ДАРНИЦЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД М.КИЄВА
справа № 753/4089/23
провадження № 2-о/753/240/23
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"17" березня 2023 р. суддя Дарницького районного суду міста Києва Сирбул О.Ф., вивчивши матеріали заяви ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , заінтересовані особи: ОСОБА_3 , Київська міська рада, Приватний нотаріус Київського міського нотаріального округу Петренко Олена Василівна про встановлення факту постійного проживання разом із спадкодавцем на час відкриття спадщини, -

В С Т А Н О В И В :

У березні 2023 року до суду надійшли матеріали заяви ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , заінтересовані особи: ОСОБА_3 , Київська міська рада, Приватний нотаріус Київського міського нотаріального округу Петренко Олена Василівна про встановлення факту постійного проживання разом із спадкодавцем на час відкриття спадщини.

Згідно з ч. 1 ст. 4 Цивільного процесуального кодексу України, кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів.

Відповідно ст. 187 ЦПК України, суд відкриває провадження у справі за відсутності підстав для залишення позовної заяви без руху, повернення позовної заяви чи відмови у відкритті провадження.

Заява за змістом і формою повинна відповідати ст.ст. 175, 177 ЦПК України.

При вивчені заяви та доданих до неї документів судом встановлено, що заявниками при подачі заяви не дотримано вимог цивільного процесуального законодавства, оскільки дана заява не відповідає вимогам ст. 175, 177 ЦПК України, оскільки відповідно до ч. 3 ст. 175 ЦПК України у заяві:

- у порушення п. 2 ч. 3 ст. 175 ЦПК України заявниками не зазначено повних анкетних даних сторін, зокрема: ідентифікаційний код юридичної особи в Єдиному державному реєстрі підприємств і організацій України (для юридичних осіб, зареєстрованих за законодавством України), офіційної електронної адреси та адреси електронної пошти сторін;

Згідно ч. 8 ст. 43 ЦПК України якщо документи подаються учасниками справи до суду або надсилаються іншим учасникам справи в паперовій формі, такі документи скріплюються власноручним підписом учасника справи (його представника).

Відповідно до ч. ч. 2, 4, 5 ст. 95 ЦПК України письмові докази подаються в оригіналі або в належним чином засвідченій копії, якщо інше не передбачено цим Кодексом. Якщо для вирішення спору має значення лише частина документа, подається засвідчений витяг з нього. Копії документів вважаються засвідченими належним чином, якщо їх засвідчено в порядку, встановленому чинним законодавством. Учасник справи, який подає письмові докази в копіях (електронних копіях), повинен зазначити про наявність у нього або іншої особи оригіналу письмового доказу. Учасник справи підтверджує відповідність копії письмового доказу оригіналу, який знаходиться у нього, своїм підписом із зазначенням дати такого засвідчення.

Порядок засвідчення копій документів визначений Національним стандартом України Державної уніфікованої системи документації "Уніфікована система організаційно-розпорядчої документації. Вимоги до оформлення документів ДСТУ 4163:2020", затвердженим наказом ДП "УКРНДНЦ" від 01 липня 2020 року № 144. Цей стандарт поширюється на організаційно-розпорядчі документи незалежно від носія інформації (далі - документи), зокрема на: організаційні (положення, статути, посадові інструкції, штатні розписи тощо); розпорядчі (постанови, рішення, накази, розпорядження); інформаційно-аналітичні (акти, довідки, доповідні записки, пояснювальні записки, службові листи тощо) документи, створювані в результаті діяльності державних органів, органів місцевого самоврядування, установ, підприємств, організацій та інших юридичних осіб (далі - юридична особа) незалежно від їхнього функціонально-цільового призначення, рівня і масштабу діяльності та форми власності. Цей стандарт установлює: склад реквізитів документів; вимоги до змісту та місця розташування реквізитів у документах; вимоги до бланків та оформлення документів; вимоги до виготовлення документів.

Згідно з п. 5.26 Національного стандарту України Державної уніфікованої системи документації "Уніфікована система організаційно-розпорядчої документації. Вимоги до оформлення документів ДСТУ 4163:2020" передбачено, що відмітка про засвідчення копії документа складається з таких елементів: слів "Згідно з оригіналом" (без лапок), найменування посади, особистого підпису особи, яка засвідчує копію, її власного імені та прізвища, дати засвідчення копії. У випадках, визначених законодавством, копії документів засвідчують відбитком печатки юридичної особи, структурного підрозділу (служби діловодства, служби кадрів, бухгалтерії тощо) юридичної особи або печатки "Для копій".

Всупереч вищевказаним законодавчим нормам всі надані заявниками копії письмових доказів (для суду та заінтересованих осіб) взагалі не засвідчені (відповідність кожної копії письмового доказу оригіналу має складатися зі слів "Згідно з оригіналом" та бути окремо підтверджена особистим підписом позивача із зазначенням його власного імені та прізвища, а також дати такого засвідчення).

Таким чином, заявникам слід надати суду копії письмових доказів (для суду та заінтересованих осіб), засвідчених належним чином.

Незасвідчені або неправильно засвідчені копії документів можуть бути належними, проте недопустимими доказам, оскільки у випадках передбачених законодавством певні обставини справи повинні або не можуть підтверджуватися певними засобами доказування.

Згідно з ч. 1 ст. 4 Закону України «Про судовий збір» судовий збір справляється у відповідному розмірі від мінімальної заробітної плати у місячному розмірі, встановленої законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.

Ставка судового збору за подачу до суду заяви у справах окремого провадження фізичною особою становить 0,2 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що станом на 2023 рік становить 536,80 грн. (п. 2 ст. 4 ЗУ «Про судовий збір»).

У разі коли в заяві об`єднано дві і більше вимог немайнового характеру, судовий збір сплачується за кожну вимогу немайнового характеру (ч. 3 ст. 6 Закону України «Про судовий збір»).

Як вбачається зі змісту вимог, заявники звертаючись до суду заявляють дві вимоги, а саме: -встановити факт проживання ОСОБА_1 разом із спадкодавцем-матір`ю ОСОБА_4 та встановити факт проживання ОСОБА_2 разом із спадкодавцем-матір`ю ОСОБА_4 , що є самостійними вимогами немайнового характеру, які підлягають оплаті судовим збором за кожну вимогу окремо.

Проте, заявниками до матеріалів заяви додано документ, що підтверджує сплату судового збору за одну вимогу немайнового характеру у розмірі 536,80 грн.

Відтак, враховуючи положення ст.ст. 4, 6 Закону України «Про судовий збір» заявники мають надати до суду документ на підтвердження сплати судового збору за другу вимогу немайнового характеру, що становить 536,80 грн.

Згідно з частинами 1, 2 ст. 185 ЦПК України суддя, встановивши, що заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175 і 177 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду заяви постановляє ухвалу про залишення заяви без руху, у якій зазначаються недоліки заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення заяви без руху.

На виконання вимог ухвали про залишення заяви без руху, суддя вважає за необхідне зазначити, що заявники можуть усунути вказані недоліки протягом п`яти днів із дня отримання ухвали шляхом направлення на адресу Дарницького районного суду м. Києва нової редакції заяви з урахуванням визначених недоліків з її копіями, що додаються до неї, у відповідній кількості примірників до кількісного складу учасників процесу (ч. 1 ст. 177 ЦПК України) та оригінал квитанції про доплату судового збору.

Керуючись ст.ст.175, 177, ч. 1 ст. 185 ЦПК України, суддя, -

У Х В А Л И В :

Заяву ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , заінтересовані особи: ОСОБА_3 , Київська міська рада, Приватний нотаріус Київського міського нотаріального округу Петренко Олена Василівна про встановлення факту постійного проживання разом із спадкодавцем на час відкриття спадщини - залишити без руху та надати заявникам строк для усунення зазначених недоліків, який не може перевищувати п`яти днів із дня отримання копії вказаної ухвали.

Учасники судового процесу та їхні представники повинні добросовісно користуватися процесуальними правами; зловживання процесуальними правами не допускається (ст. 44 ЦПК України).

У разі якщо заявник відповідно до ухвали суду у встановлений строк виконає вимоги, визначені статтями 175 і 177 цього Кодексу, позовна заява вважається поданою в день первісного її подання до суду. Якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, заява вважається неподаною і повертається заявникам.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя: