташований на території гаражного кооперативу «Дружба» у місті Тернополі заповідає ОСОБА_1 .

ІНФОРМАЦІЯ_1 помер ОСОБА_3 , про що свідчить свідоцтво про смерть, видане 04.03.2022 серії НОМЕР_4 .

ІНФОРМАЦІЯ_3 померла ОСОБА_4 , про що свідчить свідоцтво про смерть, видане 25.11.2022 серії НОМЕР_5 .

Згідно листа ДП «Дружба сервіс-житло2» ПП «Дружба сервіс-житло1» від 06.04.2023 № 22, згідно з по квартирною картою ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_1 був зареєстрований з 26.12.1991 за адресою: АДРЕСА_1 ; знятий з реєстраційного обліку у зв`язку із смертю ІНФОРМАЦІЯ_1 ; на момент його смерті за вказаною адресою були зареєстровані ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_4 , та ОСОБА_8 , ІНФОРМАЦІЯ_6 .

Відповідно до відповіді приватного нотаріуса Тернопільського міського нотаріального округ Кашанської М. І. № 07/01-16 від 24.03.2023, після смерті ОСОБА_3 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_1 спадкова справа не відкривалася (вказане підтверджується інформаційною довідкою зі Спадкового реєстру № 70976521 від 21.12.2022), із заявами про прийняття спадщини чи відмову від прийняття спадщини після смерті ОСОБА_3 ніхто не звертався.

Як вбачається з відповіді приватного нотаріуса Тернопільського міського нотаріального округ Кашанської М. І. № 07/01-16 від 24.03.2023, після смерті ОСОБА_4 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_3 , відкрита спадкова справа № 34/2022, спадкова справі відкрита за заявою її доньки ОСОБА_1 , вказаною заявою ОСОБА_1 відмовилася від спадщини на користь внука спадкодавниці ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_6 , із заявою про прийняття спадщини звернувся внук спадкодавниці ОСОБА_2 .

Суд, розглянувши матеріали справи, дослідивши та оцінивши зібрані по справі докази, вважає, що позовні вимоги підлягають задоволенню, виходячи із наступного.

Відповідно до ст. 1269 Цивільного кодексу України (далі ЦК України) спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу або в сільських населених пунктах - уповноваженій на це посадовій особі відповідного органу місцевого самоврядування заяву про прийняття спадщини.

Згідно ст. 1218 ЦК України до складу спадщини входять усі права та обов`язки, що належали спадкодавцеві на момент відкриття спадщини і не припинилися внаслідок його смерті.

У відповідності до ст. 1270 ЦК України для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини.

Відповідно до ч.3 ст.1272 ЦК України за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини.

За положеннями пункту 24 Постанови Пленуму Верховного суду України № 7 від 30.05.2008, «Про судову практику у справах про спадкування», особа, яка не прийняла спадщину в установлений законом строк, може звернутися до суду з позовною заявою про визначення додаткового строку для прийняття спадщини відповідно до частини третьої статті 1272 ЦК України. Суди відкривають провадження в такій справі у разі відсутності письмової згоди спадкоємців, які прийняли спадщину, а також за відсутності інших спадкоємців, які могли б дати письмову згоду на подання заяви до нотаріальної контори про прийняття спадщини. Вирішуючи питання про визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій.

Узагальнення судової практики розгляду судами справ про надання спадкоємцеві додаткового строку для прийняття спадщини свідчить про те, що поважними причинами пропуску строку визнаються, зокрема: тривала хвороба спадкоємців; велика відстань між місцем постійного проживання спадкоємців і місцем знаходження спадкового майна; складні умови праці, які, зокрема, пов`язані з тривалими відрядженнями, в тому числі закордонними; перебування спадкоємців на строковій службі у складі Збройних Сил України; необізнаність спадкоємців про наявність заповіту тощо.

Відповідно до правової позиції, висловленої Верховним Судом України в постанові від 23 серпня 2017 року у справі № 1320цс17, при розгляді справ про надання додаткового строку для прийняття спадщини судам необхідно дослідити чи вчиняв нотаріус після встановлення ним наявності заповіту спадкодавця дії для повідомлення спадкоємця про відкриття спадщини, чи здійснювався виклик спадкоємця за заповітом, в тому числі шляхом публічного оголошення або повідомлення про це у пресі, що свідчило б про належне сприяння для здійснення особистого розпорядження спадкодавця.

Якщо спадкоємець пропустив шестимісячний строк для подання заяви про прийняття спадщини з поважних причин, закон гарантує йому право на звернення до суду з позовом про визначення додаткового строку на подання такої заяви.

Вирішуючи питання визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій.

Поважними причинами пропуску строку визнаються, зокрема: 1) тривала хвороба спадкоємців; 2) велика відстань між місцем постійного проживання спадкоємців і місцем знаходження спадкового майна; 3) складні умови праці, які, зокрема, пов`язані з тривалими відрядженнями, в тому числі закордонними; 4) перебування спадкоємців на строковій службі у складі Збройних Сил України; 5) необізнаність спадкоємців про наявність заповіту тощо.

Відповідно до ч. 1 ст. 81 ЦПК України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом.

У вирішенні питання про поважність причин пропуску строку для прийняття спадщини у такому випадку потрібно враховувати свободу заповіту як фундаментальний принцип спадкового права.

Аналогічні за змістом висновки викладені у постановах Верховного Суду України від 23 серпня 2017 року у справі № 6-1320цс17, від 06 вересня 2017 року у справі № 6-496цс17.

З вказаними висновками погодився Верховний Суд у постановах від 12 вересня 2018 року у справі № 484/3221/17 (провадження № 61-22510св18), від 10 січня 2019 року у справі № 263/1221/17 (провадження № 61-18261св18), від 25 березня 2020 року у справі № 642/2539/18-ц (провадження № 61-5609св19), від 21 вересня 2020 року у справі № 130/2517/18 (провадження № 61-14962св19).

Верховний Суд у постанові від 26 червня 2019 року у справі № 565/1145/17 підтвердив та конкретизував в контексті заповіту правовий висновок Верховного Суду України, зроблений у справі № 6-1320цс17 (постанова від 23 серпня 2017 року), щодо частини третьої статті 1272 ЦК України, який передбачає, що правила цієї правової норми про надання додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини можуть бути застосовані, якщо: 1) у спадкоємця були перешкоди для подання такої зави; 2) ці обставини визнані судом поважними. Необізнаність особи про існування заповіту, за умови встановлення судом цього факту, є критерієм для застосування частини третьої статті 1272 ЦК України.

Також до виниклих між сторонами правовідносин підлягає застосуванню правовий висновок Верховного Суду, викладений у постанові від 29 червня 2019 року у справі №565/1145/17, де зазначено, що виходячи з встановлених належним чином обставин цієї справи, - об`єктивна необізнаність про існування заповіту, яка належним чином встановлена та не спростована, є підставою для визнання судом поважною причиною пропуску строку для подання заяви про прийняття спадщини.

У постанові від 06 жовтня 2022 року (справа № 309/2047/20) Верховний Суд підтримав вищенаведену позицію та наголосив на тому, що факт наявності копії заповіту, зробленої з його оригіналу, а не дублікату, може бути підставою для сумнівів у тому, що позивач не знав про заповіт, але в силу вимог глави 5 ЦПК України цей сумнів сам по собі не доводить відповідний факт та може бути підставою для відповідного припущення, яке як доказ відповідно до умов частини шостої статті 81 ЦПК України не може бути застосоване.

Необізнаність позивачки ОСОБА_1 про існування заповіту, складеного її батьком спадкодавцем ОСОБА_3 судом встановлена в ході розгляду виниклого спору та стороною відповідача належним чином не спростована. Інших спадкоємців, які б спадкували майно після смерті ОСОБА_3 немає, що слідує з Інформаційної довідки зі спадкового реєстру. Спадкова справа після смерті ОСОБА_3 не заводилася, що вказує на відсутність у нотаріуса обов`язку перевірити наявність заповіту спадкодавця та вжити заходів щодо повідомлення спадкоємців за заповітом про його існування.

Отож, у ході розгляду справи судом встановлено, що позивач є спадкоємцем за заповітом після смерті ОСОБА_3 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_7 , однак пропустила встановлений законом строк для прийняття спадщини з поважних причин, оскільки на момент смерті із спадкодавцем не проживала та не була обізнана про складений на її користь заповіт.

З врахуванням наведеного, суд вважає, що вказані обставини у сукупності слід визнати поважними причинами пропуску строку, а позовні вимоги задовольнити.

За вказаних обставин, суд вважає причин пропуску позивачем строку прийняття спадщини поважними, що відповідно до частини третьої статті 1272 ЦК України є підставою для визначення позивачці додаткового строку, достатнього для подання заяви про прийняття спадщини.

Враховуючи те, що поважність причин пропуску строку є оціночною категорією і встановлюються судом у кожному конкретному випадку окремо, суд приходить до висновку, що матеріалами справи встановлено, що позивач не зміг звернутись із заявою про прийняття спадщини протягом шести місяців з дня відкриття спадщини з поважних причин.

Оскільки строк звернення із заявою про прийняття спадщини позивачем пропущено з поважних причин, суд вважає, що слід визначити ОСОБА_1 додатковий строк терміном три місяці з дня набрання рішення суду законної сили для подання заяви про прийняття спадщини за заповітом, після смерті ОСОБА_3 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_1 .

Керуючись ст. ст. 10, 12, 13, 81, 82, 259, 263, 265, 352, 354 ЦПК України, суд,

УХВАЛИВ:

Позов ОСОБА_1 до Тернопільської міської ради, треті особи: приватний нотаріус Тернопільського міського нотаріального округ Кашанська Марія Іванівна, ОСОБА_2 про визнання додаткового строку для прийняття спадщини - задовольнити у повному обсязі.

Визначити ОСОБА_1 додатковий строк терміном три місяці з дня набрання даним рішенням законної сили для подання заяви про прийняття спадщини за заповітом після смерті ОСОБА_3 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_1 .

Копію рішення направити учасникам справи.

Учасник справи, якому повне заочне рішення суду не було вручене у день його проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на подання заяви про його перегляд - якщо така заява подана протягом двадцяти днів з дня вручення йому повного заочного рішення суду.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після розгляду справи апеляційним судом.

Рішення суду може бути оскаржене до Тернопільського апеляційного суду шляхом подачі апеляційної скарги протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

Учасник справи, якому повне рішення суду не було вручено у день його проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення повного рішення суду.

Реквізити сторін:

Позивач: ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_5 , АДРЕСА_2 , РНОКПП НОМЕР_6 .

Відповідач: Тернопільська міська рада, вул. Листопадова, 5, м. Тернопіль, .

Третя особа: приватний нотаріус Тернопільського міського нотаріального округ Кашанська Марія Іванівна, вул. Руська, 50-52, м. Тернопіль.

Третя особа: ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_6 , с. Солонка, Львівський р-н, Львівська обл.

Головуючий суддяВ. Л. Дзюбич