Справа № 185/4832/23
Провадження № 2/185/2025/23
Р І Ш Е Н Н Я

іменем України

15 серпня 2023 року Павлоградський міськрайонний суд Дніпропетровської області у складі головуючого судді Болдирєвої У.М.

з участю секретаря судового засідання Бублик А.В.

розглянувши в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін цивільну справу за позовом ОСОБА_1 , яка діє від свого імені від імені малолітньої дитини ОСОБА_2 до ОСОБА_3 , третя особа орган опіки та піклування в особі Виконавчого комітету Павлоградської міської ради про усунення перешкод у користуванні квартирою та вселення,

В С Т А Н О В И В:

07 квітня 2023 року ОСОБА_1 через свого представника адвоката Шчекіч Інну Вікторівну звернулась з позовом до ОСОБА_3 про усунення перешкод у користуванні квартирою та вселення.

Позивачка посилається на те, що вона перебувала у зареєстрованому шлюбі з відповідачем, від шлюбу є малолітня дитина ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_1 .

Позивачка разом з дитиною зареєстрована у квартирі за адресою АДРЕСА_1 . Ця квартира належить на праві спільної часткової власності відповідачу ОСОБА_3 та його малолітньому сину ОСОБА_2 .

Позивачка зазначає, що незважаючи на розірвання шлюбу зі співвласником квартири ОСОБА_3 вона має право користуватися квартирою як матір іншого співвласника ОСОБА_2 . Проте відповідач чинить перешкоди у користуванні квартирою позивачці та дитині, змінив замок і не надає ключі від вхідної двері.

Позивачка просить:

-усунути ОСОБА_1 та малолітньому ОСОБА_2 перешкоди у користуванні квартирою АДРЕСА_2 ,

-вселити ОСОБА_1 та малолітнього ОСОБА_2 у зазначену квартиру,

-зобов`язати ОСОБА_3 не чинити перешкод ОСОБА_1 та малолітньому ОСОБА_2 у користуванні квартирою АДРЕСА_2 та надати ОСОБА_1 ключі від вхідної двері зазначеної квартири.

Ухвалою від 14 квітня 2023 року залучено до участі у справі як третю особу, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору, орган опіки та піклування в особі Виконавчого комітету Павлоградської міської ради.

Відповідач ознайомився з матеріалами справи 13 червня 2023 року, відзиву не позов не подав.

З матеріалів справи видно, що ОСОБА_1 та ОСОБА_3 перебували у зареєстрованому шлюбі і є батьками малолітньої дитини ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_1 . На теперішній час шлюб між сторонами розірвано.

Після розірвання шлюбу малолітній ОСОБА_2 проживає разом з матір`ю ОСОБА_1 , ця обставина не заперечується сторонами. У позовній заяві зазначена адреса фактичного проживання позивачки та дитини АДРЕСА_3 .

Згідно свідоцтва про право власності на житло, виданого 11 липня 2013 року Відділом по обліку комунального майна та житлової площі, квартира за адресою АДРЕСА_1 належить на праві спільної часткової власності ОСОБА_3 та ОСОБА_2 . Розмір частки кожного співвласника складає 1/2. Номер запису про право власності у державному реєстрі 2190701. (а.с.8-9)

Згідно з паспортними даними місце проживання ОСОБА_1 зареєстроване за адресою АДРЕСА_1 . (а.с.6-7)

Постановою Дніпровського апеляційного суду від 07 грудня 2022 року у справі № 185/4006/21 відмовлено у задоволенні позовних вимог ОСОБА_3 до ОСОБА_1 про визнання особи такою, що втратила право користування житловим приміщенням квартирою за адресою АДРЕСА_1 . (а.с.30-31)

Тобто позивачка не втратила право користування житловим приміщенням за адресою своєї реєстрації.

Довідкою про реєстрацію та склад сім`ї від 05 квітня 2023 року підтверджується, що за адресою АДРЕСА_1 зареєстровані троє осіб: ОСОБА_1 , її син ОСОБА_2 та колишній чоловік ОСОБА_3 . (а.с.38)

ОСОБА_1 неодноразово зверталась до поліції з заявами про те, що ОСОБА_3 чинить перешкоди малолітньому сину ОСОБА_2 у користуванні зазначеною квартирою.

Так у письмовому поясненні ОСОБА_1 , відібраному 29 вересня 2022 року інспектором ВРПП Павлоградського РВП ГУНП в Дніпропетровській області, вказано, що з початку квітня 2021 року ОСОБА_3 не допускає малолітнього сина ОСОБА_2 до користування квартирою за адресою АДРЕСА_1 . (а.с.10)

Талоном-повідомленням єдиного обліку № 11524 підтверджується, що 18 травня 2021 року о 12:51 годині за адресою АДРЕСА_1 ОСОБА_3 не відчиняв двері дружині ОСОБА_1 , яка прийшла разом з дитиною, не давав забрати свої речі. (а.с.13)

ОСОБА_1 неодноразово зверталася до поліції, а саме: 25 квітня 2021 року, 28 квітня 2021 року, 29 квітня 2021 року, 29 червня 2019 року 27 січня 2023 року, 31 січня 2023 року, повідомляла про те, що ОСОБА_3 не пускає її з дитиною до квартири за адресою АДРЕСА_1 (а.с.14-20)

Талоном-повідомленням єдиного обліку № 12667 підтверджується, що 25 червня 2022 року о 10:20 годині ОСОБА_1 прийшла до квартири, де зареєстроване її місце проживання, за адресою АДРЕСА_1 і виявила, що колишній чоловік ОСОБА_3 змінив замки та вхідні двері, і тому малолітній син заявниці ОСОБА_2 , який є співвласником квартири, не має до неї доступу. (а.с.12)

Таким чином матеріалами справи підтверджується факт перешкоджання відповідача у користуванні квартирою колишній дружині ОСОБА_1 , яка зареєстрована у квартирі, та малолітньому сину ОСОБА_2 , який також зареєстрований у квартирі і крім того є її співвласником.

За змістом статей 317, 319, 321, 358, 391 Цивільного кодексу України, власникові належать права володіння, користування та розпоряджання своїм майном. На зміст права власності не впливають місце проживання власника та місцезнаходження майна. Власник володіє, користується, розпоряджається своїм майном на власний розсуд. Право власності є непорушним, ніхто не може бути протиправно позбавлений цього права чи обмежений у його здійсненні. Право спільної часткової власності здійснюється співвласниками за їхньою згодою. Власник майна має право вимагати усунення перешкод у здійсненні ним права користування та розпоряджання своїм майном.

Як визначено частиною 1 статті 383 Цивільного кодексу України, власник житлового будинку, квартири має право використовувати помешкання для власного проживання, проживання членів своєї сім`ї, інших осіб і не має права використовувати його для промислового виробництва.

Згідно з положеннями статті 405 Цивільного кодексу України, члени сім`ї власника житла, які проживають разом з ним, мають право на користування цим житлом відповідно до закону. Житлове приміщення, яке вони мають право займати, визначається його власником. Член сім`ї власника житла втрачає право на користування цим житлом у разі відсутності члена сім`ї без поважних причин понад один рік, якщо інше не встановлено домовленістю між ним і власником житла або законом.

Також статтею 156 Житлового кодексу України визначається, що члени сім`ї власника жилого будинку (квартири), які проживають разом з ним у будинку (квартирі), що йому належить, користуються жилим приміщенням нарівні з власником будинку (квартири), якщо при їх вселенні не було іншої угоди про порядок користування цим приміщенням.

За згодою власника будинку (квартири) член його сім`ї вправі вселяти в займане ним жиле приміщення інших членів сім`ї. На вселення до батьків їх неповнолітніх дітей згоди власника не потрібно. До членів сім`ї власника будинку (квартири) належать особи, зазначені в частині другій статті 64 цього Кодексу (дружина, діти, батьки). Припинення сімейних відносин з власником будинку (квартири) не позбавляє їх права користування займаним приміщенням. У разі відсутності угоди між власником будинку (квартири) і колишнім членом його сім`ї про безоплатне користування жилим приміщенням до цих відносин застосовуються правила, встановлені статтею 162 цього Кодексу.

За змістом наведених положень закону право користування квартирою за адресою АДРЕСА_1 належить як її співвласнику малолітньому ОСОБА_2 , так і члену його сім`ї матері ОСОБА_1 . Відповідач чинить перешкоди позивачці та дитині у здійсненні цього права.

Тому порушене право позивачки та дитини підлягає поновленню, а саме слід усунути ОСОБА_1 та малолітньому ОСОБА_2 перешкоди у користуванні квартирою АДРЕСА_2 , вселити ОСОБА_1 та малолітнього ОСОБА_2 у зазначену квартиру, зобов`язати ОСОБА_3 не чинити перешкод ОСОБА_1 та малолітньому ОСОБА_2 у користуванні квартирою АДРЕСА_2 та надати ОСОБА_1 ключі від вхідної двері зазначеної квартири.

Як визначено частиною 1 статті 141 ЦПК України, судовий збір покладається на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог.

При зверненні до суду позивачкою сплачений судовий збір відповідно до обсягу заявлених вимог (позов немайнового характеру) у розмірі 1073 грн 60 коп що підтверджується квитанцією № від 06 квітня 2023 року (а.с.1).

Судові витрати на сплату судового збору підлягають стягненню з відповідача на користь позивачки пропорційно до розміру задоволених позовних вимог у сумі 1073 грн 60 коп.

Згідно з частиною 2 статті 141 ЦПК України, інші судові витрати, пов`язані з розглядом справи, покладаються у разі задоволення позову - на відповідача.

До витрат, пов`язаних з розглядом справи відносяться зокрема витрати на професійну правничу допомогу.

Відповідно до положень статті 137 ЦПК України, розмір витрат на правничу допомогу адвоката, в тому числі гонорару адвоката за представництво в суді та іншу правничу допомогу, пов`язану зі справою, включаючи підготовку до її розгляду, збір доказів тощо, а також вартість послуг помічника адвоката визначаються згідно з умовами договору про надання правничої допомоги та на підставі відповідних доказів щодо обсягу наданих послуг і виконаних робіт та їх вартості, що сплачена або підлягає сплаті відповідною стороною або третьою особою.

Для визначення розміру витрат на правничу допомогу з метою розподілу судових витрат учасник справи подає детальний опис робіт (наданих послуг), виконаних адвокатом, та здійснених ним витрат, необхідних для надання правничої допомоги.

Розмір витрат на оплату послуг адвоката має бути співмірним із:

1) складністю справи та виконаних адвокатом робіт (наданих послуг);

2) часом, витраченим адвокатом на виконання відповідних робіт (надання послуг);

3) обсягом наданих адвокатом послуг та виконаних робіт;

4) ціною позову та (або) значенням справи для сторони, в тому числі впливом вирішення справи на репутацію сторони або публічним інтересом до справи.

У разі недотримання вимог частини четвертої цієї статті суд може, за клопотанням іншої сторони, зменшити розмір витрат на правничу допомогу, які підлягають розподілу між сторонами.

Обов`язок доведення неспівмірності витрат покладається на сторону, яка заявляє клопотання про зменшення витрат на оплату правничої допомоги адвоката, які підлягають розподілу між сторонами.

На підтвердження здійснених витрат на професійну правничу допомогу позивачкою надано копію договору № 277 від 22 вересня 2022 року про надання правової допомоги, укладеного між адвокатом Шчекіч Інною Вікторівною та клієнтом ОСОБА_1 . (а.с.34)

Також позивачкою надано акт здачі-приймання виконаних робіт/наданих послуг №1 до договору про надання правової допомоги № 277 від 22 вересня 2022 року, за змістом якого адвокатом надано клієнту послугу, передбачену пунктом 1.2 договору, а саме: надано усну консультацію з приводу предмета та підстав позову, складено позовну заяву до ОСОБА_3 про усунення перешкод у користуванні квартирою та вселення, зібрано докази по справі, загальна вартість наданих адвокатом послуг складає 2700 грн. (а.с.36)

Квитанцією до прибуткового касового ордера № 97 від 06 квітня 2023 року підтверджується здійснення позивачкою оплати отриманих послуг за договором про надання правової допомоги. (а.с.37)

Детальний опис робіт (наданих послуг), виконаних адвокатом, міститься у наданому позивачкою попередньому (орієнтовному) розрахунку судових витрат. (а.с.35)

Зазначений розмір витрат на оплату послуг адвоката є співмірним зі складністю справи та обсягом наданих адвокатом послуг (виконаних робіт). Відповідачем не доведено неспівмірності цих витрат.

На підставі викладеного судові витрати на професійну правничу допомогу підлягають стягненню з відповідача на користь позивачки у розмірі 2700 грн.

Керуючись статтями 264-265 ЦПК України, суд

В И Р І Ш И В:

Задовольнити повністю позов ОСОБА_1 , яка діє від свого імені від імені малолітньої дитини ОСОБА_2 .

Усунути ОСОБА_1 та малолітньому ОСОБА_2 перешкоди у користуванні квартирою АДРЕСА_2 .

Вселити ОСОБА_1 та малолітнього ОСОБА_2 у квартиру АДРЕСА_2 .

Зобов`язати ОСОБА_3 не чинити перешкод ОСОБА_1 та малолітньому ОСОБА_2 у користуванні квартирою АДРЕСА_2 .

Зобов`язати ОСОБА_3 надати ОСОБА_1 ключі від вхідної двері квартири АДРЕСА_2 .

Стягнути з ОСОБА_3 на користь ОСОБА_1 судові витрати на сплату судового збору у розмірі 1073 (тисяча сімдесят три) грн 60 коп.

Стягнути з ОСОБА_3 на користь ОСОБА_1 судові витрати на професійну правничу допомогу у розмірі 2700 (дві тисячі сімсот) грн.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

Апеляційна скарга на рішення суду подається до Дніпровського апеляційного суду протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

Учасник справи, якому повне рішення суду не було вручено в день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.

Учасники справи:

- ОСОБА_1 , адреса реєстрації: АДРЕСА_1 , фактична адреса: АДРЕСА_3 , РНОКПП НОМЕР_1 ,

- ОСОБА_3 , АДРЕСА_1 , РНОКПП НОМЕР_2 ,

- Орган опіки та піклування в особі Виконавчого комітету Павлоградської міської ради, Дніпропетровська область, місто Павлоград, вулиця Соборна, будинок 95, .

Суддя У.М. Болдирєва