Справа № 461/6983/21
"20" березня 2023 р. Галицький районний суд м. Львова
в складі: головуючої судді Волоско І.Р.
секретар судового засідання Сливка І.П.

в провадженні Галицького районного суду міста Львова перебуває справа за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , третя особа Перша Львівська державна нотаріальна контора про визнання права власності в порядку спадкування.
Заочним рішенням Галицького районного суду м. Львова від 21 грудня 2021 року задоволено позов, встановлено факт постійного проживання ОСОБА_1 ( ІНФОРМАЦІЯ_1 , паспорт серія НОМЕР_2 , виданий Залізничним РВГУДМС України у Львівській обл. від 21.08.2012 р., РНОКПП НОМЕР_1 ) разом зі спадкодавцем ОСОБА_3 ( ІНФОРМАЦІЯ_3 ), яка померла ІНФОРМАЦІЯ_4 , на час відкриття спадщини, за адресою: АДРЕСА_2 , однією сім`єю з 2004 року; визнано за ОСОБА_1 право власності на квартиру АДРЕСА_3 в порядку спадкування за законом після смерті ОСОБА_3 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_4 .
30.01.2023 року відповідач ОСОБА_2 подав до суду заяву про перегляд заочного рішення.
Ухвалою суду від 17.02.2023 року заочне рішення від 21 грудня 2021 року скасовано та призначено підготовче судове засідання на 01 березня 2023 року на 13:00 год.
Під час розгляду заяви про перегляд заочного рішення та постановлення ухвали про скасування заочного рішення був присутній представник позивача ОСОБА_1 .
Однак, в подальшому на судові засідання 01.03.2023, 13.03.2023 та 20.03.2023 року позивач ОСОБА_1 або його представник не з`явилися без поважних причин. Судом про розгляд справи повідомлялися належним чином. Про причини неявки суд не повідомили. З будь-якими клопотаннями, зокрема, про відкладення розгляду справи у зв`язку з неможливістю прибуття з поважних причини чи про розгляд справи без їхньої участі, позивач чи його представник до суду не зверталися.
Щодо належного повідомлення позивача про час і місце розгляду справи, слід зазначити наступне.
Відповідно до ст.128 ЦПК України, судові виклики здійснюються судовими повістками про виклик, судові повідомлення - судовими повістками-повідомленнями.
Судова повістка надсилається на офіційну електронну адресу відповідного учасника справи,у разі відсутності такої судова повістка разом із розпискою рекомендованим листом з повідомленням про вручення надсилається стороні за адресою місця проживання чи місця перебування, зареєстрованою у встановленому законом порядку.
Стороні чи її представникові за їхньою згодою можуть бути видані судові повістки для вручення відповідним учасникам судового процесу.
Позивач ОСОБА_1 не зазначав своєї електронної пошти, відтак, судові повістки йому надсилалися за адресою місця проживання, зазначеному ним у позовній заяві та інших заявах, а також представник позивача повідомлявся про дату та час розгляду справи по телефону. При цьому, про зміну місця проживання останній суд не повідомляв.
Відповідно до ст.44 ЦПК України, учасники процесу та їх представники повинні добросовісно користуватися процесуальними правами, зловживання процесуальними правами не допускається.
Рішеннями Європейського суду з прав людини визначено, що сторона, яка задіяна в ході судового розгляду справи, зобов`язана з розумним інтервалом часу сама цікавитися провадженням у її справі, добросовісно користуватися належним їй процесуальним правами та неухильно виконувати процесуальні обов`язки.

У своєму рішенні у справі «Пономарьов проти України» від 03 квітня 2008 року (заява № 3236/03) Європейський суд з прав людини зауважив, що сторони в розумні інтервали часу мають вживати заходів, щоб дізнатись про стан відомого їм судового провадження (пункт 41 рішення).

Таким чином, сторона, яка задіяна в ході судового розгляду зобов`язана з розумним інтервалом часу сама цікавитись провадженням у її справі, добросовісно користуватись належними їй процесуальними правами та неухильно виконувати процесуальні обов`язки.

Відтак, позивач, будучи ініціатором судового розгляду справи, в першу чергу має активно, не зловживаючи, використовувати свої процесуальні права, тобто здійснювати їх з метою, з якою такі права були надані.

З матеріалів справи вбачається, що в судові засідання на виклики суду позивач не з`явився, що може свідчити про втрату зацікавленості в кінцевому результаті й переслідуванні мети - максимально сприяти у розгляді справи.

При цьому, суд враховує сталу практику Європейського суду з прав людини (зокрема, рішення «Юніон Аліментаріа проти Іспанії» від 07.07.1989 р.), в якому суд констатує, що у випадках, коли поведінка учасників судового засідання свідчить про умисний характер їх дій, направлений на невиправдане затягування процесу чи зловживання своїм процесуальним правом, суд має реагувати на вказані випадки законними засобами, аби не було знівельовано ключовий принцип верховенства права, в тому числі проводити судове засідання у відсутності особи, якщо таке затягування може нашкодити справі чи іншим учасникам.

Позивач не подав заяви про розгляд справи в його відсутності, не забезпечив представництва своїх інтересів уповноваженій особі, відтак, суд був позбавлений процесуальної можливості розгляду справи у відсутності ОСОБА_1 , а залишення позову без розгляду не може розцінюватись як порушення його прав. Окрім того, залишення позову без розгляду не перешкоджає повторному зверненню до суду із заявою з того самого питання.

Відповідно до п. 3 ч.1 ст. 257 ЦПК України суд постановляє ухвалу про залишення позову без розгляду, якщо належним чином повідомлений позивач повторно не з`явився в судове засідання або не повідомив про причини неявки, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності і його нез`явлення не перешкоджає розгляду справи.

Суд зобов`язаний залишати позов без розгляду у разі повторної неявки належно повідомленого позивача, від якого не надійшло заяви про розгляд справи без його участі. Зазначене забезпечує дотримання судом строків розгляду справи та балансу інтересів сторін спору.

Подібні висновки викладені у постанові Верховного Суду від 24 квітня 2019 року у справі № 757/23967/13-ц (провадження № 61-17220св18).

Відповідно до ч. 1, 3 ст. 13 ЦПК України суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках. Учасник справи розпоряджається своїми правами щодо предмета спору на власний розсуд.

Судом враховано, що особи, які беруть участь у справі, мають право, зокрема, заявляти клопотання в процесі розгляду справи, згідно ст. 43 ЦПК України, тому, суд дійшов до переконання про задоволення заяви позивача про залишення позовної заяви без розгляду, оскільки звернення до суду із даною заявою є проявом принципу диспозитивності цивільного судочинства.

За наведених вище обставин суд вважає, що наявні підстави для залишення позову без розгляду, що не перешкоджає повторному зверненню позивача до суду після усунення умов, що були підставою для залишення позовної заяви без розгляду.

Керуючись п.3 ч.1 ст.257 ЦПК України, суд, -

у х в а л и в :

позов ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , третя особа Перша Львівська державна нотаріальна контора про визнання права власності в порядку спадкування залишити без розгляду.

Роз`яснити позивачеві, що залишення позову без розгляду не перешкоджає повторному зверненню до суду із заявою з того самого питання.

Ухвала може бути оскаржена до Львівського апеляційного суду протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення.

Суддя Волоско І.Р.