ПОЛТАВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
Справа № 646/8283/18 Номер провадження 22-ц/814/1555/23Головуючий у 1-й інстанції Єжов В.А. Доповідач ап. інст. Лобов О. А.
П О С Т А Н О В А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

15 березня 2023 року м. Полтава

Колегія суддів судової палати з розгляду цивільних справ Полтавського апеляційного суду в складі:

головуючий суддя Лобов О.А.,

судді: Дорош А.І., Триголов В.М.,

за участю секретаря судового засідання Коротун І.В.

розглянула у відкритому судовому засіданні в м.Полтаві цивільну справу за апеляційною скаргою ОСОБА_1 на ухвалу Червонозаводського районного суду м.Харкова від 25 травня 2021 року (час ухвалення судового рішення і дата виготовлення повного тексту судового рішення не зазначені) у справі за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 про визнання договору удаваним і переведення прав покупця.

Апеляційний суд, заслухавши доповідь судді-доповідача,

у с т а н о в и в :

Ухвалою Червонозаводського районного суду м.Харкова від 25 травня 2021 року позовну заяву ОСОБА_1 залишено без розгляду відповідно до п.3 ч.1 ст. 257 ЦПК України.

В апеляційній скарзі ОСОБА_1 , посилаючись на порушення судом норм процесуального права, просить скасувати ухвалу суду першої інстанції, справу направити до суду першої інстанції для продовження розгляду.

В обґрунтування доводів апеляційної скарги зазначається, що висновок суду про неявку позивача, повідомленого про дату, час і місце судового засідання, не відповідає фактичним обставинам, оскільки жодних повісток чи інших повідомлень від суду позивач не отримувала.

Згідно протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 10 вересня 2021 справу передано до провадження колегії суддів Харківського апеляційного суду у складі: головуючий суддя (суддя-доповідач) Котелевець А.В., судді: Бурлака І.В., Хорошевський О.М.

Ухвалою Харківського апеляційного суду від 08 жовтня 2021 року відкрито провадження за апеляційною скаргою ОСОБА_1 .

Ухвалою Харківського апеляційного суду від 16 листопада 2021 року справа призначена до розгляду.

Відповідно до Указу Президента України «Про введення воєнного стану в Україні» №64/2022 від 24.02.2022 у зв`язку із військовою агресією Російської Федерації проти України в Україні введено воєнний стан із 05 години 30 хвилин 24 лютого 2022 року строком на 30 діб. Указом Президента України №133/2022 «Про продовження строку дії воєнного стану в Україні» продовженого строк дії воєнного стану з 05 години 30 хвилин 26 березня 2022 року строком на 30 діб.

Розпорядженням голови Верховного Суду № 14/0/9-22 від 25.03.2022 «Про зміну територіальної підсудності судових справ в умовах воєнного стану (окремі суди Сумської, Харківської області), відповідно до ч. 7 ст. 147 Закону України «Про судоустрій і статус суддів», з урахуванням неможливості судами здійснювати правосуддя під час воєнного стану, змінено територіальну підсудність справ Харківського апеляційного суду на Полтавський апеляційний суд.

Протоколом автоматизованого розподілу судової справи між суддями Полтавського апеляційного суду від 05 серпня 2022 року справу передано до провадження колегії суддів під головуванням судді Лобова О.А., суддів учасників колегії Дорош А.І., Триголов В.М.

Ухвалою Полтавського апеляційного суду від 29 серпня 2022 року справа призначена до розгляду.

Відзив на апеляційну скаргу судом не отриманий.

Апеляційний суд, перевіривши матеріали справи в межах доводів апеляційної скарги, дійшов висновку, що апеляційну скаргу слід залишити без задоволення з таких підстав:

Відповідно до п.1 ч.1 ст.374, ст.375 ЦПК України апеляційний суд за результатами розгляду має право залишити судове рішення без змін, а скаргу без задоволення, якщо визнає, що суд першої інстанції ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права.

Як вбачається з матеріалів справи, у листопаді 2018 року ОСОБА_1 звернулася до суду із позовом до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , просила ухвалити рішення, яким визнати удаваним договір дарування 47/100 квартири АДРЕСА_1 , вчинений між ОСОБА_2 і ОСОБА_3 07 грудня 2017 року, з метою приховати договір купівлі-продажу зазначеної нерухомого майна; перевести на ОСОБА_1 права покупця ОСОБА_3 за договором купівлі-продажу 47/100 квартири АДРЕСА_1 .

Ухвалою судді Червонозаводського районного суду м.Харкова від 28 листопада 2018 року відкрито провадження у справі та призначено до підготовчого судового засідання на 19 грудня 2018 року 16:45 год. (а.с.20).

19 грудня 2018 року судом отримана заява ОСОБА_4 , представника ОСОБА_1 , (а.с.18) з проханням провести попереднє судове засідання без участі представника позивача (а.с.23).

У подальшому судові засідання неодноразово відкладалися у зв`язку з неявкою учасників.

Ухвалою Червонозаводського районного суду м.Харкова від 05 лютого 2020 року закрито підготовче засідання, справу призначено до розгляду 16 липня 2020 року (а.с.34).

Судова повістка на ім`я ОСОБА_1 повернута до суду без вручення з відміткою пошти про невручення у зв`язку з відсутністю адресата (а.с.37).

Судове засідання 16 липня 2020 року відкладене у зв`язку з неявкою учасників на 09 грудня 2020 року о 14.00 (а.с.39).

Судова повістка на ім`я ОСОБА_1 повернута до суду без вручення з відміткою пошти про невручення у зв`язку з відсутністю адресата, судовий розгляд (а.с.40).

Судове засідання 09 грудня 2020 року відкладене у зв`язку із неявкою учасників на 25 травня 2021 року о 09.00 (а.с.35).

ОСОБА_4 , представника ОСОБА_1 сповіщено про дату, час та місце судового засідання шляхом направлення смс-повідомлення (а.с.43).

Ухвалюючи рішення про залишення позову без розгляду, суд першої інстанції виходив з того, що позивач, належним чином повідомлений про час та місце розгляду справи, повторно не з`явився до суду без поважних причин, про причини неявки не повідомив, заяви про розгляд справи за його відсутності не подав.

Перевіряючи доводи апеляційної скарги, апеляційний суд виходить з таких міркувань.

Частинами першою, другою, п`ятою статті 223 ЦПК України передбачено, що неявка у судове засідання будь-якого учасника справи за умови, що його належним чином повідомлено про дату, час і місце цього засідання, не перешкоджає розгляду справи по суті, крім випадків, визначених цією статтею.

Суд відкладає розгляд справи в судовому засіданні в межах встановленого цим Кодексом строку з таких підстав: 1) неявка в судове засідання учасника справи, щодо якого відсутні відомості про вручення йому повідомлення про дату, час і місце судового засідання; 2) перша неявка в судове засідання учасника справи, якого повідомлено про дату, час і місце судового засідання, якщо він повідомив про причини неявки, які судом визнано поважними; 3) виникнення технічних проблем, що унеможливлюють участь особи у судовому засіданні в режимі відеоконференції, крім випадків, коли відповідно до цього Кодексу судове засідання може відбутися без участі такої особи; 4) необхідність витребування нових доказів, у випадку коли учасник справи обґрунтував неможливість заявлення відповідного клопотання в межах підготовчого провадження; 5) якщо суд визнає потрібним, щоб сторона, яка подала заяву про розгляд справи за її відсутності, дала особисті пояснення.

Викликати позивача або відповідача для особистих пояснень можна і тоді, коли в справі беруть участь їх представники. У разі повторної неявки позивача в судове засідання без поважних причин або неповідомлення ним про причини неявки суд залишає позовну заяву без розгляду, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності, і його нез`явлення не перешкоджає вирішенню спору.

Відповідно до пункту 3 частини першої статті 257 ЦПК України суд постановляє ухвалу про залишення позову без розгляду, якщо належним чином повідомлений позивач повторно не з`явився в судове засідання або не повідомив про причини неявки, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності і його нез`явлення не перешкоджає розгляду справи.

Системний аналіз наведених норм процесуального права свідчить про те, що законодавець диференціює необхідність врахування судом поважності/неповажності причин неявки позивача до суду залежно від того, яке це судове засідання: перше чи повторне. Тобто процесуальний закон не вказує на необхідність врахування судом поважності причин повторної неявки позивача до суду. Такі положення процесуального закону пов`язані з принципом диспозитивності цивільного судочинства, за змістом якого особа, яка бере участь у справі, самостійно розпоряджається наданими їй законом процесуальними правами.

Зазначені наслідки настають незалежно від причин повторної неявки, які можуть бути поважними. Таким чином, навіть маючи докази поважності причин неявки позивача, суд залишає позовну заяву без розгляду. Зазначена норма дисциплінує позивача як ініціатора судового розгляду, стимулює його належно користуватися своїми правами та не затягувати розгляд справи. Якщо позивач не може взяти участь в судовому засіданні, він може подати заяву про розгляд справи за його відсутності. Така заява може бути подана на будь-якій стадії розгляду справи.

Таким чином, згідно з вимогами ЦПК України суд не зобов`язаний з`ясовувати причини повторної неявки в судове засідання належним чином повідомленого позивача і у випадку повторної неявки позивача, якщо від нього не надійшла заява про розгляд справи за його відсутності, суд залишає позовну заяву без розгляду.

Правове значення в такому випадку має лише належне повідомлення позивача про день та час розгляду справи, повторність неявки в судове засідання та неподання ним заяви про розгляд справи за його відсутності.

Наведені правові висновки викладені у постановах Верховного Суду у складі колегії суддів Касаційного цивільного суду від 20 вересня 2018 року у справі № 756/8612/16-ц, від 24 жовтня 2018 року у справі № 569/347/16-ц, від 28 лютого 2019 року у справі № 752/9188/13-ц, від 22 травня 2019 року у справі № 310/12817/13, від 06 червня 2019 року у справі № 760/3301/13-ц, від 20 червня 2019 року у справі № 522/7428/15, від 26 вересня 2019 року у справі № 295/19734/13-ц, від 07 жовтня 2019 року у справі № 612/403/16-ц, від 27 березня 2020 року у справі № 522/22303/14-ц, від 21 вересня 2020 року у справі № 658/1141/18, які відповідно до вимог ч.4 ст.263 ЦПК України мають бути враховані судом при виборі і застосуванні норми права у спірних правовідносинах.

У цій справі встановлено, що позивач тричі, а саме 16 липня 2020 року, 19 грудня 2020 року і 25 травня 2021 року не з`явилася у судові засідання, заява про розгляд справи без участі позивача до суду не надходила.

Судові повістки-виклики на 16 липня 2020 року і 19 грудня 2020 року повернулися неврученими у зв`язку із відсутністю адресата (позивача) за вказаною адресою, отже слід вважати, що позивач була належним чином повідомлена про дату, час і місце розгляду справи.

Такий висновок узгоджується із правовою позицією, викладеною у постанові Верховного Суду від 12 жовтня 2022 року (справа № 727/5718/21), згідно якої: «За змістом пункту 3 частини восьмої статті 128 ЦПК України відмітка про відсутність особи за адресою місця проживання вважається врученням судової повістки цій особі.

Отже, наведена норма права дає підстави вважати, що врученою судова повістка вважається в день проставлення у поштовому повідомленні відмітки про відсутність особи за адресою місцезнаходження, що узгоджується з висновками, викладеними в постановах Великої Палати Верховного Суду від 12 грудня 2018 року у справі № 752/11896/17 (провадження № 14-507цс18), від 12 лютого 2019 року у справі № 906/142/18 (провадження № 12-233гс18) та постановах Верховного Суду від 27 лютого 2020 року у справі №814/1469/17 (провадження № К/9901/28703/19), від 01 квітня 2021 року у справі № 826/20408/14 (провадження № К/9901/16143/20), від 09 липня 2020 року у справі № 751/4890/19 (провадження № 61-2583св20), від 10 листопада 2021 року у справі № 756/2137/20 (провадження № 61-3782св21), від 29 липня 2022 року у справі № 148/2412/19 (провадження № 61-18085св21).»

Про судове засідання 25 травня 2021 року о 09.00 був повідомлений представник позивача ОСОБА_4 , отже відповідно до ч.5 ст.130 ЦПК України вважається повідомденим і позивач.

Окрім того, апеляційний суд звертає увагу, що справа тривалий час перебувала у провадженні суду, проте позивач як особа, яка має бути зацікавлена у розгляді її спору, не вчинила жодних дій, що свідчили б про її інтерес відносно вирішення пред`явленого нею позову.

Отже, ухвала суду першої інстанції є законною і обґрунтованою, передбачених законом підстав для її скасування апеляційним судом не встановлено.

Керуючись ст.367, ст.374, ст.375, ст.382, ст.384 ЦПК України, апеляційний суд

у х в а л и в:

Апеляційну скаргу ОСОБА_1 залишити без задоволення.

Ухвалу Червонозаводського районного суду м.Харкова від 25 травня 2021 року залишити без змін.

Постанова набирає законної сили з дня її прийняття і може бути оскаржена протягом тридцяти днів шляхом подачі касаційної скарги безпосередньо до Верховного Суду.

Повний текст постанови виготовлено 15 березня 2023 року.

Головуючий суддя О.А. Лобов

Судді: А.І.Дорош

В.М.Триголов