УХВАЛА

"24" січня 2023 р. Київський районний суд м. Харкова у складі:

головуючого - судді Зуб Г.А.

за участю секретаря Черниш О.М.,

розглянувши у відкритому підготовчому судовому засіданні в м. Харкові цивільну справу за позовом ОСОБА_1 ( ІНФОРМАЦІЯ_1 , РНОКПП НОМЕР_1 , місцеперебування за адресою: АДРЕСА_1 ) до ОСОБА_2 ( ІНФОРМАЦІЯ_2 , РНОКПП не відомий, місцеперебування за адресою: АДРЕСА_1 ), треті особи: ОСОБА_3 ( ІНФОРМАЦІЯ_3 , РНОКПП НОМЕР_2 , місцеперебування за адресою: АДРЕСА_2 ), ОСОБА_4 ( ІНФОРМАЦІЯ_4 , місцеперебування за адресою: АДРЕСА_3 ), ОСОБА_5 ( ІНФОРМАЦІЯ_5 , РНОКПП НОМЕР_3 , місцеперебування за адресою: АДРЕСА_1 ) про встановлення факту проживання однією сім`єю, -

В С Т А Н О В И В :

20.01.2022 до Київського районного суду м. Харкова надійшла позовна заява ОСОБА_1 в особі її представника за довіреністю ОСОБА_6 у виправленій редакції з усуненням недоліків відповідно до ухвали суду від 28.12.2021, до ОСОБА_2 , треті особи: ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , ОСОБА_5 , в якій представник позивача просить визнати факт, що позивач проживала однією сім`єю чоловіка та жінки без шлюбу з померлим ОСОБА_7 з 26.12.2012 по 08.08.2018.

Ухвалою судді від 17.08.2022 прийнято до розгляду вказану позовну заяву, та відкрито провадження в ній за правилами загального позовного провадження.

Відповідач та треті особи своїм правом на подання заяв по суті не скористались.

Учасники судового розгляду в підготовче судове засідання не з`явились, повідомлялись у встановленому законом порядку. Від представника позивача за довіреністю Паученко К.О. на електронну адресу суду надійшла заява про розгляд справи за її відсутності, та рішення прийняти на розсуд суду, позовні вимоги підтримала та наполягала на їх задоволенні.

Ухвалою суду від 21.11.2022 визнано обов`язковою явку в підготовче судове засідання представника позивача ОСОБА_6 у цивільній справі №953/24068/21 за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , треті особи: ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , ОСОБА_5 про встановлення факту проживання однією сім`єю.

До суду надійшли заяви від представника позивача ОСОБА_6 та третьої особи ОСОБА_5 про зупинення провадження по дійсній справі до закінчення бойових дій та військового стану в Україні та Харківській області, тому що учасники справи та їх представники у зв`язку зі смертю, хворобою, евакуацією не можуть повною мірою реалізувати право на захист своїх інтересів у суді, що суперечить Конституції України, та зазначили, що вони на даний час перебувають в Норвегії як біженці. Також після повернення до України представник позивача матиме змогу укласти угоду з адвокатом для захисту прав позивача.

Порядок та умови зупинення провадження у справі врегульовано положеннями ст.ст. 251, 252 ЦПК України, в яких наведено вичерпний перелік підстав, за яких суд, відповідно, зобов`язаний або ж має право зупинити провадження у справі.

Зупинення провадження у справі - це тимчасове припинення судом вчинення процесуальних дій під час судового розгляду із визначених у законі об`єктивних підстав,

які перешкоджають подальшому розгляду справи і щодо яких неможливо передбачити їх усунення.

Згідно статтей 1, 2 Закону України «Про правовий режим воєнного стану» воєнний стан - це особливий правовий режим, що вводиться в Україні або в окремих її місцевостях уразі збройної агресії чи загрози нападу, небезпеки державній незалежності України, її територіальній цілісності та передбачає надання відповідним органам державної влади, військовому командуванню, військовим адміністраціям та органам місцевого самоврядування повноважень, необхідних для відвернення загрози, відсічі збройної агресії та забезпечення національної безпеки, усунення загрози небезпеки державній незалежності України, її територіальній цілісності, а також тимчасове, зумовлене загрозою, обмеження конституційних прав і свобод людини і громадянина та праві законних інтересів юридичних осіб із зазначенням строку дії цих обмежень. Правовою основою введення воєнного стану є Конституція України, цей Закон та указ Президента України про введення воєнного стану в Україні або в окремих її місцевостях, затверджений Верховною Радою України.

Відповідно до змісту статті 7 Закону України «Про правовий режим воєнного стану» воєнний стан на всій території України або в окремих її місцевостях припиняється після закінчення строку,на який його було введено. До закінчення строку, на який було введено воєнний стан, та за умови усунення загрози нападу чи небезпеки державній незалежності України, її територіальній цілісності Президент України може прийняти указ про скасування воєнного стану на всій території України або в окремих її місцевостях, про що має бути негайно оголошено через засоби масової інформації.

Указом Президента України від 24 лютого 2022 року №64/2022в Україні введено воєнний стан строком на 30 діб, який продовженоУказом Президента України від 14 березня 2022 року №133/2022строком на 30 діб.Указом ПрезидентаУкраїни від18квітня 2022року №259/2022 зновупродовжено воєнний стан на 30 діб. Указом Президента України від 17 травня 2022 року №341/2022продовжено воєнний стан на 90 діб.Указом Президента України від 12 серпня 2022 року №573/2022продовжено воєнний стан на 90 діб, Указом Президента України від 7 листопада 2022 року №757/2022 продовжено воєнний стан на 90 діб.

За загальним правилом при вирішенні питання щодо можливості відкладення розгляду справи в період дії воєнного стану на підставі поданої учасниками судового процесу заяви суд залежно від інтенсивності бойових дій на певній території, загальної воєнної ситуації як в країні, так і в певному регіоні, де знаходиться суд, або учасник справи (його представник), поведінки суб`єктів владних повноважень, що мають компетенцію в сфері повідомлень щодо ризиків перебування на певній території (об`єкті нерухомості) та ін., має дотримуватися балансу між безпекою суддів, працівників апарату, учасників справи та дотриманням процесуальних прав учасників справи і засад судочинства. При цьому врахуванню підлягають попередня поведінка учасника справи, можливість розгляду справи за відсутності представників сторін, можливість прибути у судове засідання та скористатися правом участі в судовому засіданні в режимі відеоконференції.

Відповідно до ч.2 ст. 258 ЦПК України, процедурні питання, пов`язані з рухом справи в суді першої інстанції, клопотання та заяви осіб, які беруть участь у справі, питання про відкладення розгляду справи, оголошення перерви, зупинення або закриття провадження у справі, залишення заяви без розгляду, а також в інших випадках, передбачених цим Кодексом, вирішуються судом шляхом постановлення ухвал.

Процесуальний закон не визначає обов`язок та право суду зупинити провадження у справі до припинення бойових дій та військового стану в Україні, та неможливість розгляду справи у зв`язку з перебуванням сторони за кордоном, тому підстав для зупинення провадження по дійсній справі не існує, а тому в задоволенні клопотань про зупинення провадження суд відмовляє за наведених вище обставин.

Відповідно до ч.5,7 ст. 177 ЦПК України, позивач зобов`язаний додати до позовної заяви всі наявні в нього докази, що підтверджують обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги (якщо подаються письмові чи електронні докази позивач може додати до позовної заяви копії відповідних доказів). До позовної заяви, підписаної представником позивача, додається довіреність чи інший документ, що підтверджує повноваження представника позивача.

Разом з тим, 30 вересня 2016 року набрав чинності Закон України «Про внесення змін до Конституції України (щодо правосуддя)»№ 1401-VIII, відповідно до якого Конституцію України доповнено статтями 131-1 та 131-2 щодо здійснення представництва у судах.

Відповідно до пункту третього частини першої статті131-1 та статті 131-2 Конституції України представництво виключно прокурорами або адвокатами у Верховному Суді та судах касаційної інстанції здійснюється з 01 січня 2017 року; у судах апеляційної

інстанції - з 01 січня 2018 року; у судах першої інстанції - з 01 січня 2019 року (підпункт 11).

У частині четвертій статті 131-2 Конституції України зазначено, що законом можуть бути визначені винятки щодо представництва в суді у трудових спорах, спорах щодо захисту соціальних прав, щодо виборів та референдумів, у малозначних спорах, а також стосовно представництва малолітніх чи неповнолітніх осіб та осіб, які визнані судом недієздатними чи дієздатність яких обмежена.

Частиною першою статті 58 ЦПК України передбачено, що сторона, третя особа, а також особа, якій законом надано право звертатися до суду в інтересах іншої особи, може брати участь у судовому процесі особисто (самопредставництво) та (або) через представника.

Згідно з вимогами частини другої статті 60 ЦПК України під час розгляду спорів, що виникають з трудових відносин, а також справ у малозначних спорах (малозначні справи) представником може бути особа, яка досягла вісімнадцяти років, має цивільну процесуальну дієздатність, за винятком осіб, визначених у статті 61 цього Кодексу.

Таким чином, у цивільному процесуальному законі встановлено конкретні випадки, у яких представником у суді, окрім адвоката чи законного представника, може бути інша особа, яка має відповідну цивільну процесуальну дієздатність.

Повноваження таких осіб відповідно до пункту 1 частини першої статті 62 ЦПК України мають бути підтверджені довіреністю фізичної або юридичної особи.

Згідно із частиною шостоюстатті 19 ЦПК України(у редакції, чинній на час звернення до суду з позовом) малозначними справами є: справи, у яких ціна позову не перевищує ста розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб; справи незначної складності, визнані судом малозначними, крім справ, які підлягають розгляду лише за правилами загального позовного провадження, та справи ціна позову в яких перевищує п`ятсот розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Предметом спору у справі є встановлення факту проживання позивача з померлим.

Отже, у справі заявлено позов немайнового характеру, в якому ціна позову не визначалася, вона не є малозначною в силу закону (п.2 ч.4 ст. 274 ЦПК України).

Крім того, ухвалою Київського районного суду м. Харкова від 17.08.2022 суд постановив розглядати вказану справу за правилами загального позовного провадження, справа малозначною судом не визнавалась.

Таким чином, з урахуванням положень ст.19, 274 ЦПК України справа не є малозначною, а відтак представником у ній може бути лише адвокат або законний представник.

Позивачем не додано до матеріалів справи, що ОСОБА_6 є адвокатом та/або законним представником позивача по справі, а лише додано нотаріально посвідчену довіреність на ім`я ОСОБА_6 .

Відповідно до ч.1, 5,7 ст. 81 ЦПК України, кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Докази подаються сторонами та іншими учасниками справи. Суд не може збирати докази, що стосуються предмета спору, з власної ініціативи, крім витребування доказів судом у випадку, коли він має сумніви у добросовісному здійсненні учасниками справи їхніх процесуальних прав або виконанні обов`язків щодо доказів, а також інших випадків, передбачених цим Кодексом.

Відповідно до ст. 64 ЦПК України представник, який має повноваження на ведення справи в суді, здійснює від імені особи, яку він представляє, її процесуальні права та обов`язки.

Суд зазначає, що ухвалою судді Київського районного суду м. Харкова від 28.12.2021 позовну заяву ОСОБА_1 залишено без руху із встановленням позивачу строку для усунення недоліків, на виконання якої 20.01.2022 на адресу суду надійшла позовна заява у виправленій редакції з усуненням недоліків вказаних у ухвалі Київського районного суду м. Харкова від 28.12.2021 від представника позивача за довіреністю Паученко К.О., в якій вона зазначила, що вона дізналась про існування ухвали 11.01.2022 (а.с. 6-21, т.2).

Відповідно до п. 2 ч.1 ст. 257 ЦПК України, суд постановляє ухвалу про залишення позову без розгляду, якщо позовну заяву від імені заінтересованої особи подано особою, яка не має повноважень на ведення справи.

Оскільки матеріали справи не містять підтверджень, що ОСОБА_6 є адвокатом, а категорія справи що розглядається, не передбачає участь у справі представника за довіреністю, суд приходить до висновку, що позовна заява у виправленій редакції, за якою відкрито провадження, подана до суду неповноважним представником. При чому, посилання ОСОБА_6 на бойові дії в Україні, та неможливість дізнатись про судові рішення є необґрунтованими, оскільки позовну заяву в уточненій редакції подано до суду до повномасштабного вторгнення РФ, та всі ухвали спрямувались на електронну адресу останньої, та 22.09.2022 та 23.09.2022 на адресу суду надійшли від ОСОБА_6 клопотання про розгляд справи

за її відсутності із зазначенням дати судового засідання. При цьому, ОСОБА_6 в поданій заяві зазначила, що вона не є адвокатом, у зв`язку з чим просила суд зупинити провадження у справі для можливості укладення договору з адвокатом на підставі довіреності позивача.

Відповідно до п.1 ч.2 ст. 200 ЦПК України, за результатами підготовчого засідання суд постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без розгляду.

Аналіз змісту пункту 2 частини першої статті 257 ЦПК України свідчить про те, що залишення позовної заяви без розгляду з цієї підстави може мати місце також в підготовчому засіданні.

За таких обставин, позовна заява залишається без розгляду у відповідності до п.2 ч.1 ст. 257 ЦПК України, що не позбавляє позивача в подальшому після усунення умов, що були підставою для залишення заяви без розгляду, права звернутись до суду повторно.

Виходячи з наведеного, керуючись ст. ст. 43, 200, 251-252, 257 ЦПК України, суд, -

постановив :

Справу за позовною заявою ОСОБА_1 ( ІНФОРМАЦІЯ_1 , РНОКПП НОМЕР_1 , місцеперебування за адресою: АДРЕСА_1 ) до ОСОБА_2 ( ІНФОРМАЦІЯ_2 , РНОКПП не відомий, місцеперебування за адресою: АДРЕСА_1 ), треті особи: ОСОБА_3 ( ІНФОРМАЦІЯ_3 , РНОКПП НОМЕР_2 , місцеперебування за адресою: АДРЕСА_2 ), ОСОБА_4 ( ІНФОРМАЦІЯ_4 , місцеперебування за адресою: АДРЕСА_3 ), ОСОБА_5 ( ІНФОРМАЦІЯ_5 , РНОКПП НОМЕР_3 , місцеперебування за адресою: АДРЕСА_1 ) про встановлення факту проживання однією сім`єю - залишити без розгляду.

Розяснити позивачеві її право на повторне звернення до суду після усунення умов, що були підставою для залишення заяви без розгляду.

В задоволенні клопотань представника позивача ОСОБА_6 та третьої особи ОСОБА_5 про зупинення провадження по справі відмовити.

Ухвала може бути оскаржена в апеляційному порядку безпосередньо до Харківського апеляційного суду шляхом подачі в 15-денний строк з дня складення повного тексту ухвали апеляційної скарги.

Повний текст ухвали складено 24 січня 2023 року.

Суддя Г.А. ЗУБ