Номер провадження: 22-ц/813/3921/23
Справа № 509/1854/21
Головуючий у першій інстанції Кириченко П. Л.
Доповідач Назарова М.
ОДЕСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
УХВАЛА

27.02.2023 року м. Одеса

Одеський апеляційний суд у складі колегії суддів судової палати з розгляду цивільних справ: Назарової М.В. (суддя доповідач), Кострицького В.В., Лозко Ю.П.,

вирішуючи питання про відкриття апеляційного провадження

за апеляційною скаргою ОСОБА_1 в особі свого представника ОСОБА_2

на рішення Овідіопольського районного суду Одеської області від 04 жовтня 2022 року

у цивільній справі за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_3 , треті особи на стороні позивача, що не заявляють самостійних вимог, - ОСОБА_4 , ОСОБА_5 , ОСОБА_6 , про встановлення факту здійснення утримання та догляду, зміну черговості одержання права на спадкування та визнання права на спадкування разом із спадкодавцями першої черги та зустрічним позовом ОСОБА_3 до ОСОБА_1 , третя особа на стороні позивача ОСОБА_7 , про визнання права власності на спадкове майно в порядку спадщини за законом,

в с т а н о в и в:

31 жовтня 2022 року позивач за первісним позовом ОСОБА_1 в особі свого представника ОСОБА_2 в електронній формі через Електронний суд звернувся до суду з апеляційною скаргою на рішення Овідіопольського районного суду Одеської області від 04 жовтня 2022 року та одночасно просив відстрочити ОСОБА_1 сплату судового збору за подання апеляційної скарги на вищевказане рішення до ухвалення остаточного рішення у справі, посилаючись на те, що через війну в Україні та скрутне матеріальне становище скаржник не в змозі сплатити судовий збір, оскільки позивачем вже було понесену значну суму витрат на сплату судового збору та правової допомоги.

Ухвалою Одеського апеляційного суду від 08 листопада 2022 року апеляційну скаргу залишено без руху на підставі ч. 2 ст. 357 та ст. 185 ЦПК України та надано строк протягом десяти днів з дня вручення ухвали для усунення недоліків, а саме: для сплати судового збору та надання Одеському апеляційному суду документу, що підтверджує сплату судового збору або надання доказів, що підтверджують такий майновий стан скаржника, який може бути підставою для відстрочення від сплати судового збору відповідно до ст. 8 Закону України «Про судовий збір», а також надання доказів надсилання листом з описом вкладення іншим учасникам справи копій апеляційної скарги з додатками.

12 січня 2023 року до Одеського апеляційного суду надійшла заява про усунення недоліків, до якої заявник надав відомості з державного реєстру фізичних осіб-платників податків про джерела/суми виплачених доходів та утримання податків щодо себе за період з 1 кварталу 2021 року по 4 квартал 2021 року та докази надсилання апеляційної скарги іншим сторонам у справі.

Ухвалою Одеського апеляційного суду від 16 січня 2023 року апеляційну скаргу залишено без руху на підставі ч. 2 ст. 357 та ст. 185 ЦПК України та надано строк протягом десяти днів з дня вручення ухвали для усунення недоліків, оскільки вимоги ухвали від 08 листопада 2022 року в повному обсязі не усунуто, надані документи не відображають у повній мірі майнового стану ОСОБА_1 та відсутність у нього коштів для спати судового збору у визначеному законом розмірі.

Тому було запропоновано заявнику надати Одеському апеляційному суду докази, що підтверджують такий майновий стан скаржника, який може бути підставою для відстрочення від сплати судового збору відповідно до ст. 8 Закону України «Про судовий збір», а саме, але не виключно: довідки про доходи, про склад сім`ї, про наявність на утриманні непрацездатних членів сім`ї, банківські документи про відсутність на рахунку коштів, довідка фіскального органу про перелік розрахункових та інших рахунків, тощо, або документу, що підтверджує сплату судового збору.

Вказану ухвалу представнику позивача ОСОБА_1 - ОСОБА_2 , який зареєстрований у підсистемі «Електронний кабінет» за допомогою своєї офіційної електронної адреси, доставлено до електронного кабінету 16 січня 2023 року, що підтверджується довідкою про доставку електронного документу до електронного кабінету.

31 січня 2023 року, тобто з пропуском встановленого судом строку та без заяви про поновлення пропущеного строку, представник заявника ОСОБА_2 подав клопотання/заявупро усунення недоліків, в якій зазначив, що позивач живе самостійно, відсутні будь-які особи на його утриманні, банківські рахунки, важкий економічний стан в країні.

Щодо надання додаткових доказів, що підтверджують такий майновий стан скаржника, який може бути підставою для відстрочення від сплати судового збору відповідно до ст. 8 Закону України «Про судовий збір», а саме, але не виключно: довідки про доходи, про склад сім`ї, про наявність на утриманні непрацездатних членів сім`ї, банківські документи про відсутність на рахунку коштів, довідка фіскального органу про перелік розрахункових та інших рахунків, тощо, зазначає, що всі вищевказані документи не були зазначені в попередній ухвалі про залишення апеляційної скарги без руху як необхідні до надання, і вимагалась довідка про доходи, яку було надано, а тому скаржник вважає, що ним виконано вимоги суду.

Відповідно до ч. 1 ст. 126 ЦПК України право на вчинення процесуальної дії втрачається із закінченням строку, встановленого законом або судом.

Наслідком пропущення процесуальних строків за змістом частини 2 статті 126 ЦПК України є залишення поданих документів без розгляду.

Згідно ч. 2 ст. 127 ЦПК України встановлений судом процесуальний строк може бути продовжений судом за заявою учасника справи, поданою до закінчення цього строку.

Згідно ч. 4 ст. 127 ЦПК України одночасно із поданням заяви про поновлення процесуального строку має бути вчинена процесуальна дія (подана заява, скарга, документи тощо), що якої пропущено строк.

Оскільки, вчиняючи певну процесуальну дію на предмет усунення недоліків апеляційної скарги, одночасно із клопотанням про продовження строку для усунення недоліків, зазначених в ухвалі Одеського апеляційного суду від 16 січня 2023 року, представник позивача ОСОБА_1 - ОСОБА_2 не звертається, тому таке клопотання/заява підлягає залишенню без розгляду.

Отже, у встановлений судом строк недоліки апеляційної скарги заявником не усунуто.

Щодо клопотання про відстрочення сплати судового збору.

Згідно з частинами першою, третьою статті 136 ЦПК України суд, враховуючи майновий стан сторони, може своєю ухвалою відстрочити або розстрочити сплату судового збору на визначений строк у порядку, передбаченому законом, але не більше як до ухвалення судового рішення у справі. З підстав, зазначених у частині першій цієї статті, суд у порядку, передбаченому законом, може зменшити розмір належних до сплати судових витрат, пов`язаних з розглядом справи, або звільнити від їх сплати.

Тлумачення статті 136 ЦПК України та статті 8 Закону України «Про судовий збір» свідчить, що підставою для відстрочення чи розстрочення сплати судового збору, зменшення його розміру або звільнення від його сплати, є врахування судом майнового стану сторони або існування на боці позивача певних обставин (п. 2 ч. 1 ст. 8 Закону України «Про судовий збір»).

Вимога про сплату державного мита є стримуючою мірою для потенційних позивачів від пред`явлення безрозсудних і необґрунтованих позовів. Для того, щоб гарантувати справедливий баланс між підтримкою нормального функціонування судової системи і захистом інтересів заявника при поданні позову до суду, внутрішньодержавні суди звільняють від сплати державного мита заявників, які можуть підтвердити свій поганий фінансовий стан (рішення ЄСПЛ «SHISHKOV v. RUSSIA» від 20 лютого 2014 року, пункт 111).

Оцінюючи фінансовий стан особи, яка звертається до суду з вимогою про звільнення її від сплати судового збору, зменшення його розміру, надання відстрочки чи розстрочки в його сплаті, національні суди повинні встановлювати наявність у такої особи реального доходу (розмір заробітної плати, стипендії, пенсії, прибутку тощо), рухомого чи нерухомого майна, цінних паперів, можливості розпорядження ними без значного погіршення фінансового стану (рішення ЄСПЛ «Kniat v. Poland» від 26 липня 2005 року, пункт 44; рішення ЄСПЛ «JedamskiandJedamska v. Poland» від 26 липня 2005 року, пункти 63-64).

Особа, яка заявляє відповідне клопотання, повинна навести доводи і подати докази на підтвердження того, що її майновий стан перешкоджав (перешкоджає) сплаті нею судового збору у встановленому законодавством порядку і розмірі.

Одних тільки відомостей з Державного реєстру фізичних осіб - платників податків про суми виплачених доходів та утриманих податків за період з 1 кварталу 2021 року по 4 квартал 2021 року недостатньо для підтвердження того, що майновий стан ОСОБА_1 перешкоджав (перешкоджає) сплаті ним судового збору у розмірі 35665,50 грн.

Отже, надані на усунення недоліків апеляційної скарги документи у повній мірі не відображають майнового стану ОСОБА_1 та відсутності коштів для сплати судового збору на момент подання апеляційної скарги. Такими документами, як йшлося вище, можуть бути довідки про доходи (зокрема і фіскальних органів), про склад сім`ї, про наявність на утриманні непрацездатних членів сім`ї, банківські документи про відсутність на рахунку коштів, довідка фіскального органу про перелік розрахункових та інших рахунків, тощо.

Колегія суддів зазначає, що доведення певного майнового стану є процесуальним обов`язком сторони, суд в ухвалі про залишення заяви без руху зазначає лише обставини, які мають бути доведені, натомість саме сторона має обирати певні засоби доказування, оскільки суду не може бути відомо, які саме докази можуть бути надані в конкретному випадку.

Заявнику в обох ухвалах про залишення апеляційної скарги без руху роз`яснювалися саме положення ст. 136 ЦПК України, ст. 8 Закону України «Про судовий збір» та пропонувалося надати відповідні докази без зазначення їх виключного переліку.

Нових обставин як підстав відстрочення сплати судового збору, нових доказів на підтвердження умов, визначених статтею 8 Закону України «Про судовий збір», заявником на усунення недоліків апеляційної скарги не надано.

Тому у задоволенні клопотання ОСОБА_1 в особі свого представника ОСОБА_2 про відстрочення сплати судового збору до ухвалення остаточного рішення за подання апеляційної скарги необхідно відмовити.

Приймаючи до уваги конституційний принцип рівності сторін перед законом і судом, суд вважає, що скаржник як сторона у справі має виконувати встановлений законодавством обов`язок сплати судового збору.

Зі змісту апеляційної скарги вбачається, що позивач за первісним позовом ОСОБА_1 в особі свого представника ОСОБА_2 просить скасувати рішення суду першої інстанції та ухвалити нове рішення, яким первісний позов задовольнити в повному обсязі, а в задоволенні зустрічного позову відмовити.

У другому абзаці пункту 21 Постанови № 10 від 17.10.2014 рокуПленуму Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ «Про застосування судами законодавства про судові витрати у цивільних справах» зазначено: у разі якщо в апеляційному або в касаційному порядку оскаржується судове рішення, яке прийнято за наслідками розгляду первісного і зустрічного позовів, то якщо заявник не згоден із таким рішенням у частині розгляду вимог за обома зазначеними позовами, судовий збір має сплачуватися ним так само з урахуванням результатів розгляду як первісного, так і зустрічного позовів.

Порядок сплати, ставки судового збору визначені Законом України «Про судовий збір».

Згідно частини першої статті 4 Закону України «Про судовий збір» судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 01 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.

Позов ОСОБА_1 поданий у 2021 році містить дві вимоги немайнового характеру та дві вимоги майнового характеру.

Згідно ст. 7 Закону України «Про Державний бюджет України на 2021 рік» прожитковий мінімум для працездатних осіб з 1 січня 2021 року становить 2270 грн.

Абзацом 1 частини третьої статті 6 Закону України «Про судовий збір» передбачено, що за подання позовної заяви, що має одночасно майновий і немайновий характер, судовий збір сплачується за ставками, встановленими для позовних заяв майнового та немайнового характеру.

Відповідно до п. 2 ч. 2 ст. 4 Закону України «Про судовий збір» за подання фізичною особою до суду позовної заяви немайнового характеру сплачується судовий збір у розмірі 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

За приписами ч. 3 ст. 6 Закону України «Про судовий збір» у разі коли в позовній заяві об`єднано дві і більше вимог немайнового характеру, судовий збір сплачується за кожну вимогу немайнового характеру.

Тобто ставка судового збору за кожну позовну вимогу немайнового характеру, що підлягала сплаті до суду першої інстанції, складала 1816 грн = (908*2).

Пунктом 1 ч. 1 ст. 4 Закону України «Про судовий збір» за подання до суду позовної заяви майнового характеру, яка подана фізичною особою або фізичною особою підприємцем, передбачено сплату судового збору у розмірі, який складає 1 відсоток ціни позову але не менше 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб та не більше п`яти розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Таким чином, судовий збір за подання позовної заяви становить 12427 грн (908 грн х 2 вимоги немайнового характеру = 1816) + 10611 грн (вимоги майнового характеру з ціню позову 1 061180 грн).

При пред`явленні у 2021 році зустрічного позову відповідачем ОСОБА_3 (позивачем за зустрічним позовом) було заявлено вимогу про визнання права власності на спадкове майно в порядку спадщини за законом з ціною позову 2000000 грн, за що сплаті підлягав судовий збір у розмірі 11350 грн (5 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб 2270*5).

Відповідно до ч. 2 ст. 4 Закону № 3674-VI (в редакції, чинній на час подачі апеляційної скарги) судовий збір за подання апеляційної скарги на рішення суду становить 150 відсотків ставки, що підлягала сплаті при поданні позовної заяви, іншої заяви і скарги.

Отже, до сплати за подання апеляційної скарги в частині оскарження рішення суду за первісним та за зустрічним позовом належить 35665,50 грн = (12427+11350)*150%.

Отже, скаржнику необхідно сплатити судовий збір в розмірі 35665,50 грн, та для приєднання до матеріалів справи у встановлений судом строк надати до Одеського апеляційного суду документ, що підтверджує сплату судового збору у встановленому порядку і розмірі, які слід перерахувати за наступними банківськими реквізитами або сплатити онлайн на офіційному веб-порталі

Судова влада України: https://lga.court.gov.ua

Отримувач коштів ГУК в Од.обл./Малиновськ. р-н/22030101

Код отримувача (код за ЄДРПОУ) 37607526

Банк отримувача Казначейство України (ЕАП)

Код банку отримувача (МФО) 899998

Рахунок отримувача UA0015757

Код класифікації доходів бюджету 22030101

Призначення платежу *;101;__________(код клієнта за ЄДРПОУ для юридичних осіб (доповнюється зліва нулями до восьми цифр, якщо значущих цифр менше 8), реєстраційний номер облікової картки платника податків - фізичної особи (завжди має 10 цифр) або серія та номер паспорта громадянина України, в разі якщо платник через свої релігійні переконання відмовився від прийняття реєстраційного номера облікової картки платника податків та повідомив про це відповідний державний орган України і має відповідну відмітку у паспорті); Судовий збір, за позовом ___________ (ПІБ чи назва установи, організації позивача), Одеський апеляційний суд (назва суду, де розглядається справа).

Відповідні документи, які підтверджують сплату вказаних коштів, мають бути надані в оригіналі до Одеського апеляційного суду.

Відповідно до ст. 9 ч. 2 Закону України «Про судовий збір», суд перед відкриттям провадження у справі перевіряє зарахування судового збору до спеціального фонду Державного бюджету України.

До апеляційної скарги, яка оформлена з порушенням вимог, встановлених статтею 356 цього Кодексу, застосовуються положення статті 185 цього Кодексу щодо постановлення ухвали про залишення апеляційної скарги без руху протягом п`яти днів з дня надходження до суду заяви (скарги) та надання строку для усунення вказаних в ухвалі недоліків, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення без руху.

Відповідно до ч. 3 ст. 185 ЦПК України, якщо позивач відповідно до ухвали суду у встановлений строк виконає вимоги, визначені статтями 175 і 177 цього Кодексу, сплатить суму судового збору, позовна заява буде вважатися поданою в день первісного її подання до суду. Якщо позивач не усуне недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, заява буде вважатися неподаною і повернена позивачеві.

Враховуючи вищевикладене, апеляційна скарга підлягає залишенню без руху на підставі ч. 2 ст. 357 та ст. 185 ЦПК України, а скаржнику надається строк для сплати судового збору та надання Одеському апеляційному суду документу, що підтверджує сплату судового збору.

Керуючись ст. 126, 183, 185, 356, 357 ЦПК України, апеляційний суд

у х в а л и в:

Заяву представника позивача ОСОБА_1 ОСОБА_2 про усунення недоліків апеляційної скарги залишити без розгляду.

У задоволенні клопотання ОСОБА_1 в особі свого представника ОСОБА_2 про відстрочення сплати судового збору за подання апеляційної скарги ОСОБА_1 в особі свого представника ОСОБА_2 на рішення Овідіопольського районного суду Одеської області від 04 жовтня 2022 року до ухвалення остаточного рішення відмовити.

Апеляційну скаргу ОСОБА_1 в особі свого представника ОСОБА_2 рішення Овідіопольського районного суду Одеської області від 04 жовтня 2022 року залишити без руху, надавши скаржнику строк для усунення недоліків протягом п`яти днів з дня вручення ухвали.

У разі невиконання ухвали апеляційна скарга буде вважатися неподаною і повернута скаржнику.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Судді: М.В. Назарова

В.В. Кострицький

Ю.П. Лозко