Постанова

Іменем України

22 лютого 2023 року

м. Київ

справа № 175/2209/19

провадження № 61-852св22

Верховний Суд у складі колегії суддів Другої судової палати Касаційного цивільного суду:

головуючого - Крата В. І.,

суддів: Антоненко Н. О. (суддя-доповідач), Дундар І. О., Краснощокова Є. В., Русинчука М. М.,

учасники справи:

позивачі: ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , ОСОБА_5 , ОСОБА_6 , ОСОБА_7 , ОСОБА_8 , ОСОБА_9 ,

відповідачі: Дніпровська районна державна адміністрація, Головне управління Держгеокадастру у Дніпропетровській області, Степова сільська рада Дніпровського району Дніпропетровської області,

особа, яка подала апеляційну скаргу - Західна окружна прокуратура міста Дніпра в інтересах держави в особі Миколаївської сільської ради Дніпровського району Дніпропетровської області (правонаступник Степової сільської ради Дніпровського району Дніпропетровської області),

розглянувши в порядку письмового провадження без повідомлення учасників справи касаційну скаргу заступника керівника Дніпропетровської обласної прокуратури на постанову Дніпровського апеляційного суду від 24 листопада 2021 року в складі колегії суддів Деркач Н. М., Ткаченко І. Ю., Пищиди М. М.,

Історія справи

Короткий зміст обставин справи

У червні 2019 року ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , ОСОБА_5 , ОСОБА_6 , ОСОБА_7 , ОСОБА_8 , ОСОБА_9 звернулися з позовом до Дніпровської районної державної адміністрації, ГУ Держгеокадастру у Дніпропетровській області, Степової сільської ради Дніпровського району Дніпропетровської області та просили визнати за ними право на отримання земельної частки (паю) в розмірі 6,68 умовних кадастрових гектарів із земель колишнього колективного сільськогосподарського підприємства «Дзержинець» Дніпропетровського району, у тому числі земель резервного фонду (запасу), розпорядником яких є ГУ Держгеокадастру у Дніпропетровській області.

В обґрунтування позову зазначили, що список громадян на передачу земельних ділянок у розмірі частки (паю) та виготовлення державних актів на право приватної власності на землю на території Дніпропетровської районної ради згідно Розпорядження голови Дніпропетровської районної державної адміністрації від 05 червня 2002 року № 347-р складається з 421 осіб, позивачів у зазначений список помилково не включено за наявності у них права на пай у зв`язку з членством у КСП «Дзержинець».

Рішенням Дніпропетровського районного суду Дніпропетровської області від 09 листопада 2020 року позовні вимоги до Степової сільської ради Дніпровського району Дніпропетровської області про визнання права на отримання земельного паю задоволено;

визнано за позивачами (кожним окремо) право на отримання земельної частки (паю) в розмірі 6,68 умовних кадастрових гектарів із земель колишнього колективного сільськогосподарського підприємства «Дзержинець» Дніпровського району Дніпропетровської області, у тому числі земель резервного фонду (запасу);

у задоволенні позовних вимог до Дніпровської районної державної адміністрації, ГУ Держгеокадастру у Дніпропетровській області про визнання права на отримання земельного паю відмовлено;

вирішено питання розподілу судових витрат.

Не погодившись з рішенням суду першої інстанції, Західна окружна прокуратура міста Дніпра в інтересах держави в особі Миколаївського сільської ради Дніпровського району Дніпропетровської області (правонаступника Степової сільської ради Дніпровського району Дніпропетровської області) подала апеляційну скаргу, в якій, посилаючись на порушення судом норм матеріального та процесуального права, просить його скасувати та ухвалити нове рішення про відмову у задоволенні позовних вимог.

Короткий зміст судових рішень апеляційного суду

Ухвалою Дніпровського апеляційного суду від 13 серпня 2021 року відкрито апеляційне провадження за апеляційною скаргою Західної окружної прокуратури міста Дніпра в інтересах держави в особі Миколаївського сільської ради Дніпровського району Дніпропетровської області як правонаступника Степової сільської ради Дніпровського району Дніпропетровської області на рішення Дніпропетровського районного суду Дніпропетровської області від 09 листопада 2020 року у справі № 175/2209/19.

Постановою Дніпровського апеляційного суду від 24 листопада 2021 року клопотання представника позивачів про закриття апеляційного провадження задоволено, провадження у справі закрито.

Постанова апеляційного суду мотивована тим, що прокурор Західної окружної прокуратури міста Дніпра відповідно до територіальної юрисдикції підпорядкованої прокуратури не мав права підписувати апеляційну скаргу з тих підстав, що:

відповідно до Наказу Офісу Генерального прокурора № 39 від 17 лютого 2021 року «Про окремі питання забезпечення початку роботи окружних прокуратур» затверджено перелік і територіальну юрисдикцію окружних прокуратур, яким до територіальної юрисдикції Західної окружної прокуратури міста Дніпра відноситься Дніпровський район у межах Дніпровської міської територіальної громади (Чечелівський, Новокодацький райони міста Дніпра). Тому у керівника Західної окружна прокуратури міста Дніпра не було повноважень підписувати апеляційну скаргу в інтересах держави в особі Миколаївської сільської ради Дніпровського району Дніпропетровської області як правонаступника Степової сільської ради Дніпровського району Дніпропетровської області, яка не входить до територіальної юрисдикції Західної окружної прокуратури міста Дніпра;

відповідно до положень пункту 8.4 Наказу № 389 Генерального прокурора «Про організацію діяльності прокурорів щодо представництва інтересів держави в суді» визначено повноваження подавати апеляційні скарги на судові рішення, якими вирішено спір по суті, керівникам, першим заступникам, заступникам керівників обласних прокуратур за місцем розташування суду, що розглядав справу, у тому числі у справах за позовами окружних прокурів та за позовами інших осіб, у які прокурором здійснено вступ.

Оскільки апеляційну скаргу на рішення Дніпропетровського районного суду Дніпропетровської області від 09 листопада 2020 року подав прокурор Західної окружної прокуратури міста Дніпра в інтересах держави в особі Миколаївського сільської ради Дніпровського району Дніпропетровської області (правонаступника Степової сільської ради Дніпровського району Дніпропетровської області), який відповідно до вказаних наказів Генерального прокурора не мав права її підписувати, апеляційний суд на підставі пункту 2 частини 1 статті 362 ЦПК України закрив апеляційне провадження.

Аргументи учасників справи

У квітні 2022 року заступник керівника Дніпропетровської обласної прокуратури подав до Верховного Суду касаційну скаргу, в якій просить постанову Дніпровського апеляційного суду від 24 листопада 2021 року скасувати та направити справу до апеляційного суду для продовження розгляду. Посилається на порушення апеляційним судом норм процесуального права.

Касаційна скарга мотивована тим, що відповідно до Конституції України та Закону України «Про прокуратуру» у випадку встановлення фактів порушення інтересів держави прокурор зобов`язаний вжити всіх заходів для їх поновлення, зокрема, шляхом звернення з апеляційною скаргою на судове рішення, у томі числі у справах за позовами інших осіб.

У пункті 2 статті 9 Закону України «Про прокуратуру» Генеральний прокурор організовує діяльність органів прокуратури України, у тому числі визначає межі повноважень Офісу Генерального прокурора, обласних та окружних прокуратур у частині виконання своїх функцій. Порядок організації діяльності прокурорів щодо представництва держави у суді визначено наказом Генерального прокурора від 21 серпня 2020 року № 389 (далі - наказ).

Закриваючи провадження у справі, суд першої інстанції врахував положення пункту 8.4 зазначеного наказу, проте, не звернув увагу, що цей пункт застосовується у випадку оскарження в апеляційному порядку судових рішень у справах за позовами прокурорів. У разі ж оскарження в апеляційному порядку судових рішень у справах за позовами інших осіб, які виявлені в порядку моніторингу, апеляційні скарги подаються керівниками, першими заступниками, заступниками керівника прокуратури, якою виявлено такі судові рішення (пункт 8.3. наказу).

Оскільки Західна окружна прокуратура міста Дніпра, виявивши у порядку моніторингу рішення суду першої інстанції, яким порушуються інтереси держави, оскаржила його в апеляційному порядку з дотриманням вимог статті 23 Закону України «Про прокуратуру» та статті 56 ЦПК України, суд апеляційної інстанції безпідставно закрив провадження у справі.

Також, заступник керівника Дніпропетровської обласної прокуратури звертає увагу суду касаційної інстанції на те, що суд апеляційної інстанції відповідно до вимог частини другої статті 362 ЦПК України постановляє ухвалу про закриття апеляційного провадження, а не постанову, яке це зробив апеляційний суд.

Рух справи

Згідно з протоколом автоматизованого розподілу судової справи між суддями Верховного Суду від 14 січня 2022 року касаційну скаргу передано на розгляд судді-доповідачеві Ткачуку О. С.

Ухвалою Верховного Суду від 28 січня 2022 року касаційну скаргу заступника керівника Дніпропетровської обласної прокуратури залишено без руху; надано для усунення недоліків десятиденний строк з дня вручення ухвали.

Ухвалою Верховного Суду від 13 квітня 2022 року поновлено заступнику керівника Дніпропетровської обласної прокуратури строк на касаційне оскарження; відкрито касаційне провадження за вказаною касаційною скаргою; витребувано з районного суду справу № 175/2209/19; надано учасникам справи строк для подачі відзиву на касаційну скаргу.

11 травня 2022 року матеріали справи № 175/2209/19 надійшли до Верховного Суду та передані судді-доповідачеві Ткачуку О. С.

Відповідно до розпорядження керівника секретаріату Касаційного цивільного суду від 20 червня 2022 року № 769/0/226-22, протоколу повторного автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 20 червня 2022 року, у зв`язку з обранням до Великої Палати Верховного Суду судді Ткачука О. С. справу призначено судді-доповідачеві Черняк Ю. В.

Відповідно до розпорядження керівника секретаріату Касаційного цивільного суду від 19 січня 2023 року № 78/0/226-23, протоколу повторного автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 19 січня 2023 року у зв`язку з перебування судді Черняк Ю. В. у відпустці, пов`язаній з вагітністю та пологами, справу призначено судді-доповідачеві Антоненко Н. О.

Ухвалою Верховного Суду від 16 лютого 2023 року справу призначено до судового розгляду.

Межі та підстави касаційного перегляду

Переглядаючи в касаційному порядку судові рішення, суд касаційної інстанції в межах доводів та вимог касаційної скарги, які стали підставою для відкриття касаційного провадження, перевіряє правильність застосування судом першої або апеляційної інстанції норм матеріального чи процесуального права і не може встановлювати або (та) вважати доведеними обставини, що не були встановлені в рішенні чи відкинуті ним, вирішувати питання про достовірність або недостовірність того чи іншого доказу, про перевагу одних доказів над іншими (частина перша статті 400 ЦПК України).

В ухвалі про відкриття касаційного провадження зазначаються підстава (підстави) відкриття касаційного провадження (частина восьма статті 394 ЦПК України).

Підставами касаційного оскарження судових рішень, зазначених у пунктах 2, 3 частини першої статті 389 ЦПК України, є неправильне застосування судом норм матеріального права чи порушення норм процесуального права.

В ухвалі Верховного Суду від 28 січня 2022 року вказано, що наведені у касаційній скарзі доводи містять підстави, передбачені частиною другою статті 389 ЦПК України для відкриття касаційного провадження (неправильне застосування судом норм матеріального права та порушення норм процесуального права).

Позиція Верховного Суду

Частиною першою статті 362 ЦПК України передбачено, що суд апеляційної інстанції закриває апеляційне провадження, якщо після його відкриття виявилося, що апеляційну скаргу не підписано, подано особою, яка не має процесуальної дієздатності, або підписано особою, яка не має права її підписувати.

Згідно із пунктом 3 статті 131-1 Конституції України прокуратура здійснює представництво інтересів держави в суді у виключних випадках і в порядку, що визначені законом.

Прокуратура України становить єдину систему, яка в порядку, передбаченому цим Законом, здійснює встановлені Конституцією України функції, зокрема, з метою захисту загальних інтересів суспільства та держави (стаття 1 Закону України «Про прокуратуру» тут і надалі у редакції, чинній на час подання позовної заяви).

Відповідно до частини третьої статті 56 ЦПК України у визначених законом випадках прокурор звертається до суду з позовною заявою, бере участь у розгляді справ за його позовами, а також може вступити за своєю ініціативою у справу, провадження у якій відкрито за позовом іншої особи, до початку розгляду справи по суті, подає апеляційну, касаційну скаргу, заяву про перегляд судового рішення за нововиявленими або виключними обставинами. Прокурор, який звертається до суду в інтересах держави, в позовній чи іншій заяві, скарзі обґрунтовує, в чому полягає порушення інтересів держави, необхідність їх захисту, визначені законом підстави для звернення до суду прокурора, а також зазначає орган, уповноважений державою здійснювати відповідні функції у спірних правовідносинах (частина четверта статті 56 ЦПК України). Невиконання цих вимог має наслідком застосування положень, передбачених статтею 185 цього Кодексу.

Відповідно до абзаців першого і другого частини третьої статті 23 Закону України «Про прокуратуру» прокурор здійснює представництво в суді законних інтересів держави у разі порушення або загрози порушення інтересів держави, якщо захист цих інтересів не здійснює або неналежним чином здійснює орган державної влади, орган місцевого самоврядування чи інший суб`єкт владних повноважень, до компетенції якого віднесені відповідні повноваження, а також у разі відсутності такого органу. Наявність таких обставин обґрунтовується прокурором у порядку, передбаченому частиною четвертою цієї статті.

Отже, прокурор здійснює представництво в суді законних інтересів держави у разі порушення або загрози порушення інтересів держави у двох випадках: 1) якщо захист цих інтересів не здійснює або неналежним чином здійснює орган державної влади, орган місцевого самоврядування чи інший суб`єкт владних повноважень, до компетенції якого віднесені повноваження здійснювати такий захист у спірних правовідносинах; 2) якщо немає органу державної влади, органу місцевого самоврядування чи іншого суб`єкта владних повноважень, до компетенції якого віднесені повноваження здійснювати захист законних інтересів держави у спірних правовідносинах (постанова Великої Палати Верховного Суду від 26 червня 2019 року в справі № 587/430/16-ц (пункт 37)).

Прокурор здійснює представництво інтересів громадянина або держави в суді виключно після підтвердження судом підстав для представництва (абзаци перший-другий частини четвертої статті 23 Закону України «Про прокуратуру»).

Вказаним приписам кореспондують відповідні приписи ЦПК України: прокурор, який звертається до суду в інтересах держави, в позовній чи іншій заяві, скарзі обґрунтовує, в чому полягає порушення інтересів держави, необхідність їх захисту, визначені законом підстави для звернення до суду прокурора, а також зазначає орган, уповноважений державою здійснювати відповідні функції у спірних правовідносинах. Невиконання цих вимог має наслідком застосування положень, передбачених статтею 185 цього кодексу (частина четверта статті 56 ЦПК України). Такий висновок викладений у постанові Великої Палати Верховного Суду від 18 березня 2020 року в справі № 553/2759/18 (провадження № 14-43цс19).

У справі, яка переглядається, прокурор в апеляційній скарзі зазначив, що визнання судовим рішенням права на земельну частку (пай) за позивачами за відсутності правових підстав для цього є незаконним та порушує встановлений законом порядок набуття прав на землю сільськогосподарського призначення та майнові інтереси держави щодо володіння та розпорядження землею.

Підставою для звернення до суду з апеляційною скаргою керівник Західної окружної прокуратури міста Дніпра зазначив, що Миколаївська сільська рада Дніпровського району Дніпропетровської області (правонаступник Степової сільської ради Дніпровського району Дніпропетровської області) рішення районного суду в апеляційному порядку не оскаржила, що свідчить про неналежне виконання покладених на неї обов`язків щодо захисту інтересів держави.

Право подання апеляційної чи касаційної скарги на судове рішення в цивільній, адміністративній, господарській справі надається прокурору, який брав участь у судовому розгляді, а також незалежно від участі в розгляді справи прокурору вищого рівня: Генеральному прокурору, його першому заступнику та заступникам, керівникам обласних та окружних прокуратур, першим заступникам та заступникам керівників обласних прокуратур, керівнику, заступникам керівника, керівникам підрозділів Спеціалізованої антикорупційної прокуратури (абзац перший частини третьої статті 24 Закону України «Про прокуратуру»).

Оскільки апеляційну скаргу на рішення суду першої інстанції у справі, що переглядається, подав керівник Західної окружної прокуратури міста Дніпра, підстави для висновку, що апеляційна скарга подана особою, яка не має права її підписувати, відсутні.

Крім того, апеляційний суд, встановивши підстави для закриття апеляційного провадження, постановою від 24 листопада 2021 року закрив провадження у справі, не встановивши та не зазначивши в постанові передбачені статтею 255 ЦПК України підстави для цього.

Висновки за результатами розгляду касаційної скарги

Згідно з частиною шостою статті 411 ЦПК України підставою для скасування судових рішень суду першої та апеляційної інстанцій і направлення справи для продовження розгляду є порушення норм матеріального чи процесуального права, що призвели до постановлення незаконної ухвали суду першої інстанції (або) постанови суду апеляційної інстанції, що перешкоджають подальшому провадженню у справі.

За таких обставин касаційна скарга підлягає задоволенню, постанова апеляційного суду - скасуванню з направленням справи до суду апеляційної інстанції для продовження розгляду.

Керуючись статтями 400, 406, 411 ЦПК України, Верховний Суд у складі колегії суддів Другої судової палати Касаційного цивільного суду,

ПОСТАНОВИВ :

Касаційну скаргу заступника керівника Дніпропетровської обласної прокуратури задовольнити.

Постанову Дніпровського апеляційного суду від 24 листопада 2021 року скасувати, справу направити до суду апеляційної інстанції для продовження розгляду.

З прийняттям постанови суду касаційної інстанції постанова Дніпровського апеляційного суду від 24 листопада 2021 року втрачає законну силу.

Постанова суду касаційної інстанції набирає законної сили з моменту її прийняття, є остаточною і оскарженню не підлягає.

Головуючий В. І. Крат

Судді Н. О. Антоненко

І. О. Дундар

Є. В. Краснощоков

М. М. Русинчук