Ухвала

08 травня 2023 року

м. Київ

справа № 759/6413/22

провадження № 61-6277ск23

Верховний Суд у складі судді Касаційного цивільного суду Синельникова Є. В. розглянув касаційну скаргу Національного президентського оркестру на постанову Київського апеляційного суду від 28 лютого 2023 року у цивільній справі за позовом ОСОБА_1 до Національного президентського оркестру про визнання незаконним та скасування наказу про звільнення, поновлення на роботі, стягнення середнього заробітку за час вимушеного прогулу,

ВСТАНОВИВ:

У червні 2022 року ОСОБА_1 звернувся до суду з позовом до Національного президентського оркестру про визнання незаконним та скасування наказу про звільнення, поновлення на роботі, стягнення середнього заробітку за час вимушеного прогулу.

Рішенням Святошинського районного суду м. Києва від 08 листопада 2022 року у задоволенні позовних вимог ОСОБА_1 відмовлено.

Постановою Київського апеляційного суду від 28 лютого 2023 року апеляційну скаргу ОСОБА_1 задоволено частково. Рішення Святошинського районного суду м. Києва від 08 листопада 2022 року скасовано, ухвалено нове судове рішення про часткове задоволення позовних вимог ОСОБА_1 .

Визнано незаконним та скасовано наказ Національного президентського оркестру від 18 березня 2022 року № 33 про звільнення ОСОБА_1 з посади водія автотранспортного засобу на підставі пункту 3 статті 36 КЗпП України, у зв`язку із призовом на військову службу.

Поновлено ОСОБА_1 на роботі у Національному президентському оркестрі на посаді водія автотранспортного засобу з 19 березня 2022 року.

Стягнуто з Національного президентського оркестру на користь

ОСОБА_1 середній заробіток за час вимушеного прогулу, за період

з 21 березня 2022 року до 18 липня 2022 року, у розмірі 86 565,02 грн. Вирішено питання щодо розподілу судових витрат.

27 квітня 2023 року Національний президентський оркестр звернувся до Верховного Суду з касаційною скаргою, в якій просить скасувати постанову Київського апеляційного суду від 28 лютого 2023 року та залишити в силі рішення Святошинського районного суду м. Києва від 08 листопада 2022 року.

Касаційну скаргу подано з пропуском строку на касаційне оскарження.

Згідно з відомостями з Єдиного державного реєстру судових рішень повний текст постанови Київського апеляційного суду від 28 лютого 2023 року складено 17 березня 2023 року, а оприлюднено 28 березня 2023 року.

Національним президентським оркестром у тексті касаційної скарги зазначено, що повний текст постанови Київського апеляційного суду від 28 лютого

2023 року не було отримано, про її зміст стало відомо з Єдиного державного реєстру судових рішень.

Разом з цим, питання про поновлення строку на касаційне оскарження судового рішення заявником не порушено.

До відкриття касаційного провадження Верховний Суд позбавлений можливості здійснити перевірку своєчасного направлення судом апеляційної інстанції засобами поштового чи електронного зв`язку копії оскаржуваного рішення або доказів отримання цього судового рішення, отже відповідні докази мають бути надані заявником до суду касаційної інстанції.

Частиною третьою статті 393 ЦПК України передбачено, що касаційна скарга залишається без руху у випадку, якщо вона подана після закінчення строків, встановлених процесуальним законом, і особа, яка її подала, не порушує питання про поновлення цього строку, або якщо підстави, наведені нею у заяві, визнані неповажними. При цьому протягом десяти днів з дня вручення ухвали про залишення касаційної скарги без руху особа має право звернутися до суду касаційної інстанції із заявою про поновлення строку або навести відповідні підстави для поновлення строку.

З урахуванням наведеного, Національному президентському оркестру необхідно порушити клопотання про поновлення процесуального строку на касаційне оскарження оскаржуваної постанови та надати належні докази на підтвердження поважності причин його пропуску, оскільки безпідставне поновлення строку на оскарження судового рішення, що набрало законної

сили, є порушенням вимог статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод.

Також, у порушення вимог пункту 3 частини четвертої статті 392 ЦПК України, до касаційної скарги заявником не додано документи, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, та заявлено клопотання про відстрочення сплати судового збору за подання касаційної скарги.

Згідно із частинами першою та третьою статті 136 ЦПК України суд, враховуючи майновий стан сторони, може своєю ухвалою відстрочити або розстрочити сплату судового збору на визначений строк у порядку, передбаченому законом, але не більше як до ухвалення судового рішення у справі. З підстав, зазначених у частині першій цієї статті, суд у порядку, передбаченому законом, може зменшити розмір належних до оплати судових витрат, пов`язаних з розглядом справи, або звільнити від їх оплати.

Питання відстрочення та розстрочення сплати судового збору, зменшення його розміру або звільнення від його сплати врегульоване статтею 8 Закону України «Про судовий збір», норма якої є спеціальною.

Відповідно до частини першої статті 8 Закону України «Про судовий збір», враховуючи майновий стан сторони, суд може своєю ухвалою за її клопотанням відстрочити або розстрочити сплату судового збору на певний строк, але не довше ніж до ухвалення судового рішення у справі за таких умов: розмір судового збору перевищує 5 відсотків розміру річного доходу позивача - фізичної особи за попередній календарний рік; або позивачами є: а) військовослужбовці; б) батьки, які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину-інваліда, якщо інший з батьків ухиляється від сплати аліментів; в) одинокі матері (батьки), які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину-інваліда; г) члени малозабезпеченої чи багатодітної сім`ї; ґ) особа, яка діє в інтересах малолітніх чи неповнолітніх осіб та осіб, які визнані судом недієздатними чи дієздатність яких обмежена; або предметом позову є захист соціальних, трудових, сімейних, житлових прав, відшкодування шкоди здоров`ю.

Згідно з правовою позицією Великої Палати Верховного Суду, викладеною

у постанові від 14 січня 2021 року у справі № 0940/2276/18 (провадження

№ 11-336апп20), положення пунктів 1 та 2 частини першої статті 8 Закону України «Про судовий збір» не поширюються на юридичних осіб, незалежно від наявності майнового критерію (майнового стану учасника справи - юридичної особи), а положення пункту 3 частини першої статті 8 Закону України «Про судовий збір» можуть бути застосовані до юридичної особи за наявності майнового критерію, але тільки у справах, визначених цим пунктом, тобто предметом позову у яких є захист соціальних, трудових, сімейних, житлових прав, відшкодування шкоди здоров`ю.

При цьому, обставини, пов`язані з фінансуванням установи чи організації

з Державного бюджету України, призначених для сплати судового збору, не можуть вважатися достатньою підставою для відстрочення сплати судового збору, що відповідає статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, згідно з якою судові процедури повинні бути справедливі для всіх учасників процесу.

Ураховуючи те, що фінансування заявника за рахунок державного бюджету не може бути достатньою підставою для відстрочення сплати судового збору, у задоволенні клопотання про відстрочення сплати судового збору за подання касаційної скарги необхідно відмовити.

Згідно із частиною третьої статті 6 Закону України «Про судовий збір» за подання позовної заяви, що має одночасно майновий і немайновий характер, судовий збір сплачується за ставками, встановленими для позовних заяв майнового та немайнового характеру.

Зважаючи на те, що позов пред`явлено у червні 2022 року, судовий збір підлягає сплаті за ставками, встановленими законом станом на 01 січня 2022 року.

Розмір прожиткового мінімуму для працездатних осіб станом на 01 січня

2022 року становив 2 481 грн.

Ставка судового збору за подання фізичною особою позовної заяви

майнового характеру становить 1% ціни позову, але не менше 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб 992,40 грн (2 481 грн*0,4) та не більше 5 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб

(2 481 грн*5=12 405 грн); ставка судового збору за подання позовної заяви немайнового характеру фізичною особою становить 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб - 992,40 грн (2 481 грн*0,4) (редакція Закону України «Про судовий збір» на момент подання позовної заяви).

Згідно зі статтею 4 Закону України «Про судовий збір» за подання касаційної скарги справляється судовий збір, який відповідно до підпункту 7 пункту 1 частини другої цієї статті становить 200 відсотків ставки, що підлягала сплаті при поданні позовної заяви в розмірі оспорюваної суми.

Отже, враховуючи характер спору та зміст касаційної скарги, заявнику необхідно сплатити судовий збір за подання касаційної скарги у цій справі у такому розмірі: за вимогу немайнового характеру (визнання незаконним та скасування наказу про звільнення, поновлення на роботі) у розмірі 1 984,80 грн (992,40 грн х 200%); за вимогу майнового характеру (стягнення середнього заробітку за час вимушеного прогулу) - 1 984,80 грн (992,40 грн х 200%), що разом становить 3 969,60 грн

Судовий збір за подання касаційної скарги до Касаційного цивільного суду у складі Верховного Суду має бути перераховано або внесено до ГУК у

м. Києві/Печерському районі, , банк отримувача: Казначейство України (ЕАП), МФО: 899998, номер рахунку отримувача (стандарт ІВАN): UA0026007, ККДБ: 22030102, найменування платежу: «Судовий збір (Верховний Суд, 055)», символ звітності банку: 207.

На підтвердження сплати судового збору необхідно суду надати документ, що підтверджує його сплату.

Відповідно до вимог частин другої, третьої статті 393 ЦПК України у разі якщо касаційна скарга оформлена з порушенням вимог, встановлених статтею 392 цього Кодексу, застосовуються положення статті 185 цього Кодексу, про що суддею постановляється відповідна ухвала.

Ураховуючи викладене, касаційну скаргу слід залишити без руху та надати заявнику строк для усунення її недоліків. Не усунення недоліків касаційної скарги щодо сплати судового збору є підставою для її повернення.

Керуючись статтями 136, 185, 390, 392, 393 ЦПК України,

УХВАЛИВ:

У задоволенні клопотання Національного президентського оркестру про відстрочення сплати судового збору за подання касаційної скарги відмовити.

Касаційну скаргу Національного президентського оркестру на постанову Київського апеляційного суду від 28 лютого 2023 року залишити без руху.

Надати для усунення зазначених вище недоліків касаційної скарги строк до

26 травня 2023 року, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення цієї ухвали.

У разі невиконання у встановлений строк вимог цієї ухвали настають наслідки, передбачені процесуальним законом.

З метою об`єктивного встановлення обставин та правильного вирішення питання щодо відкриття касаційного провадження запропонувати Святошинському районному суду м. Києва направити на електронну адресу Верховного Суду із посиланням на номер справи

та номер провадження (№ 61-6277ск23) інформацію щодо наявності у матеріалах цивільної справи № 759/6413/22 доказів направлення (вручення) Національному президентському оркестру копії постанови Київського апеляційного суду від 28 лютого 2023 року.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя Є. В. Синельников