Справа № 309/3615/19
Провадження № 2/309/617/20
З А О Ч Н Е Р І Ш Е Н Н Я
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И
27 березня 2023 року м. Хуст
Хустський районний суд Закарпатської області
в особі головуючого судді Савицький С.А.
з участю секретаря судового засідання Мацунич В.І.
розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Хуст справу за позовом Управління Державного агентства рибного господарства у Закарпатській області до ОСОБА_1 , де третя особа, яка не заявляє самостійні вимоги Хустська міська рада, про відшкодування шкоди, завданої внаслідок порушення законодавства в галузі охорони, використання і відтворення водних біоресурсів,-
Управління Державного агентства рибного господарства у Закарпатській області звернулося до суду з позовом до ОСОБА_1 , де третя особа, яка не заявляє самостійні вимоги Хустська міська рада, про відшкодування шкоди, завданої внаслідок порушення законодавства в галузі охорони, використання і відтворення водних біоресурсів.
Свої вимоги обґрунтовує тим, що Державне агентство рибного господарства України є центральним органом виконавчої влади, діяльність якого спрямовується і координується Кабінетом Міністрів України через Міністра аграрної політики та продовольства і який реалізує державну політику у сфері рибного господарства та рибної промисловості, охорони, використання та відтворення водних біоресурсів, регулювання рибальства, безпеки мореплавства суден флоту рибного господарства.
Закарпатський рибоохоронний патруль є територіальним органом Держрибагентства, діє у складі Держрибагетства як відокремлений структурний підрозділ і йому підпорядковується.
Повноваження Закарпатського рибоохоронного патруля поширюється на Закарпатську область, територію та акваторію водних об`єктів в межах районів діяльності, визначених Держрибагентством.
Відповідно до постанови Хустського районного суду Закарпатської області від 27.09.2018 року у справі про адміністративне правопорушення № 309/2615/18 ОСОБА_1 визнано винним у вчиненні правопорушення, передбаченого ст. 85 ч. 4 КУпАП.
Судом встановлено, що ОСОБА_1 10.08.2018 року близько 23.00 год. на річці Тиса околиця с. Рокосово, проводив лов риби за допомогою засобу лову, а саме сітка «путанка». За допомогою забороненого засобу виловив рибу річкову 1 штуку риби «Лосось Дунайський» та 8 штук «Марена звичайна», які є об`єктом «Червоної книги України», та забороненими до вилову, чим порушив ч. 2 ст. 20 Закону України «Про червону книгу України», за що передбачена відповідальність за ст. 85 ч. 4 КУпАП.
Таким чином, вина ОСОБА_1 є доведеною і відповідно до ч. 6 ст. 82 ЦПК України постанова суду у справі про адміністративне правопорушення, яка набрала законної сили, є обов`язковою для суду, що розглядає справу про правові наслідки дій чи бездіяльності особи, стосовно якої ухвалений вирок, ухвала або постанова суду в питанні, чи мали місце ці дії (бездіяльність) та чи вчинені вони цією особою.
Розмір шкоди, заподіяної громадянином ОСОБА_1 внаслідок незаконного вилову, добування або знищення цінних видів риб, водних безхребетних і водних рослин у рибогосподарських водоймах, визначено відповідно до такс, затверджених постановою КМУ від 07.11.2012 № 1030 «Про розмір компенсації за незаконне добування, знищення або пошкодження видів тваринного і рослинного світу, занесених до Червоної книги України.
Представник позивача в судове засідання не з`явився, але надав до суду заяву в якій просять суд справу розглянути у їх відсутності, заявлені вимоги підтримують та просять їх задовольнити, а тому суд на підставі ст.. 223 ЦПК України справу розглянув у їх відсутності.
Відповідач ОСОБА_1 в судове засідання не з`явився. Про день, час та місце розгляду справи повідомлявся належним чином Про причини неявки суд не повідомив. Заява про розгляд справи в його відсутності від відповідача до суду не надходила.
Представник третьої особи - Хустської міської ради в судове засідання не з`явився, але надав до суду заяву в якій просять суд справу розглянути у їх відсутності, а тому суд на підставі ст. 223 ЦПК України справу розглянув у їх відсутності.
Відповідно до ч. 2 ст. 247 ЦПК України уразі неявки в судове засідання всіх учасників справи чи в разі якщо відповідно до положень цього Кодексу розгляд справи здійснюється судом за відсутності учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.
Дослідивши матеріали справу суд дійшов наступного висновку.
Відповідно до ст. 10 Закону України «"Про рибне господарство, промислове рибальство та охорону водних біоресурсів» посадові особи органів рибоохорони здійснюють державний контроль та управління в галузі охорони, використання і відтворення водних біоресурсів та уповноважені подавати позови про відшкодування шкоди, заподіяної суб`єктами господарювання та громадянами, внаслідок порушення законодавства в галузі охорони, використання і відтворення водних біоресурсів.
В судовому засіданні встановлено, що постановою Хустського районного суду Закарпатської області від 27.09.2018 року у справі про адміністративне правопорушення № 309/2615/18 ОСОБА_1 визнано винним у вчиненні правопорушення, передбаченого ст. 85 ч. 4 КУпАП.
В постанові зокрема зазначалося, що ОСОБА_1 10.08.2018 року близько 23.00 год. на річці Тиса околиця с. Рокосово, проводив лов риби за допомогою засобу лову, а саме сітка «путанка». За допомогою забороненого засобу виловив рибу річкову 1 штуку риби «Лосось Дунайський» та 8 штук «Марена звичайна», які є об`єктом «Червоної книги України», та забороненими до вилову, чим порушив ч. 2 ст. 20 Закону України «Про червону книгу України», за що передбачена відповідальність за ст. 85 ч. 4 КУпАП.
Статтею 12 ч. 3 ЦПК України визначено, що кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень.
Відповідно до ст. 82 ч. 6 ЦПК України вирок суду в кримінальному провадженні, ухвала про закриття кримінального провадження і звільнення особи від кримінальної відповідальності або постанова суду у справі про адміністративне правопорушення, які набрали законної сили, є обов`язковими для суду, що розглядає справу про правові наслідки дій чи бездіяльності особи, стосовно якої ухвалений вирок, ухвала або постанова суду, лише в питанні, чи мали місце ці дії (бездіяльність) та чи вчинені вони цією особою.
Таким чином, відповідачем було порушено Правила любительського і спортивного рибальства.
Правилами любительського і спортивного рибальства, затвердженими платежів за спеціальне використання водних живих ресурсів при здійсненні любительського і спортивного рибальства; нормативно-правовий акт № 19 від 15.02.1999 наказом Державного комітету рибного господарства України від 15.02.1999 року № 9 (зареєстровано в Міністерстві юстиції України 28.04.1999 року за № 269/3562) забороняється лов водних живих ресурсів: із застосуванням вибухових і отруйних речовин, електроструму, колючих знарядь лову, вогнепальної та пневматичної зброї (за винятком гарпунних рушниць для підводного полювання), промислових та інших знарядь лову, виготовлених із сіткоснастевих чи інших матеріалів усіх видів і найменувань, а також способом багріння, спорудження гаток, запруд та спускання води з рибогосподарських водойм (п. 3.15.1).
Відповідно до ст. 3 Закону України «Про тваринний світ» об`єкти тваринного світу є дикі тварини - хордові, в тому числі хребетні (ссавці, птахи, плазуни, земноводні, риби та інші) і безхребетні (членистоногі, молюски, голкошкірі та інші) в усьому їх видовому і популярному різноманітті та на всіх стадіях розвитку (ембріони, яйця, лялечки тощо), які перебувають у стані природної волі, утримуються у напіввільних умовах чи неволі.
У зазначено, що громадяни зобов`язані охороняти тваринний світ і середовище перебування диких тварин, сприяти відтворенню відновлювальних об`єктів тваринного світу, використовувати об`єкти тваринного світу відповідно до закону, відшкодовувати шкоду, заподіяну ними тваринному світу внаслідок порушення вимог законодавства про охорону, використання і відтворення тваринного світу.
Також у навколишнього природного середовища; нормативно-правовий акт № 1264-XII від 25.06.1991 р., статтею 68 Закону України «Про охорону навколишнього природного середовища» підприємства, установи, організації та громадяни зобов`язані відшкодовувати шкоду, заподіяну ними внаслідок порушення законодавства про охорону навколишнього природного середовища в порядку та розмірах, встановлених законодавством України.
Згідно ст. 69 Закону України «Про охорону навколишнього природного середовища» шкода, заподіяна внаслідок порушення законодавства про охорону навколишнього природного середовища, підлягає компенсації в повному обсязі.
Відповідно до ст. 20 Закону України «Про рибне господарство, промислове рибальство та охорону водних біоресурсів» - шкода, завдана рибному господарству внаслідок знищення або погіршення стану водних біоресурсів та середовища їх перебування внаслідок господарської та іншої діяльності, підлягає відшкодуванню за рахунок осіб, які безпосередньо здійснювали або замовляли здійснення такої діяльності.
Пунктом 6.2. Правил любительського і спортивного рибальства передбачено, що шкода, заподіяна громадянами України, іноземцями та особами без громадянства незаконним (з порушенням Правил рибальства) виловом, добуванням або знищенням цінних видів риб, водних безхребетних і водних рослин у рибогосподарських водоймах, відшкодовується порушниками відповідно до такс, затверджених постановою Кабінету Міністрів України від 19.01.1998 року №32.
За приписами статті 1166 ЦК України - майнова шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам фізичної або юридичної особи, а також шкода, завдана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала.
У відповідності ст. 141 ЦПК України судові витрати необхідно покласти на відповідача.
Враховуючи наведене та керуючись вимогами ст.ст. 10, 12, 81, 211, 223, 247, 259, 263-265, 280-284 ЦПК України, ст. 1166 ЦК України,
Стягнути з ОСОБА_1 в користь Управління Державного агентства рибного господарства у Закарпатській області судові витрати по сплаті судового збору в розмірі 1921 гривні.
Заочне рішення може бути переглянуте судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача, поданою протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Учасник справи, якому повне заочне рішення суду не було вручене у день його проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на подання заяви про його перегляд - якщо така заява подана протягом двадцяти днів з дня вручення йому повного заочного рішення суду.
Рішення може бути оскаржено в апеляційному порядку безпосередньо до Закарпатського апеляційного суду шляхом подачі апеляційної скарги протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Учасник справи, якому повне рішення суду не було вручене у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження на рішення суду - якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду. Строк на апеляційне оскарження може бути також поновлений в разі пропуску з інших поважних причин, крім випадків, зазначених у ч. 2 ст. 358 цього Кодексу.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку для подання апеляційної скарги, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги, рішення якщо його не скасовано, набирає законної сили після розгляду справи апеляційним судом.

Суддя Хустського

районного суду: Савицький С.А.