КИЇВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
справа № 753/9645/21 Головуючий у суді І інстанції: Заставенко М.О.
провадження №2-ві/824/13/2023 Головуючий у суді ІІ інстанції: Сушко Л.П.
УХВАЛА

28 лютого 2023 року м. Київ

Київський апеляційний суд у складі судді Сушко Л.П., вирішуючи питання про відвід складу суду у цивільній справі за апеляційною скаргою ОСОБА_1 на рішення Дарницького районного суду міста Києва від 13 липня 2022 рокута за апеляційною скаргою ОСОБА_2 на ухвалу Дарницького районного суду міста Києва від 13 липня 2022 року в справі за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , третя особа - Центральне міжрегіональне управління Міністерства юстиції (м. Київ) про визнання заборгованості,

ВСТАНОВИВ:

У провадженні Київського апеляційного суду перебуває вказана цивільна справа.

Відповідно до протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 26 серпня 2022 року та протоколу передачі судової справи раніше визначеному складу суду від 06 вересня 2022 року вказана цивільна справа визначена до розгляду головуючому судді Семенюк Т.А. та суддям Рейнарт І.М., Кирилюк Г.М. (а.с. 57, а.с. 60 том 3).

22 лютого 2023 року на поштову адресу Київського апеляційного суду надійшла заява ОСОБА_1 про відвід складу суду (а.с. 116-120 том 3). Обґрунтував подану заяву тим, що у справі, яка розглядається, спір фактично існує між сином спадкодавця та донькою останнього, тобто гендерно протилежними сторонами. Вказав, що склад суду, який має розглядати дану справу представлений трьома суддями виключно жіночого гендеру.

Вважає, що такий суд свідомо або несвідомо надасть перевагу саме стороні свого гендеру по відношенню до протилежного. Зазначив також, що представник ОСОБА_4 вже в своїх заявах по суті активно цим користується ще із суду першої інстанції, викликаючи у суду певну "емоцію", що скаржник, нібито, намагається позбавити "бідну дівчину" спадкового майна через свої неприязні стосунки.

Враховуючи зазначене, скаржник вважає, що розгляд справи даним складом суду не може відповідати принципу об`єктивності Бангалорських принципів, оскільки такий склад суду не є вільним від своїх схильностей та визначеного Верховним Судом специфічного способу мислення або ставлення суду до питань і сторін у конкретній справі, що виявляється у перевазі позиції жінки-сторони над стороною-чоловіком.

Ухвалою Київського апеляційного суду від 27 лютого 2023 року заяву ОСОБА_1 про відвід судової колегії визнано необгрунтованим, передано заяву для вирішення відводу судової колегії Семенюк Т.А., Рейнарт І.М., Кирилюк Г.М. відповідно до вимог ч. 3 ст. 40 ЦПК України іншому судді, не зупиняючи провадження у справі (а.с. 121 том 3).

Відповідно до протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 27 лютого 2023 року питання про відвід складу суду, визначено до розгляду головуючому судді Сушко Л.П. (а.с.123 том 3).

Відповідно до ч.8 ст.40 ЦПК України суд вирішує питання про відвід судді без повідомлення учасників справи. За ініціативою суду питання про відвід судді може вирішуватися у судовому засіданні з повідомленням учасників справи. Неявка учасників справи у судове засідання, в якому вирішується питання про відвід судді, не перешкоджає розгляду судом питання про відвід судді.

Дослідивши матеріали цивільної справи та перевіривши доводи ОСОБА_1 , щодо відводу судової колегії Семенюк Т.А., Рейнарт І.М., Кирилюк Г.М., підстав для задоволення заяви про відвід не вбачаю.

Статтею 36 ЦПК України визначено вичерпний перелік підстав для відводу (самовідводу) судді.

Так, відповідно до вимог статті 36 ЦПК України суддя не може розглядати справу і підлягає відводу (самовідводу), якщо: 1) він є членом сім`ї або близьким родичем (чоловік, дружина, батько, мати, вітчим, мачуха, син, дочка, пасинок, падчерка, брат, сестра, дід, баба, внук, внучка, усиновлювач чи усиновлений, опікун чи піклувальник, член сім`ї або близький родич цих осіб) сторони або інших учасників судового процесу, або осіб, які надавали стороні або іншим учасникам справи правничу допомогу у цій справі, або іншого судді, який входить до складу суду, що розглядає чи розглядав справу; 2) він брав участь у справі як свідок, експерт, спеціаліст, перекладач, представник, адвокат, секретар судового засідання або надавав стороні чи іншим учасникам справи правничу допомогу в цій чи іншій справі; 3) він прямо чи побічно заінтересований у результаті розгляду справи; 4) було порушено порядок визначення судді для розгляду справи; 5) є інші обставини, що викликають сумнів в неупередженості або об`єктивності судді. Суддя підлягає відводу (самовідводу) також за наявності обставин, встановлених статтею 37 цього Кодексу.

Як вбачається зі змісту заяви про відвід, підставою для відводу зокрема є те, що позивач має сумніви в об`єктивності та неупередженості колегії суддів по відношенню до нього за гендерною ознакою. Вважає, що розгляд справи даним складом суду не може відповідати принципу об`єктивності Бангалорських принципів, оскільки такий склад суду не є вільним від своїх схильностей та визначеного Верховним Судом специфічного способу мислення або ставлення суду до питань і сторін у конкретній справі, що виявляється у перевазі позиції жінки-сторони над стороною-чоловіком.

Скаржник вважає, що розгляд справи даним складом суду буде порушувати його права, визначені частиною першою ст. 6 Закону України "Про засади запобігання та протидії дискримінації в Україні", оскільки такий скаржник буде позбавлений за гендерною ознакою можливості в повній мірі реалізувати свої права та свободи, зокрема права на повний, всебічний, всесторонній та об'єктивний (неупереджений) судовий розгляд справи. Керуючись ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод 1950 року, скаржник наголошує на тому, що кожна людина має право на розгляд справи тим судом, якому довіряють усі особи, які беруть участь у справі.

Згідно зі статтею 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом, який вирішує спір щодо його прав та обов`язків цивільного характеру або встановить обґрунтованість будь-якого висунутого проти нього кримінального обвинувачення.

Згідно з ч. 2 ст. 39 ЦПК України з підстав, зазначених у статтях 36, 37 і 38 цього Кодексу, судді, секретарю судового засідання, експерту, спеціалісту, перекладачу може бути заявлено відвід учасниками справи.

Тобто, окрім прямо визначених підстав для відводу, самовідводу судді, передбачених у статтях 36, 37 і 38 ЦПК України, відвід судді може бути заявлений й з інших підстав (п. 5 ч. 1 ст. 36 ЦПК України). У будь-якому разі оцінюватися має саме те, чи викликають певні обставини розумний сумнів у неупередженості або об`єктивності судді у стороннього спостерігача.

Згідно ч. 7 ст. 56 Закону України «Про судоустрій і статус суддів» суддя зобов`язаний справедливо, безсторонньо та своєчасно розглядати і вирішувати судові справи відповідно до закону з дотриманням засад і правил судочинства; дотримуватися правил суддівської етики, у тому числі виявляти та підтримувати високі стандарти поведінки у будь-якій діяльності з метою укріплення суспільної довіри до суду, забезпечення впевненості суспільства в чесності та непідкупності суддів.

Об`єктивність судді є необхідною умовою для належного виконання ним своїх обов`язків, вона проявляється не тільки у змісті винесеного рішення, а в усіх процесуальних діях, що супроводжують його прийняття (пункти 1.2, 2.1 Бангалорських принципів поведінки суддів від 19 травня 2006 року, схвалених Резолюцією Економічної та Соціальної Ради ООН від 27 липня 2006 року № 2006/23).

У пункті 2.5 Бангалорських принципів поведінки суддів (схвалені резолюцією 2006/23 Економічної і Соціальної Ради ООН від 27.07.2006 року) зазначається, що суддя заявляє самовідвід від участі в розгляді справи в тому випадку, якщо для нього є неможливим винесення об`єктивного рішення у справі, або в тому випадку, коли у стороннього спостерігача могли б виникнути сумніви в неупередженості судді.

Згідно з практикою Європейського суду з прав людини (рішення від 09.11.2006 року у справі «Білуга проти України», від 28.10.1998 року у справі «Ветштайн проти Швейцарії») важливим питанням є довіра, яку суди повинні вселяти у громадськість у демократичному суспільстві. Судді зобов`язані викликати довіру в учасників судового розгляду.

Встановлено, що в заяві про відвід складу суду скаржник посилається на висновки соціологічного дослідження "Гендерна рівність при здійсненні правосуддя" в межах проекту "Гарантування дотримання прав людини при здійсненні правосуддя", відповідно до якого було зауважено наступне: "стосовно значення статті сторони: судді більше ніж адвокати оцінюють значення статі - 37% відзначають її значення для певної категорії справ або те, що стать завжди має значення". Особливо це очевидно у справах "сімейних". Однак предметом спору даної справи є майнові відносини, визнання заборгованості та звернення стягнення на майно спадкоємців. А тому не може бути дану справу віднесено до категорії так званих сімейних справ. З урахуванням викладеного, посилання заявника, що він буде позбавлений за гендерною ознакою можливості в повній мірі реалізувати свої права та свободи є безпідставними

Посилання скаржника на Бангалорські принципи поведінки суддів від 19.05.2006 року (Схвалених Резолюцією Економічної та Соціальної Ради ООН від 27.07.2006 року № 2006/23) не знайшли свого підтвердження, а наведена практика Верховного Суду стосується правовідносин, які не є подібними до даної справи.

Крім цього, слід зазначити, що рішенням Ради суддів України від 02.04.2015 року №25 затверджено Положення про автоматизовану систему документообігу суду (далі - Положення).

Відповідно до п. 1.1 ч.1 розділу ІІ Засад використання автоматизованої системи документообігу Київського апеляційного суду, затверджених рішенням зборів суддів Київського апеляційного суду № 7 від 2 жовтня 2018 року, автоматизований розподіл справ між суддями здійснюється автоматизованою системою в день їх реєстрації, на підставі інформації, внесеної до автоматизованої системи, уповноваженою особою апарату суду, відповідальною за здійснення автоматизованого розподілу судових справ.

Відповідно до п. 2.3.22 Положення судові справи підлягають автоматизованому розподілу між суддями, які мають на момент автоматизованого розподілу судових справ повноваження для здійснення процесуальних дій.

Відповідно до п.2.3.23 Положення, якщо судова справа підлягає розгляду (перегляду) колегією суддів, при автоматизованому розподілі судових справ автоматизованою системою в місцевому суді визначається головуючий суддя, а в судах апеляційної та касаційної інстанцій - суддя-доповідач із числа всіх суддів відповідного суду з урахуванням їх спеціалізації (за її наявності). Судова справа розглядається колегією суддів, до складу якої входить визначений автоматизованою системою головуючий суддя (суддя-доповідач). Засади формування колегії суддів визначаються зборами суддів відповідного суду.

У разі якщо зборами суддів відповідного суду визначено склад колегій суддів, після визначення автоматизованою системою головуючого судді (судді-доповідача) склад колегії суддів автоматично визначається автоматизованою системою згідно з налаштуваннями складу колегій суддів.

Відповідно до п. 2.1, п. 2.2, п. 2.3 ч.2 розділу ІІ Засад використання автоматизованої системи документообігу Київського апеляційного суду, затверджених рішенням зборів суддів Київського апеляційного суду № 7 від 2 жовтня 2018 року, склад колегії суддів по розгляду справи формується в автоматичному режимі автоматизованою системою одразу після визначення автоматизованою системою судді-доповідача згідно з налаштуванням складів постійних колегій суддів, затверджених рішенням зборів суддів. Слід зауважити, що гендерні принципи не враховується при визначенні складу суду та на майбутнє не може бути забезпечений.

Подальший розгляд справи здійснюється постійною колегією суддів, визначеною автоматизованою системою в день реєстрації справи.

Враховуючи викладене, фактичне втручання для формування складу колегії суддів, в тому числі за гендерною ознакою є неможливим.

Водночас зауважую, що у заяві про відвід не доведені будь-які факти прояву суддями поведінки, яка б свідчила про їхню упередженість чи небезсторонність у цій справі.

Європейський суд з прав людини неодноразово зазначав, що презумпція особистої неупередженості судді діє до тих пір, поки не доведено інше, а тому вважаю, що заявником не зазначені та не доведені будь-які обставини, які викликають сумнів в об`єктивності та неупередженості судді при вирішенні даної цивільної справи.

Тому аргументи, якими ОСОБА_1 мотивує свою заяву про відвід колегії суддів у складі: головуючого судді Семенюк Т.А., суддів: Рейнарт І.М., Кирилюк Г.М. не викликають обґрунтованих сумнівів у об`єктивності суддів, оскільки немає жодних доказів, які містили б належні, достатні, допустимі та достовірні дані щодо порушення гарантій неупередженості цих суддів.

З огляду на наведене слід відмовити у задоволенні заяви ОСОБА_1 про відвід від участі в розгляді справи № 753/9645/21 колегії суддів Київського апеляційного суду у складі: головуючого судді Семенюк Т.А., суддів: Рейнарт І.М., Кирилюк Г.М..

Керуючись ст.ст. 36, 40 ЦПК України,

УХВАЛИВ:

У задоволенні заяви ОСОБА_1 про відвід судової колегії Семенюк Т.А., Рейнарт І.М., Кирилюк Г.М. - відмовити.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя

Київського апеляційного суду Л.П. Сушко