Справа № 302/674/22
Провадження № 2/302/23/23
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

05.05.2023 смт.Міжгір`я

Міжгірський районний суд Закарпатської області

у складі: головуючого судді: Сидоренко Ю.В.,

при секретарі Царь О.В.

за участю прокурора Савка В.Ю.,

розглянувши у відкритому підготовчому судовому засіданні в залі суду смт.Міжгір`я цивільну справу за позовом Хустської окружної прокуратури Закарпатської області (адреса місцезнаходження: вул.900-річчя Хуста, буд.16 м.Хуст Закарпатської області) до ОСОБА_1 ( ІНФОРМАЦІЯ_1 , зареєстрований і мешкає за адресою: АДРЕСА_1 ), Пилипецької сільської ради Закарпатської області (90011, с. Пилипець, буд.75, Хустського району Закарпатської області) про визнання незаконним рішення, скасування державної реєстрації права власності на земельні ділянки та зобов`язання повернути земельні ділянки, -

В С Т А Н О В И В:

В провадженні Міжгірського районного суду Закарпатської області перебуває цивільна справа за позовом Хустської окружної прокуратури Закарпатської області до ОСОБА_1 , Пилипецької сільської ради про визнання незаконним рішення, скасування державної реєстрації права власності на земельні ділянки та зобов`язання повернути земельні ділянки, та у пред`явленому позові прокурор просить: 1) визнати незаконним та скасувати рішення 42 сесії 7 скликання Нижньостуденівської сільської ради від 13.11.2020 №33 «Про затвердження проектів землеустрою та надання у власність земельних ділянок громадянину ОСОБА_1 для ведення особистого селянського господарства в с. Нижній Студений, урочище «Фізеші», Міжгірського району Закарпатської області», яким затверджено проект землеустрою щодо відведення земельних ділянок та передано у власність ОСОБА_1 земельні ділянки кадастровий номер №:11:011:0002 загальною площею 0,7470 га та кадастровий номер :11:011:0003 загальною площею 0,6530 га для ведення особистого селянського господарства с. Нижній Студений, урочище «Фізеші», Міжгірського району (сьогодні - Хустського району) Закарпатської області, за рахунок земель сільськогосподарського призначення сільської ради; 2) скасувати в Державному реєстрі речових прав на нерухоме майно та Реєстрі прав власності на нерухоме майно (реєстраційний номер об`єкта нерухомого майна - 224) державну реєстрацію права власності за ОСОБА_1 на земельну ділянку кадастровий номер :11:011:0002 загальною площею 0,7470 га вартістю 1 249 583,08 грн та в Державному реєстрі речових прав на нерухоме майно та Реєстрі прав власності на нерухоме майно (реєстраційний номер об`єкта нерухомого майна 224) державну реєстрацію права власності за ОСОБА_1 на земельну ділянку кадастровий номер :11:011:0003 загальною площею 0,6530 га вартістю 1 092 339,69 грн, цільове призначення для ведення особистого селянського господарства з одночасним припиненням права власності на них; 3) зобов`язати ОСОБА_1 повернути земельну ділянку кадастровий номер :11:011:0002 загальною площею 0,7470 га та земельну ділянку кадастровий номер :11:011:0003 загальною площею 0,6530 га, які розташовані в с. Нижній Студений, урочище «Фізеші», Міжгірського району(сьогодні - Хустського району) Закарпатської області, загальною вартістю 2 341 922,77 грн у комунальну власність Пилипецької територіальної громади в особі Пилипецької сільської ради; 4) стягнути з відповідачів на користь Закарпатської обласної прокуратури (код 02909967, р/р №UA0018475, МФО - 820172 ДКС України) судові витрати у справі.

Ухвалою Міжгірського районного суду Закарпатської області від 29.06.2022 відкрито провадження у справі № 302/674/22 та визначено проводити розгляд даної справи за правилами загального позовного провадження та призначено підготовче судове засідання (т.1 а.с.161-163).

21.09.2022 року до суду надійшло клопотання представника відповідача адвоката Ламбрух О.С., який діє в інтересах відповідача ОСОБА_1 , про залишення позовної заяви без розгляду (т.1 а.с.200-204). В обґрунтування поданої заяви вказує на те, що предметом позовних вимог є скасування державної реєстрації права власності на земельні ділянки та повернення у власні Пилипецької сільської ради двох земельних ділянок для ведення особистого селянського господарства. При цьому, як вказує представник відповідача, звертаючись до суду з даним позовом, прокурор обґрунтував своє звернення в інтересах держави тим, що Державна служба України з питань геодезії, картографії та кадастру, не наділена повноваженнями щодо звернення із позовами до суду шляхом оскарження рішення ради та витребування майна. Представник відповідача зазначає, що прокурор набуває статусу позивача в разі, якщо певними діями, рішеннями чи бездіяльністю порушено інтерес держави у публічних правовідносинах, а орган, який уповноважений реалізовувати або захищати такий інтерес, відсутній або в силу закону не наділений повноваженнями самостійно звертатися до суду. Вважає, що прокурор не може вважатися альтернативним суб`єктом звернення до суду і замінювати належного суб`єкта владних повноважень, який може і бажає захищати інтереси держави. Вважає, що у даній справі встановлено недоведеність прокурором законних підстав для представництва інтересів держави у правовідносинах з оскарження рішень органу місцевого самоврядування, пов`язаних з розпорядженням землею, що свідчить про заявлення позову особою, яка не має процесуального дієздатності та вважає, що є підстави для залишення позовної заяви без розгляду, відповідно до п.п.2,8 ч.1 ст.255 ЦПК України, у зв`язку з відсутністю повноважень прокурора для звернення до суду з даним позовом (т.1 а.с.200-204).

12.10.2022 року з Хустської окружної прокуратури надійшли до суду письмові заперечення проти клопотання представника відповідача ОСОБА_2 про залишення позовної заяви без розгляду, викладені в редакції від 03.10.2022 року (т.1 а.с.230-236). В обґрунтування заперечень позивач зазначає про те, що спірна земельна ділянка є комунальною власністю, а тому Держгеокадастр у Закарпатській області у цьому випадку не наділений повноваженнями розпорядника з усіма повноваженнями власника на захист права власності, а надані Законом функції державного нагляду (контролю) в агропромисловому комплексі в частині дотримання земельного законодавства не наділяють Дерржгеокадастр правом звернення до суду з позовними вимогами, заявленими у цій справі. Отже, правовідносини, пов`язані з вибуттям земель із державної чи комунальної власності, становлять «суспільний», «публічний» інтерес, а незаконність (якщо така буде встановлена) рішення органу виконавчої влади або органу місцевого самоврядування, на підставі якого земельна ділянка вибула з державної чи комунальної власності, такому суспільному інтересу не відповідає. За таких обставин, визнання незаконним і скасування рішення Нижньостуденської сільської ради № 33 від 13.11.2020, яким передано у власність ОСОБА_1 земельної ділянки становить «суспільний», «публічний» інтерес, оскільки вказане є задоволенням суспільної потреби у відновленні законності при вирішенні суспільно важливого та соціально значущого питання безоплатної передачі у власність громадян земель сільськогосподарського призначення, а також захист суспільних інтересів загалом, права власності на землю Українського народу. Крім того, у відповідь на лист прокурора, начальник ГУ Держгеокадастру у Закарпатської області повідомив, що Управління з контролю за використанням та охороною земель Головного управління перевірка щодо дотримання вимог земельного законодавства Нижньостуденівською сільською радою при прийнятті рішення № 33 від 13.11.2020 року не здійснювалась, а відповідно вжиття Головним управлінням заходів щодо захисту інтересів держави у судовому порядку не представляється можливим. У зв`язку з чим, окружна прокуратура звертається до суду з позовною заявою в інтересах держави самостійно. Тому вважають, що клопотання представника відповідача про залишення позовної заяви без розгляду підлягає відхиленню, а позовні вимоги прокурора задоволенню (т.2 а.с.230-236).

В підготовчому судовому засіданні прокурор заявлені позивачем позовні вимоги підтримує у повному обсязі. Проти задоволенні заявленого представником відповідача клопотання про залишення позовної заяви без розгляду заперечує з підстав, викладених у письмових запереченнях в редакції від 03.10.2022 року.

В підготовче судове засідання відповідач ОСОБА_1 , представник відповідача - адвокат Ламбрух О.С. не з`явилися, про день та час проведення підготовчого засідання були сповіщені судом своєчасно та належним чином, проте від представника відповідача адвоката Ламбрух О.С. надійшла заява про проведення підготовчого засідання без участі відповідача та у заяві просить розглянути раніше заявлене клопотання про залишення позовної заяви без розгляду, вказане клопотання підтримує повністю та просить задовольнити.

В підготовче судове засідання уповноважений представник відповідача Пилипецької сільської ради Закарпатської області. не з`явився, про день, час та місце проведення підготовчого засідання були сповіщені судом своєчасно та належним чином, проте до суду подано заяву за підписом сільського голови В.Пиринець, в якій просять розглянути дану справу без участі їх представника, за наявними у справі матеріалами.

Проаналізувавши заявлене представником відповідача клопотання про залишення позову без розгляду, вислухавши думку прокурора за поданим клопотанням, дослідивши матеріали справи № 302/674/22, суд приходить до наступного висновку.

Відповідно до п.п.2,8 ч.1 ст.257 ЦПК України суд постановляє ухвалу про залишення заяви без розгляду, якщо позовну заяву від імені заінтересованої особи подано особою, яка не має повноважень на ведення справи; провадження у справі відкрито за заявою, поданою без додержання вимог, викладених у статтях 175 і 177 цього Кодексу, та не було сплачено судовий збір і позивач не усунув цих недоліків у встановлений судом строк.

Надаючи оцінку наявності у прокурора підстав для здійснення представництва інтересів держави у справі, яка розглядається, суд виходить з наступного.

Відповідно до статті 4 ЦПК України кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів. У випадках, встановлених законом, до суду можуть звертатися органи та особи, яким законом надано право звертатися до суду в інтересах інших осіб або державних чи суспільних інтересах.

Частинами першою, третьою статті 13 ЦПК України передбачено, що суд розглядає цивільні справи не інакше, як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках, а учасник справи розпоряджається своїми правами щодо предмета спору на власний розсуд.

Згідно із частиною 4 статті 42 ЦПК України у справах можуть також брати участь органи та особи, яким законом надано право звертатися до суду в інтересах інших осіб

За правилами статті 56 ЦПК України у визначених законом випадках прокурор звертається до суду з позовною заявою, бере участь у розгляді справ за його позовами, а також може вступити за своєю ініціативою у справу, провадження у якій відкрито за позовом іншої особи, до початку розгляду справи по суті, подає апеляційну, касаційну скаргу, заяву про перегляд судового рішення за нововиявленими або виключними обставинами. У разі відкриття провадження за позовною заявою, поданою прокурором в інтересах держави в особі органу, уповноваженого здійснювати функції держави у спірних правовідносинах, зазначений орган набуває статусу позивача. У разі відсутності такого органу або відсутності у нього повноважень щодо звернення до суду прокурор зазначає про це в позовній заяві і в такому разі прокурор набуває статусу позивача.

Відповідно до частини 4 статті 56 ЦПК України прокурор, який звертається до суду в інтересах держави, в позовній чи іншій заяві, скарзі обґрунтовує: 1) в чому полягає порушення інтересів держави, 2) необхідність їх захисту, 3) визначені законом підстави для звернення до суду прокурора, а також зазначає 4) орган, уповноважений державою здійснювати відповідні функції у спірних правовідносинах.

Питання представництва інтересів держави прокурором у суді врегульовано статтею 23 Закону України «Про прокуратуру» №1697-VII від 14.10.2014 року (далі Закон №1697-VII), яка визначає, що представництво прокурором держави в суді полягає у здійсненні процесуальних та інших дій, спрямованих на захист інтересів держави, у випадках та порядку, встановлених законом (частина перша). Прокурор здійснює представництво в суді законних інтересів держави у разі порушення або загрози порушення інтересів держави, якщо захист цих інтересів не здійснює або неналежним чином здійснює орган державної влади, орган місцевого самоврядування чи інший суб`єкт владних повноважень, до компетенції якого віднесені відповідні повноваження (далі - компетентний орган), а також у разі відсутності такого органу (частина третя). Наявність підстав для представництва має бути обґрунтована прокурором у суді. Прокурор здійснює представництво інтересів громадянина або держави в суді виключно після підтвердження судом підстав для представництва. Прокурор зобов`язаний попередньо, до звернення до суду, повідомити про це громадянина та його законного представника або відповідного суб`єкта владних повноважень. У разі підтвердження судом наявності підстав для представництва прокурор користується процесуальними повноваженнями відповідної сторони процесу. Наявність підстав для представництва може бути оскаржена громадянином чи її законним представником або суб`єктом владних повноважень (абзаци перший - третій частини четвертої). У разі встановлення ознак адміністративного чи кримінального правопорушення прокурор зобов`язаний здійснити передбачені законом дії щодо порушення відповідного провадження (частина сьома).

З аналізу частини 3 статті 23 Закону №1697-VII вбачається, що прокурор може представляти законні інтереси держави у разі порушення або загрози порушення інтересів держави в двох випадках: 1) захист цих інтересів не здійснює або неналежним чином здійснює орган державної влади, орган місцевого самоврядування чи інший суб`єкт владних повноважень, до компетенції якого віднесені відповідні повноваження; 2) у разі відсутності такого органу.

Якщо підставою для представництва інтересів держави прокурор зазначив відсутність органу, до компетенції якого віднесені повноваження здійснювати захист законних інтересів держави у спірних правовідносинах, цей довід прокурора суд повинен перевірити незалежно від того, чи надав прокурор докази вчинення ним дій, спрямованих на встановлення відповідного органу.

Тобто, суд самостійно перевіряє, чи справді відсутній орган, що мав би для захисту інтересів держави звернутися до суду з таким позовом як заявив прокурор.

Процедура, передбачена абзацами третім і четвертим частини четвертої статті 23 Закону України «Про прокуратуру», застосовується тільки до встановлення наявності підстав для представництва інтересів держави в суді у випадку, якщо захист законних інтересів держави не здійснює або неналежним чином здійснює суб`єкт владних повноважень, до компетенції якого віднесені повноваження з такого захисту.

Іншими словами, прокурор зобов`язаний попередньо, до звернення до суду, повідомити про це відповідного суб`єкта лише тоді, коли той має повноваження здійснювати захист законних інтересів держави у спірних правовідносинах, але не здійснює чи неналежно їх здійснює.

Відповідні правові висновки викладені Великою Палатою Верховного Суду у постанові від 11.02.2020 у справі №922/614/19 (пункт 57 постанови).

Між тим, з обставин справи вбачається, що прокурор, звертаючись до суду без визначення органу, уповноваженого на здійснення відповідних функцій щодо спірних відносин, вказує на відсутність у Державної служби України з питань геодезії, картографії та кадастру (далі - Держгеокадастр) повноважень на звернення до суду з відповідним позовом.

Слід вказати на те, що у відповідності до пункту 1 Положення про Державну службу України з питань геодезії, картографії та кадастру, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 14.01.2015 року №15 (далі Положення №15) Держгеокадастр є центральним органом виконавчої влади, діяльність якого спрямовується і координується Кабінетом Міністрів України через Міністра аграрної політики та продовольства і який реалізує державну політику у сфері топографо-геодезичної і картографічної діяльності, земельних відносин, землеустрою, у сфері Державного земельного кадастру, державного нагляду (контролю) в агропромисловому комплексі в частині дотримання земельного законодавства, використання та охорони земель усіх категорій і форм власності, родючості ґрунтів.

Держгеокадастр, відповідно до покладених на нього завдань, організовує та здійснює державний нагляд (контроль) за дотриманням земельного законодавства, використанням та охороною земель усіх категорій і форм власності, у тому числі за дотриманням вимог земельного законодавства в процесі укладання цивільно-правових договорів, передачі у власність, надання у користування, в тому числі в оренду, вилучення (викупу) земельних ділянок.

За змістом статті 15-2 Земельного кодексу України в редакції, яка діяла на момент звернення представника позивача з відповідним позовом до повноважень центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері здійснення державного нагляду (контролю) в агропромисловому комплексі, у сфері земельних відносин, належить організація та здійснення державного нагляду (контролю) за дотриманням земельного законодавства, використанням та охороною земель усіх категорій і форм власності, у тому числі за: веденням державного обліку і реєстрацією земель, достовірністю інформації про наявність та використання земель; дотриманням вимог земельного законодавства при набутті права власності на земельні ділянки за договорами купівлі-продажу, міни, дарування, застави та іншими цивільно-правовими угодами; дотриманням органами державної влади, органами місцевого самоврядування, юридичними та фізичними особами вимог земельного законодавства та встановленого порядку набуття і реалізації права на землю.

Наведене свідчить, що органи Держгеокадастру можуть виконувати, зокрема, дві абсолютно різних функції, а саме:

1) функції розпорядника земельних ділянок сільськогосподарського призначення державної власності від імені власника, яким є держава Україна, з усіма повноваженнями власника на захист права власності;

2) функції органу державного нагляду (контролю) за дотриманням земельного законодавства, використанням та охороною земель усіх категорій і форм власності.

При цьому, відповідно до статті 10 Закону України «Про державний контроль за використанням та охороною земель» в редакції від 28.12.2015 року, посадові особи Держгеокадастру та його територіальних органів, які є державними інспекторами у сфері державного контролю за використанням та охороною земель і дотриманням вимог законодавства України про охорону земель, в межах своїх повноважень мають право звертатися до суду з позовом щодо відшкодування втрат сільськогосподарського і лісогосподарського виробництва, а також повернення самовільно зайнятих чи тимчасово зайнятих земельних ділянок, строк користування якими закінчився.

Як вбачається з матеріалів справи, спірна земельна ділянка з цільовим призначення «для ведення особистого селянського господарства» відносилася до земель комунальної власності, право розпорядження якою належить територіальній громаді Пилипецької сільської ради Закарпатської області

Таким чином, територіальні органи Держгеокадастру в цьому разі не наділені повноваженнями щодо звернення до суду з позовними вимогами, заявленими у справі, яка розглядається.

Подібна правова позиція міститься в постанові Верховного Суду від 09.09.2020 року у справі №917/342/19, в постанові Верховного Суду від 05.02.2019 року у справі № 910/7813/18, в постанові Верховного Суду від 25.09.2020 року у справі №921/341/19.

Слід вказати на те, що Конституційний Суд України у рішенні від 08.04.1999 року №3-рп/99, з`ясовуючи поняття «інтереси держави» дійшов висновку, що державні інтереси закріплюються як нормами Конституції України, так і нормами інших правових актів. Інтереси держави відрізняються від інтересів інших учасників суспільних відносин. В основі перших завжди є потреба у здійсненні загальнодержавних (політичних, економічних, соціальних та інших) дій, програм, спрямованих на захист суверенітету, територіальної цілісності, державного кордону України, гарантування її державної, економічної, інформаційної, екологічної безпеки, охорони землі як національного багатства, захист прав усіх суб`єктів права власності та господарювання тощо.

З урахуванням того, що інтереси держави є оціночним поняттям, прокурор у кожному конкретному випадку самостійно визначає з посиланням на законодавство, на підставі якого подається позов, в чому саме відбулося чи може відбутися порушення матеріальних або інших інтересів держави, обґрунтовує у позовній заяві необхідність їх захисту та зазначає орган, уповноважений державою здійснювати відповідні функції у спірних відносинах (частина 4 мотивувальної частини рішення Конституційного Суду України).

Як вказує прокурор, звернення з даним позовом до суду спрямоване на задоволення суспільної потреби у відновленні законності при вирішенні суспільно значимого питання щодо повернення земельної ділянки.

Суд зазначає про те, що захист інтересів держави в особі територіальної громади має здійснювати відповідна сільська рада, проте, у разі, коли саме цей орган місцевого самоврядування вчинив дії у вигляді прийняття рішення, яке є незаконним та порушує інтереси держави в особі територіальної громади, правомірним є звернення до суду прокурора та визначення Пилипецької сільської ради відповідачем, оскільки іншого органу місцевого самоврядування, суб`єкта владних повноважень, який би міг здійснити захист інтересів держави у спірних правовідносинах, не існує.

Аналогічна правова позиція викладена, зокрема у постановах Верховного Суду від 19.06.2018 року у справі №922/2383/16, від 24.09.2020 року у справі №922/3272/18, від 31.03.2021 року у справі №922/3272/18, в ухвалі від 01.09.2020 року у справі №922/1441/19.

Враховуючи вищевикладене, суд відхиляє доводи представника відповідача адвоката Ламбрух О.С., який діє в інтересах відповідача ОСОБА_1 , про відсутність підстав для здійснення прокурором представництва інтересів держави у цивільній справі, яка розглядається, та приходить до висновку про наявність підстав для представництва прокурором інтересів держави та необхідності відмовити у задоволенні клопотання представника відповідача про залишення позовної заяви без розгляду.

Керуючись ст.ст. 13, 48, 182, 197, 257, 353, 258-260 ЦПК України, суд, -

П О С Т А Н О В И В :

В задоволенні клопотання представника відповідача адвоката Ламбрух Олександра Сергійовича, який діє в інтересах ОСОБА_1 про залишення без розгляду позовної заяви Хустської окружної прокуратури до ОСОБА_1 , Пилипецької сільської ради про визнання незаконним рішення, скасування державної реєстрації права власності на земельні ділянки та зобов`язання повернути земельні ділянки - відмовити.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя

Міжгірського районного суду

Закарпатської області: Ю. В. Сидоренко