ПОЛТАВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
Справа № 645/7560/18 Номер провадження 22-ц/814/3659/23Головуючий у 1-й інстанції Савченко Л.І. Доповідач ап. інст. Бутенко С. Б.
У Х В А Л А

27 липня 2023 року м. Полтава

Суддя-доповідач судової палати з розгляду цивільних справ Полтавського апеляційного суду Бутенко С. Б., вирішуючи питання щодо відкриття апеляційного провадження за апеляційною скаргою ОСОБА_1

на заочне рішення Октябрського районного суду м. Полтави від 29 березня 2023 року у складі судді Савченко Л. І.

по цивільній справі за позовом заступника керівника Харківської місцевої прокуратури № 3 Коваленко Н. В. в інтересах Харківської міської ради до ОСОБА_1 , ОСОБА_2 про визнання правочинів недійсними, скасування державної реєстрації права власності на квартиру шляхом внесення запису до Державного реєстру прав на нерухоме майно, визнання спадщини відумерлою та передачу спадкового майна у власність громадян,-

в с т а н о в и в:

Заочним рішенням Октябрського районного суду м. Полтави від 29 березня 2023 року у позов заступника керівника Харківської місцевої прокуратури № 3 Коваленко Н. В. в інтересах Харківської міської ради задоволено.

Визнано недійсним договір купівлі-продажу, посвідчений 22.09.2017 приватним нотаріусом Харківського міського нотаріального округу Щавлєвою І. В. (реєстровий номер 664), за змістом якого, ОСОБА_3 продала ОСОБА_1 квартиру АДРЕСА_1 .

Скасовано рішення приватного нотаріуса Харківського міського нотаріального округу Щавлєвою І. В. № 37226457 від 22.09.2017 про державну реєстрацію права власності за ОСОБА_1 на квартиру АДРЕСА_1 .

Визнано недійсним договір купівлі-продажу, посвідчений 13.02.2018 приватним нотаріусом Харківського міського нотаріального округу Полехіною А. М. (реєстровий номер 125), за змістом якого, ОСОБА_1 продала ОСОБА_2 квартиру АДРЕСА_1 .

Скасовано рішення приватного нотаріуса Харківського міського нотаріального округу Полехіної А.М. № 39651129 від 13.02.2018 про державну реєстрацію права власності за ОСОБА_2 на квартиру АДРЕСА_1 .

Визнано спадщину, яка відкрилася І24.11.2016 після смерті ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , та складається з квартири АДРЕСА_1 , відумерлою та передати вказане спадкове майно у власність територіальної громади м. Харкова в особі Харківської міської ради.

Вирішено питання розподілу судових витрат. Стягнуто в рівних частках з ОСОБА_1 та ОСОБА_2 на користь Харківської обласної прокуратури судовий збір у сумі 15 082,62 грн., тобто по 7 541, 30 грн. з кожної.

Не погодившись з вказаним рішенням, ОСОБА_1 подала апеляційну скаргу, яка не відповідає вимогам частини 4 статті 356 ЦПК України, оскільки не оплачена судовим збором.

Згідно з пунктом 3 частини 4 статті 356 ЦПК України до апеляційної скарги додаються документи, що підтверджують сплату судового збору у встановленому порядку і розмірі, або документи, які підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Одночасно з апеляційною скаргою апелянтом подано клопотання про звільнення від сплати судового збору або зменшення його розміру, яке обгрунтоване тим, що внаслідок збройної агресії російської федерації проти України вона втратила роботу та фактично живе за рахунок гумантарної допомоги.

Вирішуючи вказане клопотання, апеляційний суд виходить з наступного.

Згідно статті 136 ЦПК України суд, враховуючи майновий стан сторони, може своєю ухвалою відстрочити або розстрочити сплату судового збору на визначений строк у порядку, передбаченому законом, але не більше як до ухвалення судового рішення у справі, а також зменшити розмір належних до сплати судових витрат, пов`язаних з розглядом справи, або звільнити від їх сплати.

Статтею 8 Закону України «Про судовий збір» передбачено умови, за наявності яких можливе відстрочення сплати судового збору, а саме: 1) розмір судового збору перевищує 5 відсотків розміру річного доходу позивача - фізичної особи за попередній календарний рік; або 2) позивачами є: а) військовослужбовці; б) батьки, які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину-інваліда, якщо інший з батьків ухиляється від сплати аліментів; в) одинокі матері (батьки), які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину-інваліда; г) члени малозабезпеченої чи багатодітної сім`ї; ґ) особа, яка діє в інтересах малолітніх чи неповнолітніх осіб та осіб, які визнані судом недієздатними чи дієздатність яких обмежена; або 3) предметом позову є захист соціальних, трудових, сімейних, житлових прав, відшкодування шкоди здоров`ю.

Особа, яка заявляє відповідне клопотання, згідно з вимогами статей 12, 13 ЦПК України повинна довести належними та допустимими доказами навність обставин, зазначених у частині 1 статті 8 Закону України «Про судовий збір».

Європейський суд з прав людини неодноразово вказував, що положення пункту 1 статті 6 Конвенції щодо зобов`язання забезпечити ефективне право доступу до суду не означає надання права на безкоштовні провадження у цивільних справах.

Так, ЄСПЛ вказав, що інтереси справедливого здійснення правосуддя можуть виправдовувати накладення фінансових обмежень на доступ особи до суду. Положення пункту 1 статті 6 Конвенції про виконання зобов`язання забезпечити ефективне право доступу до суду не означає просто відсутність втручання, але й може вимагати вчинення позитивних дій у різноманітних формах з боку держави; не означає воно й беззастережного права на отримання безкоштовної правової допомоги з боку держави у цивільних спорах і так само це положення не означає надання права на безкоштовні провадження у цивільних справах (рішення ЄСПЛ у справі "Креуз проти Польщі" ("Kreuz v. Poland") від 19 червня 2001 року, пункт 59).

Оцінюючи фінансове становище особи, яка звертається до суду з вимогою про звільнення її від сплати судового збору, зменшення його розміру, надання відстрочки чи розстрочки в його сплаті, національні суди повинні встановлювати наявність у такої особи реального доходу (розмір заробітної плати, стипендії, пенсії, прибутку тощо), рухомого чи нерухомого майна, цінних паперів, можливості розпорядження ними без значного погіршення фінансового становища (рішення ЄСПЛ "Kniat v. Poland" від 26 липня 2005 року, пункт 44; рішення ЄСПЛ "Jedamski and Jedamska v. Poland" від 26 липня 2005 року, пункти 63-64).

Оскільки заявником не надано доказів на підтвердження розміру її доходу за попередній 2022 календарний рік, апеляційний суд позбавлений можливості вирішити заявлене клопотання, тому апеляційна скарга підлягає залишенню без руху у порядку частини 2 статті 357 ЦПК України.

Згідно частини 2 статті 357 ЦПК України до апеляційної скарги, оформленої з порушенням вимог, встановлених статтею 356 цього Кодексу, застосовуються положення статті 185 цього Кодексу - така апеляційна скарга залишається без руху із наданням особі, яка її подала, строку для усунення вказаних недоліків, що не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення апеляційної скарги без руху.

Якщо заявник відповідно до ухвали суду у встановлений строк виконає вимоги, зазначені у частині 4 статті 356 ЦПК України, сплатить суму судового збору, апеляційна скарга вважається поданою в день первісного її подання до суду, в іншому випадку апеляційна скарга вважатиметься неподаною та буде повернута особі, яка її подала.

За вказаних обставин, апеляційна скарга ОСОБА_1 підлягає залишенню без руху із наданням апелянту строку для надання доказів одержаного доходу за 2022 календарний рік.

Керуючись статтями 185, 356, 357 ЦПК України,

у х в а л и в:

Апеляційну скаргу ОСОБА_1 на заочне рішення Октябрського районного суду м. Полтави від 29 березня 2023 рокузалишити без руху та надати строк - десять днів з дня отримання копії ухвали для усунення недоліків апеляційної скарги.

Роз`яснити апелянту наслідки невиконання ухвали суду протягом встановленого строку, наведені в мотивувальній частині ухвали.

Ухвала набирає законної сили з дня її прийняття та оскарженню в касаційному порядку не підлягає.

Суддя: С. Б. Бутенко