Справа № 523/3534/22
Провадження №2/523/696/23
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"17" липня 2023 р. м. Одеса

Суворовський районний суд м. Одеси у складі:

головуючого судді: Далеко К.О.,

за участі секретаря судового засідання: Дмітрієвої В.С.,

представника позивача ОСОБА_1 адвоката Руснак Т.О.,

представника відповідача ОСОБА_2 адвоката Колеснікової Ю.С.;

представника відповідача ОСОБА_3 адвоката Розенбойм Ю.О.,

представника відповідача ТОВ «ІНТОБУД» - адвоката Василіна В.В.,

представника третьої особи яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору ОСОБА_4 адвоката Завальнюк Д.Ю.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні, в залі суду №17 м. Одеса, клопотання представника позивача ОСОБА_1 адвоката Руснак Т.О. про перехід на стадію підготовчого провадження по цивільній справі № 523/3534/22 за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ТОВ «ІНТОБУД», третя особа яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору: ОСОБА_4 , про визнання Додаткової угоди №2 до договору купівлі-продажу недійсною,

ВСТАНОВИВ:

У провадженні суду перебуває цивільна справа № 523/3534/22 за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ТОВ «ІНТОБУД», третя особа яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору ОСОБА_4 , про визнання Додаткової угоди №2 до договору купівлі-продажу недійсною.

Ухвалою Суворовського районного суду м. Одеси від 20.04.2023 року закрито підготовче провадження та призначено до судового розгляду по суті цивільну справу. При цьому, суд констатує, що при закритті провадження у справі, всі сторони були згодні з його закриттям та переходом до розгляду справи по суті.

13.07.2023 року до суду надійшло клопотання від представника позивача ОСОБА_5 адвоката Руснак Т.О. про повернення до стадії підготовчого провадження та прийняття заяви про зміну предмета позову.

В обгрунтування наведеного клопотання, адвокат Руснак Т.О. зазначила, що відповідно до Інформаційної довідки з Державного реєстру речових прав а нерухоме майно та Реєстру прав власності на нерухоме майно №338449553 від 07.07.2023 року, 26 квітня 2023 року, тобто вже після закриття підготовчого провадження у справі, за ОСОБА_4 було зареєстровано право власності на частки квартири, загальною площею 51,2 кв.м., житловою площею 18.7 кв.м., розташованої за адресою: АДРЕСА_1 . Зазначена квартира є предметом оскаржуваного правочину. Власний інтерес позивача ОСОБА_5 полягає в тому, щоб предмет оскаржуваного правочину, який було придбано за кошти, надані позивачем у борг за розпискою, перебував у власності конкретної особи боржника ОСОБА_2 , оскільки від цього залежить подальша можливість законної реалізації позивачем його прав. Укладення оскаржуваного правочину між ОСОБА_2 та його рідним братом ОСОБА_3 призвело до зменшення обсягу майна боржника. На момент закриття підготовчого провадження у справі, обставини щодо реєстрації права власності на зазначену квартиру за іншою особою ОСОБА_4 не існували, позивачу не було і не могло бути відомо про зазначені обставини. Після того, як позивач дізнався про зазначені обставини, які істотно змінюють фактичні обставини справи, що розглядається, виникла необхідність у визначенні кола учасників справи, зокрема відповідачів, та уточнення раніше заявлених позовних вимог.

У судовому засіданні представник позивача ОСОБА_1 адвокат Руснак Т.О. підтримала подане клопотання, просила повернутися до стадії підготовчого провадження по справі, та прийняти заяву про зміну предмета позовних вимог.

Представник відповідача ОСОБА_2 адвокат Колеснікова Ю.С. не заперечувала проти повернення до стадії підготовчого провадження по справі, та прийняття заяви про уточнення позовних вимог.

Представник відповідача ОСОБА_3 адвокат Розенбойм Ю.О. не заперечував проти повернення до стадії підготовчого провадження по справі, та прийняття заяви про уточнення позовних вимог.

Представник відповідача ТОВ «ІНТОБУД» - адвокат Василін В.В. не заперечував проти повернення до стадії підготовчого провадження по справі, та прийняття заяви про уточнення позовних вимог.

Представник третьої особи яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору ОСОБА_4 адвокат Завальнюк Д.Ю. заперечував проти повернення до стадії підготовчого провадження по справі, та прийняття заяви про уточнення позовних вимог. Зазначив, що позивач намагається уточнити однозначно предмет та підстави позовних вимог, що суперечить вимогам цивільно-процесуального кодексу України. Крім того, ОСОБА_4 стала власником частки квартири, загальною площею 51,2 кв.м., житловою площею 18.7 кв.м., розташованої за адресою: АДРЕСА_1 на підставі рішення Суворовського районного суду м. Одеси від 12.02.2021 року по справі №523/12959/18, про що позивачу давно було відомо.

Судом здійснювалось повне фіксування судового засідання за допомогою звукозаписувального технічного запису, на виконання вимог ч.1 ст. 247 ЦПК України.

Вислухавши клопотання адвоката Руснак Т.О. про перехід на стадії підготовчого провадження у справі, думки учасників справи, суд дійшов висновків про відмову у його задоволенні, з наступних підстав.

Суд виходить із того, що Цивільним процесуальним кодексом України не врегульовано питання щодо повернення суду першої інстанції до стадії підготовчого провадження після його закриття.

Відповідно до частини четвертої статті 263 ЦПК України при виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин суд враховує висновки щодо застосування відповідних норм права, викладені в постановах Верховного Суду.

В постанові Верховного Суду у складі колегії суддів Касаційного господарського суду від 16 грудня 2021 року у справі № 910/7103/21 зроблено висновок, що:

-«відповідно до практики Верховного Суду, яку колегія суддів враховує на підставі частини 4 статті 236 Господарського процесуального кодексу України, суди першої інстанції за наявності певних обставин можуть прийняти рішення про повернення до стадії підготовчого провадження після його закриття для вчинення тих чи інших процесуальних дій, які можуть бути реалізовані лише на стадії підготовчого провадження.

Разом із тим такі обставини мають бути вагомими, оскільки можливість повернення до стадії підготовчого провадження з будь-яких підстав нівелює саме значення стадій господарського процесу: як підготовчого провадження, так і стадії розгляду справи по суті».

В постанові Верховного Суду у складі колегії суддів Третьої судової палати Касаційного цивільного суду від 12 січня 2022 року у справі № 234/11607/20 (провадження № 61-15126св21), зроблено висновок, що: «при застосуванні процесуальних норм належить уникати як надмірного формалізму, так і надмірної гнучкості, які можуть призвести до скасування процесуальних вимог, встановлених законом.

В постанові Верховного Суду у складі Касаційного цивільного суду від 05.10.2022 року у справі № 204/6085/20 (61-21431св21) зроблено висновок про те, що суди першої інстанції за наявності певних обставин можуть прийняти рішення про повернення до стадії підготовчого провадження після його закриття для вчинення тих чи інших процесуальних дій, які можуть бути реалізовані лише на стадії підготовчого провадження. Разом з тим такі обставини мають бути вагомими.

Судом встановлено, що позивач обґрунтовує необхідність повернення на стадію підготовчого провадження у справі обставинами того, що відповідно до Інформаційної довідки з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно та Реєстру прав власності на нерухоме майно №338449553 від 07.07.2023 року, лише 26 квітня 2023 року, тобто вже після закриття підготовчого провадження у справі, за ОСОБА_4 було зареєстровано право власності на частки квартири, загальною площею 51,2 кв.м., житловою площею 18.7 кв.м., розташованої за адресою: АДРЕСА_1 . Ці обставини обумовлюють необхідність уточнення позовних вимог та зміну кола відповідачів по даній справі. При цьому, представник позивача посилається на правові висновки Верховного Суду, викладені у постановах від 03.10.2019р. у справі № 902/271/18, від 16.02.2021р. у справі № 922/2115/19, в ухвалі від 22.06.2021р. у справі № 923/525/20, постанові від 16.12.2021р. у справі №910/7103/21, постанові від 14.03.2023 року.

Суд зауважує, що реалізація сторонами своїх прав та обов`язків обумовлена відповідними процесуальними строками, повернення до стадії підготовчого провадження, та не може бути зумовлена бажанням сторони використати надане законом право поза межами таких строків за відсутності об`єктивних обставин, та доказів в їх підтвердження, які підлягають дослідженню судом.

Законодавець у ч.3 ст. 49 ЦПК України чітко встановлює, що до закінчення підготовчого засідання позивач має право змінити предмет або підстави позову.

За даних обставин, суд зазначає, що ОСОБА_4 дійсно 26.04.2023 року, тобто після закриття підготовчого провадження у справі, зареєструвала право власності на частку квартири, загальною площею 51,2 кв.м., житловою площею 18.7 кв.м., розташованої за адресою: АДРЕСА_1 , на підставі рішення Суворовського районного суду м. Одеси від 12.02.2021 року по справі №523/12959/18, яке набрало законної сили згідно постанови Одеського апеляційного суду від 18.01.2022 року та постанови Верховного Суду від 07 грудня 2022 року.

В поданій заяві про зміну предмета позову, позивач змінює правовий статус ОСОБА_4 з третьої особи на відповідача, та додає другу нову позовну вимогу, за якою просить: відновити становище, яке існувало до порушення, шляхом повернення права власності на квартиру АДРЕСА_2 первісному власнику ОСОБА_2 .

Разом із тим, суд зауважує на тому, що про рішення Суворовського районного суду м. Одеси від 12.02.2021 року по справі №523/12959/18, яке набрало законної сили згідно постанови Одеського апеляційного суду від 18.01.2022 року та постанови Верховного Суду від 07 грудня 2022 року, позивач та його представник були обізнані, у тому числі і на стадії підготовчого провадження у справі.

Тому, виходячи з наданих суду представником позивача пояснень, судом не вбачаються перешкоди для їх звернення з такою заявою в межах підготовчого провадження. Представник позивача не обґрунтував поважність причин, за яких його позиція по справі змінюється наразі.В свою чергу, створення для позивача "особливих" умов за відсутності будь яких процесуальних виправдувань, ставить під загрозу принципи рівності, змагальності та пропорційності.

Крім того, суд зазначає, що під предметом позову розуміється певна матеріально-правова вимога позивача до відповідача, стосовно якої позивач просить прийняти судове рішення.

Підставу позову становлять обставини, якими позивач обґрунтовує свої вимоги щодо захисту права та охоронюваного законом інтересу.

Слід зауважити, що правові підстави позову це зазначена у позовній заяві нормативно-правова кваліфікація обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги.

Таким чином, позовом у процесуальному сенсі є звернення до суду з вимогою про захист своїх прав та інтересів, який складається із двох елементів: предмета і підстави позову. Предметом позову розуміється певна матеріально-правова вимога позивача до відповідача, стосовно якої позивач просить прийняти судове рішення. Підставу позову становлять обставини, якими позивач обґрунтовує свої вимоги щодо захисту права та охоронюваного законом інтересу.

Аналогічна правова позиція зазначена у постанові Об`єднаної палати Касаційного цивільного суду у складі Верховного Суду від 01 листопада 2021 року у справі № 405/3360/17 (провадження № 61-9545сво21).

Отже, зміна предмета позову означає зміну матеріальної вимоги, з якою позивач звернувся до відповідача, а зміна підстав позову це зміна обставин, на яких ґрунтується вимога позивача. Одночасна зміна і предмета, і підстав позову не допускається, оскільки у разі одночасної зміни предмета та підстав позову фактично виникає нова матеріально-правова вимога позивача, яка обґрунтовується іншими обставинами, що за своєю суттю є новим позовом.

Аналогічні висновки Верховного Суду щодо застосування частини 3 статті 46 ГПК України викладені у постанові Великої Палати Верховного Суду від 25.06.2019 у справі №924/1473/15 та у постанові Касаційного господарського суду у складі Верховного Суду від 15.10.2020 у справі № 922/2575/19.

Особа, яка звертається до суду з позовом, самостійно визначає у позовній заяві, яке її право чи охоронюваний законом інтерес порушено особою, до якої пред`явлено позов, та зазначає, які саме дії необхідно вчинити суду для відновлення порушеного права. Учасник справи розпоряджається своїми правами щодо предмета спору на власний розсуд.

Необхідність у зміні предмета позову може виникати тоді, коли початкові вимоги позивача не будуть забезпечувати чи не в повній мірі забезпечать позивачу захист його порушених прав та інтересів.

Заяву позивача про зміну предмета або підстав позову можна вважати новим позовом у разі, якщо в ній зазначена самостійна матеріально-правова вимога (або вимоги) та одночасно на її обґрунтування наведені інші обставини (фактичні підстави), які не були визначені позивачем первісною підставою позову та які у своїй сукупності дають особі право на звернення до суду з позовними вимогами.

Аналогічний правовий висновок викладений у постановах Верховного Суду від 22.07.2021 у справі № 910/18389/20 та від 10.11.2021 у справі № 916/1988/20.

Тому, суд розцінює заяву про зміну предмета позову як таку, що направлена на одночасну зміну предмета та підстав позову, тобто фактично заявлено нову матеріально-правову вимогу позивача.

З огляду на викладене, у задоволенні клопотання представника позивача ОСОБА_1 адвоката Руснак Т.О. про перехід на стадію підготовчого провадження слід відмовити, а позовну заяву ОСОБА_5 до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ТОВ «ІНТОБУД», ОСОБА_4 про визнання Додаткової угоди №2 до договору купівлі-продажу недійсною, відновлення становища яке існувало до порушення права повернути позивачу, відмовивши у її прийнятті.

Керуючись ст.ст. 2, 12, 13, 189-200, 260, 261, 263 ЦПК України, суд

ПОСТАНОВИВ:

У задоволенні клопотання представника позивача ОСОБА_1 адвоката Руснак Т.О. про перехід на стадію підготовчого провадження по цивільній справі № 523/3534/22 за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ТОВ «ІНТОБУД», третя особа яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору ОСОБА_4 , про визнання Додаткової угоди №2 до договору купівлі-продажу недійсною відмовити.

Позовну заяву ОСОБА_5 до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ТОВ «ІНТОБУД», ОСОБА_4 про визнання Додаткової угоди №2 до договору купівлі-продажу недійсною, відновлення становища яке існувало до порушення права повернути позивачу, відмовивши у її прийнятті.

Ухвала набирає законної сили з моменту її проголошення.

Ухвала оскарженню не підлягає в частині відмови у задоволенні клопотання про перехід на стадію підготовчого провадження по цивільній справі №523/3534/22. Заперечення на ухвалу, що не підлягають оскарженню окремо від рішення суду, включаються до апеляційної скарги на рішення суду.

Ухвала суду в іншій частині може бути оскаржена до Одеського апеляційного суду шляхом подачі апеляційної скарги в 15-денний строк з дня складання повного тексту ухвали.

Повний текст ухвали суду складений 22.07.2023 року.

Суддя: К.О. Далеко