Провадження № 2-868/23
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

01 травня 2023 року Суддя Обухівського районного суду Київської області Сташків Т.Г., розглянувши клопотання адвоката Кретова Олексія Васильовича, що діє в інтересах ОСОБА_1 про скасування арешту нерухомого майна,

В С Т А Н О В И В :

Ухвалою Голосіївського районного суду м. Києва від 22 червня 2021 року матеріали цивільної заяви за клопотанням адвоката Кретова Олексія Васильовича, що діє в інтересах ОСОБА_1 про скасування арешту нерухомого майна, передано на розгляд за підсудністю до Обухівського районного суду Київської області, яка залишена без змін постановою Київського апеляційного суду від 02 лютого 2022 року.

Протоколом автоматизованого розподілу судової справи між суддями вказану цивільну справу було передано для розгляду судді Сташків Т.Г.

Вивчивши клопотання з доданими до нього матеріалами, суд дійшов до висновку, що вказане клопотання необхідно залишити без руху з таких підстав.

За змістом п.п. 4, 5 ч. 5 ст. 12 ЦПК України суд, зберігаючи об`єктивність і неупередженість, крім іншого, сприяє учасникам судового процесу в реалізації ними прав, передбачених цим Кодексом, та вживає заходів для виконання ними їхніх обов`язків.

Конституцією України закріплено право кожного на судовий захист (стаття 55) та передбачено, що юрисдикція судів поширюється на всі правовідносини, що виникають у державі (стаття 124), а статтею 18 Закону України «Про судоустрій і статус суддів» визначено, що суди загальної юрисдикції спеціалізуються на розгляді цивільних, кримінальних, господарських, адміністративних справ, а також справ про адміністративні правопорушення.

Суди мають враховувати, що забезпечення кожному права на справедливий суд та реалізація права особи на судовий захист мають здійснюватися з урахуванням норм Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, а також практики Європейського суду з прав людини, які відповідно до статті 17 «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини» застосовуються судами при розгляді справ як джерело права.

Відповідно до пункту 1 статті 6 Конвенції 1950 року кожен при вирішенні спору щодо його цивільних прав та обов`язків має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом. Ніхто не може бути позбавлений права на розгляд його справи в суді, до підсудності якого вона віднесена процесуальним законом (стаття 8 Закону України «Про судоустрій і статус суддів»).

За вимогами частини першої статті 19 ЦПК України суди розглядають у порядку цивільного судочинства справи, що виникають з цивільних, земельних, трудових, сімейних, житлових та інших правовідносин, крім справ, розгляд яких здійснюється в порядку іншого судочинства. Суди розглядають у порядку цивільного судочинства також вимоги щодо реєстрації майна та майнових прав, інших реєстраційних дій, якщо такі вимоги є похідними від спору щодо такого майна або майнових прав, якщо цей спір підлягає розгляду в місцевому загальному суді і переданий на його розгляд з такими вимогами.

Зі змісту клопотання та доданих до нього документів вбачається, що арешт на нерухоме майно за адресою: АДРЕСА_1 , накладався у кримінальному провадженні на підставі листа СУ ГУ МВС України в місті Києві №10/2-1390 від 24.03.1995 року.

Дана квартира належала сім`ї громадянина ОСОБА_2 , який ІНФОРМАЦІЯ_1 помер і право на його частину перейшло до його дружини ОСОБА_3 .

ІНФОРМАЦІЯ_2 ОСОБА_3 померла, залишивши заповіт на вказану вище квартиру ОСОБА_1 заявнику.

Як зазначалось вище, арешт на вказану квартиру накладено на підставі листа СУ ГУ МВС України в місті Києві №10/2-1390 від 24.03.1995 року в рамках кримінального провадження № 59-568 (у подальшому кримінальне провадження № 0002557) відносно ряду осіб трастової компанії ООО «Алькор-лтд» та інших підприємств, з проханням: заборонити операції по відчужуванню майна конкретних осіб, у тому числі і гр. ОСОБА_2 .

У подальшому, за результатами проведеного досудового розслідування прокурором Київської місцевої прокуратури № 1 м. Києва винесено постанову про закриття кримінального провадження № 0002557 від 31.12.2012 року на підставі п. 2 ч. 1 ст. 284 КПК України.

Питання щодо зняття арешту з майна ОСОБА_2 , а саме квартири за адресою: : АДРЕСА_1 , не розглядалось.

Так, суд зауважує на тому, що відповідно п.21.1 Постанови Великої Палати Верховного суду України від 30.06.2020 по справі №727/2878/19,спір щодо звільнення майна з-під арешту є приватноправовим, якщо арешт накладений на майно особи, яка не була учасником кримінального провадження, розпочатого за Кримінально-процесуальним кодексом України (далі -КПК України 1960 року) та завершеного (вирок, постанова про закриття провадження) у порядку, передбаченому КПК України 1960 року (постанова Великої Палати Верховного Суду від 15 травня 2019 року у справі № 372/2904/17-ц) або КПК України 2012 року (постанова Великої Палати Верховного Суду від 24 квітня 2019 року у справі № 2-3392/11). Залежно від суб`єктного складу учасників цього спору його слід розглядати за правилами цивільного чи господарського судочинства.

Тобто, п.42 Постанови Великої Палати Верховного Суду визначено, що спори про звільнення майна з-під арешту, накладеного за правилами КПК України 1960 року та не знятого за цим Кодексом після закриття кримінальної справи слід розглядати за правилами цивільного судочинства.

Адвокат Кретов Олексій Васильович, що діє в інтересах ОСОБА_1 , звернувся до суду з клопотанням про скасування арешту нерухомого майна.

Тобто, вказане клопотання повинно бути оформлено у вигляді позовної заяви із дотримання вимог, викладених у статтях 175 і 177 ЦПК України.

Вирішуючи питання про відкриття провадження по справі, суди повинні перевірити відповідність вимог, з якими заявник звертається до суду для захисту, а також дотримання ним вимог, викладених у статтях 175 і 177 ЦПК України.

Відповідно до ч.3 ст. 175 ЦПК України позовна заява повинна містити:

1) найменування суду першої інстанції, до якого подається заява;

2) повне найменування (для юридичних осіб) або ім`я (прізвище, ім`я та по батькові - для фізичних осіб) сторін та інших учасників справи, їх місцезнаходження (для юридичних осіб) або місце проживання чи перебування (для фізичних осіб), поштовий індекс, ідентифікаційний код юридичної особи в Єдиному державному реєстрі підприємств і організацій України (для юридичних осіб, зареєстрованих за законодавством України), а також реєстраційний номер облікової картки платника податків (для фізичних осіб) за його наявності або номер і серію паспорта для фізичних осіб - громадян України (якщо такі відомості позивачу відомі), відомі номери засобів зв`язку, офіційної електронної адреси та адреси електронної пошти;

3) зазначення ціни позову, якщо позов підлягає грошовій оцінці; обґрунтований розрахунок сум, що стягуються чи оспорюються;

4) зміст позовних вимог: спосіб (способи) захисту прав або інтересів, передбачений законом чи договором, або інший спосіб (способи) захисту прав та інтересів, який не суперечить закону і який позивач просить суд визначити у рішенні; якщо позов подано до кількох відповідачів - зміст позовних вимог щодо кожного з них;

5) виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги; зазначення доказів, що підтверджують вказані обставини;

6) відомості про вжиття заходів досудового врегулювання спору, якщо такі проводилися, в тому числі, якщо законом визначений обов`язковий досудовий порядок урегулювання спору;

7) відомості про вжиття заходів забезпечення доказів або позову до подання позовної заяви, якщо такі здійснювалися;

8) перелік документів та інших доказів, що додаються до заяви; зазначення доказів, які не можуть бути подані разом із позовною заявою (за наявності); зазначення щодо наявності у позивача або іншої особи оригіналів письмових або електронних доказів, копії яких додано до заяви;

9) попередній (орієнтовний) розрахунок суми судових витрат, які позивач поніс і які очікує понести у зв`язку із розглядом справи;

10) підтвердження позивача про те, що ним не подано іншого позову (позовів) до цього ж відповідача (відповідачів) з тим самим предметом та з тих самих підстав.

Також, згідно із ч. 1 ст. 177 ЦПК України, позивач повинен додати до позовної заяви її копії та копії всіх документів, що додаються до неї, відповідно до кількості відповідачів і третіх осіб.

Крім того, положеннями ч. 4 ст. 177 ЦПК України визначено імперативний обов`язок позивача додати до позовної заяви документи, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, що підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Згідно ч. 4 ст. 175 ЦПК України якщо позовна заява подається особою, звільненою від сплати судового збору відповідно до закону, у ній зазначаються підстави звільнення позивача від сплати судового збору.

Згідно ст. 1 Закону України «Про судовий збір» судовий збір - збір, що справляється на всій території України за подання заяв, скарг до суду, за видачу судами документів, а також у разі ухвалення окремих судових рішень, передбачених цим Законом.

Відповідно до п.п. 2 п. 1 ч. 2 ст. 4 Закону «Про судовий збір» за подання позовної заяви немайнового характеру, яка подана фізичною особою, сплачується судовий збір у розмірі 0,4 розміру прожиткового мінімуму на одну працездатну особу, що на момент звернення до суду з даним клопотанням (17.06.2021 року) становило 908 грн. 00 коп.

Відповідно до ч.1 ст. 185 Цивільного процесуального кодексу України, суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175 і 177 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

Отже, необхідно привести позовну заяву у відповідність до вимог чинного законодавства, усунути вказані недоліки у встановлений судом строк, інакше заява буде вважатися неподаною та повернута разом з доданими до неї документами.

За таких обставин, керуючись ст. 185 ЦПК України,

У Х В А Л И В :

Клопотання адвоката Кретова Олексія Васильовича, що діє в інтересах ОСОБА_1 про скасування арешту нерухомого майна, залишити без руху та надати заявнику 10 днів з дати отримання даної ухвали для усунення недоліків.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя : Т.Г. Сташків