Справа № 522/8735/23-Е
Провадження № 2-з/522/169/23
У Х В А Л А

08 травня 2023 року Суддя Приморського районного суду міста Одеси Ковтун Ю.І., дослідивши заяву представника ОСОБА_1 адвоката Дорошенка Сергія Олександровича про забезпечення позову до подання позовної заяви,

ВСТАНОВИВ:

До Приморського районного суду міста Одеси надійшла заява представника ОСОБА_1 адвоката Дорошенка Сергія Олександровича, в якій просить:

- вжити заходи забезпечення позову шляхом накладення арешту на квартиру, розташовану за адресою: АДРЕСА_1 ;

- заборонити будь-яким третім особам, в тому числі ОСОБА_2 (ІПН: НОМЕР_1 ) вчиняти будь-які дії щодо перешкоджання ОСОБА_1 на проживання та користування квартирою за адресою: АДРЕСА_1 ;

- заборонити будь-яким третім особам, в тому числі ОСОБА_2 (ІПН: НОМЕР_1 ) вчиняти будь-які дії направлені на виселення ОСОБА_1 з квартири за адресою: АДРЕСА_1 ;

- заборонити будь-яким третім особам, в тому числі ОСОБА_2 (ІПН: НОМЕР_1 ) вчиняти будь-які дії щодо вселення та реєстрації будь яких осіб до квартири розташованої за адресом: : АДРЕСА_1 .

В обґрунтування заяви заявник зазначає, що відповідно до договору купівлі-продажу, посвідченого Першою Одеською державною нотаріальною конторою 25 січня 1994 року, реєстровий №9-188, зареєстровано Одеським міським бюро технічної інвентаризації 27 січня 1994 року, ОСОБА_1 належить квартира за адресою: АДРЕСА_1 . 19 квітня 2023 року від невідомих осіб, які приїхали до будинку де мешкає ОСОБА_1 , йому стало відомо, що 22.02.2023 року приватним нотаріусом Одеського міського нотаріального округу Іллічовою Н.А. належна ОСОБА_1 квартира була переоформлена на ОСОБА_2 на підставі договору купівлі продажу, серія та номер: 470, виданий 22.02.2023 приватним нотаріусом Одеського міського нотаріального округу Іллічовою Н.А., проте ОСОБА_1 ніякі договори не укладав та не підписував. 25.04.2023 невідомі особи з метою перешкоджання мешкання у квартирі ОСОБА_1 , намагались проникнути до квартири, виламавши двері, однак не змогли закінчити дану спробу та заблокували замки на дверях. ОСОБА_1 був змушений викликати поліцію та повідомити про спробу невідомих осіб проникнути до приміщення квартири. Після того, як місце злочину було оглянуто співробітниками поліції ОСОБА_1 звернувся з відповідною заявою до Відділення поліції №1 Одеського районного управління поліції №1 ГУНП в Одеській області з заявою про скоєнні кримінального правопорушення. Зазначив, що особа що переоформила квартиру на себе має можливість як вселитись так і зняти ОСОБА_1 з реєстрації. У разі зняття з реєстрації ОСОБА_1 втратить змогу отримувати пенсію за інвалідністю, а це на даний час, є його єдиний дохід. На даний час до суду готується позов про оскарження реєстраційних дій, скасування Договору купівлі-продажу, серія та номер: 470, виданий 22.02.2023 на підставі якого було зареєстровано право власності на квартиру за адресою АДРЕСА_1 . Невжиття заходів забезпечення позову дадуть новому власнику право фактично виселити ОСОБА_1 з даної квартири. Крім того, в разі не забезпечення позову у спосіб, який просить ОСОБА_1 , з боку нового власника ОСОБА_3 можливо вчинення дій, які в подальшому можуть становити загрозу невиконання чи утруднення виконання судового рішення, в разі задоволення позову ОСОБА_1 , оскільки існує загроза відчуження спірного майна на користь інших осіб; застосування фізичної сили з боку ОСОБА_3 з метою виселення ОСОБА_1 зі спірної квартири тощо; зняття ОСОБА_1 з реєстрації. Вважає, що обраний спосіб забезпечення позову цілком відповідає предмету та суті позову, оскільки виключно в такий спосіб можливо буде забезпечити виконання судового рішення в разі ухвалення його на користь позивача.

Дослідивши матеріали заяви, суд дійшов наступних висновків.

Відповідно до ч. 1, 2 ст. 149 ЦПК України суд за заявою учасника справи має право вжити передбачених статтею 150 цього Кодексу заходів забезпечення позову.

Забезпечення позову допускається як до пред`явлення позову, так і на будь-якій стадії розгляду справи, якщо невжиття таких заходів може істотно ускладнити чи унеможливити виконання рішення суду або ефективний захист, або поновлення порушених чи оспорюваних прав або інтересів позивача, за захистом яких він звернувся або має намір звернутися до суду, а також з інших підстав, визначених законом.

Відповідно до п. 4 постанови Пленум Верховного Суду України «Про практику застосування судами цивільного процесуального законодавства при розгляді заяв про забезпечення позову» № 9 від 22.12.2006, розглядаючи заяву про забезпечення позову, суд має з урахуванням доказів, наданих позивачем на підтвердження своїх вимог, пересвідчитися, зокрема, в тому, що між сторонами дійсно виник спір та існує реальна загроза невиконання чи утруднення виконання можливого рішення суду про задоволення позову; з`ясувати обсяг позовних вимог, дані про особу відповідача, а також відповідність виду забезпечення позову, який просить застосувати особа, котра звернулася з такою заявою, позовним вимогам.

Вирішуючи питання про забезпечення позову, суд має врахувати наскільки конкретний захід, який пропонується вжити, пов`язаний з предметом позову, наскільки він співрозмірний позовній вимозі, і яким чином цей захід фактично реалізує мету його вжиття. Під час оцінки такої співмірності необхідно враховувати безпосередній зв`язок заяви про забезпечення позову з предметом позову, співвідношення заявленій вимозі, необхідність вжиття забезпечувальних заходів.

Заходи забезпечення позову застосовуються для того, щоб гарантувати виконання можливого рішення суду і повинні бути реалізовані лише у разі необхідності, оскільки безпідставне звернення до таких дій може спричинити порушення прав та законних інтересів інших осіб чи учасників процесу.

Інструмент забезпечення позову насамперед призначений бути заходом проти несумлінних дій відповідача, який за час розгляду справи може приховати майно, продати, знищити чи знецінити його тощо.

При цьому, при вирішенні питання про забезпечення позову суд має здійснити оцінку обґрунтованості доводів заявника щодо необхідності вжиття відповідних заходів з урахуванням такого: розумності, обґрунтованості і адекватності вимог заявника щодо забезпечення позову; забезпечення збалансованості інтересів сторін, а також інших учасників судового процесу; наявності зв`язку між конкретним заходом забезпечення позову і предметом позовної вимоги, зокрема, чи спроможний такий захід забезпечити фактичне виконання судового рішення в разі задоволення позову; імовірності утруднення виконання або невиконання рішення суду в разі невжиття таких заходів; запобігання порушенню у зв`язку із вжиттям таких заходів прав та охоронюваних законом інтересів осіб, що не учасниками даного судового процесу.

Ці обставини є істотними і необхідними для забезпечення позову.

Отже, умовою застосування заходів забезпечення позову є достатньо обґрунтоване припущення, що невжиття таких заходів може утруднити або унеможливити виконання рішення по суті позовних вимог.

Адекватність заходу забезпечення позову, що застосовується судом, визначається його відповідністю вимогам, на забезпечення яких він вживається. Оцінка такої відповідності здійснюється судом, зокрема, з урахуванням співвідношення права (інтересу), про захист яких просить заявник (позивач), та інтересів сторін та інших учасників судового процесу.

Обґрунтованим для забезпечення позову є підтверджена доказами наявність фактичних обставин, з якими пов`язується застосування певного виду забезпечення позову. Про такі обставини може свідчити вчинення другою стороною дій, спрямованих на ухилення від виконання зобов`язання після пред`явлення вимоги чи подання позову до суду, наприклад реалізація майна чи попередні дії до його реалізації. Саме лише посилання в заяві на потенційну можливість ухилення відповідача від виконання судового рішення без наведення відповідного обґрунтування не є достатньою підставою для задоволення відповідної заяви.

Отже, у разі подання заяви про забезпечення позову не достатньо посилатись на диспозицію відповідної норми процесуального права. Заява повинна бути мотивована, а її доводи - підтверджені.

При цьому, подана заява про забезпечення позову не містить доказів, існування обставин, які унеможливлять виконання рішення суду, в разі не вжиття вказаних в заяві видів забезпечення позову. Зокрема, заява не містить обґрунтування ризиків здійснення ОСОБА_3 будь-яких дій направлених на відчуження квартири за адресою: АДРЕСА_1 , виселення або зняття ОСОБА_1 з реєстрації з вищевказаної квартири.

Умовою застосування заходів забезпечення позову є достатньо обґрунтоване припущення, що невжиття таких заходів може істотно ускладнити чи унеможливити виконання рішення суду (постанова Великої Палати Верховного Суду від 15 вересня 2020 року у справі № 753/22860/17 (провадження № 14-88цс20).

Заявником достатнього обґрунтованого припущення наведено не було.

З наданого до заяви листа Відділення поліції №1 Одеського районного управління поліції №1 ГУНП в Одеській області від 03.05.2023 № 60.619/аз вбачається, що ОСОБА_1 дійсно звертався на спец лінію «102», проте під час відпрацювання виклику слідчо-оперативною групою ознак кримінального правопорушення виявлено не було.

Враховуючи вищевикладене, а також принципи здійснення цивільного судочинства, суд дійшов висновку, що заява недостатньо обґрунтована, підстави вважати, що невжиття заходів забезпечення може утруднити чи зробити неможливим у подальшому виконання рішення суду не вбачаються, відтак заява про забезпечення позову до подання позовної заявине підлягає задоволенню.

Керуючись ст. ст.149-154, 260, 261, 353 ЦПК України,

УХВАЛИВ:

У задоволенні заяви представника ОСОБА_1 адвоката Дорошенка Сергія Олександровича про забезпечення позову до подання позовної заяви, відмовити.

Апеляційна скарга на ухвалу суду подається до Одеського апеляційного суду протягом п`ятнадцяти днів з дня її підписання.

Учасник справи, якому ухвала суду не була вручена у день її складення, має право на поновлення пропущеного строку на її апеляційне оскарження, якщо апеляційну скаргу було подано протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Суддя Ю.І.Ковтун