КИЇВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
Провадження № 22-з/824/360/2023 Доповідач у суді ІІ інстанції Ігнатченко Н.В.
У Х В А Л А

17 березня 2023 року м. Київ

Київський апеляційний суд у складі колегії суддів судової палати з розгляду цивільних справ: судді-доповідача - Ігнатченко Н.В., суддів: Мережко М.В., Савченка С.І., вирішуючи питання про прийняття до розгляду заяви представника ОСОБА_1 - ОСОБА_2 про виправлення описки в постанові Київського апеляційного суду від 26 січня 2023 року у справі за позовом ОСОБА_1 до товариства з обмеженою відповідальністю «Технобудсервіс 2006» про стягнення заробітної плати,

в с т а н о в и в:

У жовтні 2020 року ОСОБА_1 звернувся до суду з позовом до товариства з обмеженою відповідальністю «Технобудсервіс 2006» (далі - ТОВ «Технобудсервіс 2006»), в якому просив стягнути з відповідача на його користь заборгованість із заробітної плати за весь період з 14 травня 2019 року по 16 жовтня 2020 року у зв`язку з його звільненням 16 жовтня 2020 року за власним бажанням на підставі пункту 4 статті 36 (частини третьої статті 38) КЗпП України.

Рішенням Дніпровського районного суду м. Києва від 1 серпня 2022 року у задоволенні позову відмовлено. Стягнуто з ОСОБА_1 на користь ТОВ «Технобудсервіс 2006» судові витрати на професійну правничу допомогу адвоката у розмірі 15 000,00 грн.

Постановою Київського апеляційного суду від 26 січня 2023 року апеляційну скаргу ОСОБА_1 залишено без задоволення, а рішення Дніпровського районного суду м. Києва від 1 серпня 2022 року - без змін. Стягнуто з ОСОБА_1 на користь ТОВ «Технобудсервіс 2006» витрати на професійну правничу допомогу, понесені у зв`язку з переглядом справи в суді апеляційної інстанції, у розмірі 10 000,00 грн.

Ухвалою Верховного Суду від 21 лютого 2023 року у відкритті касаційного провадження за касаційною скаргою ОСОБА_1 на рішення Дніпровського районного суду м. Києва від 1 серпня 2022 року та постанову Київського апеляційного суду від 26 січня 2023 року відмовлено.

1 березня 2023 року на електронну адресу апеляційного суду надійшла заява представника позивача - ОСОБА_2 , підписана його електронно-цифровим підписом, про виправлення описки в постанові Київського апеляційного суду від 26 січня 2023 року.

Витребувані у Дніпровського районного суду м. Києва матеріали цивільної справи № 755/15473/20 надійшли до Київського апеляційного суду 15 березня 2023 року.

Дослідивши матеріали справи та перевіривши зміст поданої заяви про виправлення описки (помилки) у судовому рішенні, колегія суддів вважає, що вона підлягає поверненню без розгляду виходячи з такого.

Частиною другою статті 381 ЦПК України передбачено, що процедурні питання, пов`язані з рухом справи, клопотання та заяви учасників справи, питання про відкладення розгляду справи, оголошення перерви, зупинення провадження у справі, а також в інших випадках, передбачених цим Кодексом, вирішуються судом апеляційної інстанції шляхом постановлення ухвал в порядку, визначеному цим Кодексом для постановлення ухвал суду першої інстанції.

Відповідно до частини першої статті 269 ЦК України суд може з власної ініціативи або за заявою учасників справи виправити допущені в рішенні чи ухвалі описки чи арифметичні помилки.

Описка - це зроблена судом механічна (мимовільна, випадкова) граматична помилка в рішенні, яка допущена під час його письмово-вербального викладу (помилка у правописі, у розділових знаках тощо). Виправленню підлягають лише ті описки, які мають істотний характер. До таких належать написання прізвищ та імен, адрес, зазначення дат та строків тощо. Суд не має права змінювати зміст судового рішення, він лише усуває такі неточності, які впливають на можливість реалізації судового рішення чи його правосудність.

Загальні вимоги до форми та змісту письмової заяви, клопотання, заперечення установлені в статті 183 ЦПК України.

Відповідно до частини другої статті 183 ЦПК України письмові заява, клопотання чи заперечення підписуються заявником чи його представником.

Згідно із частиною першою статті 58 ЦПК України сторона, третя особа, а також особа, якій законом надано право звертатися до суду в інтересах іншої особи, може брати участь у судовому процесі особисто (самопредставництво) та (або) через представника.

Відповідно до частин першої, другої статті 60 ЦПК України представником у суді може бути адвокат або законний представник. Під час розгляду спорів, що виникають з трудових відносин, а також справ у малозначних спорах (малозначні справи) представником може бути особа, яка досягла вісімнадцяти років, має цивільну процесуальну дієздатність, за винятком осіб, визначених у статті 61 цього Кодексу.

Таким чином, у цивільному процесуальному законі передбачені випадки, в яких представником у суді, окрім адвоката чи законного представника, може бути інша особа, яка має відповідну цивільну процесуальну дієздатність, зокрема, це стосується у спорах, що виникають з трудових відносин.

За змістом статті 62 ЦПК України повноваження представників сторін та інших учасників справи мають бути підтверджені, зокрема, довіреністю фізичної або юридичної особи. Довіреність фізичної особи повинна бути посвідчена нотаріально або, у визначених законом випадках, іншою особою.

У разі подання представником до суду заяви, скарги, клопотання він додає довіреність або інший документ, що посвідчує його повноваження, якщо в справі немає підтвердження такого повноваження на момент подання відповідної заяви, скарги, клопотання (частина восьма статті 62 ЦПК України).

Частиною першою статті 237 ЦК України встановлено, що представництвом є правовідношення, в якому одна сторона (представник) зобов`язана або має право вчинити правочин від імені другої сторони, яку вона представляє.

Згідно із частиною першою, третьою статті 244 ЦК України представництво, яке ґрунтується на договорі, може здійснюватися за довіреністю. Довіреністю є письмовий документ, що видається однією особою іншій особі для представництва перед третіми особами. Довіреність на вчинення правочину представником може бути надана особою, яку представляють (довірителем), безпосередньо третій особі

Відповідно до положень статті 247 ЦК України строк довіреності встановлюється у довіреності. Якщо строк довіреності не встановлений, вона зберігає чинність до припинення її дії. Строк довіреності, виданої в порядку передоручення, не може перевищувати строку основної довіреності, на підставі якої вона видана.

Як вбачається з матеріалів справи, представник ОСОБА_2 представляв інтереси позивача ОСОБА_1 у справі за його апеляційною скаргою на рішення Дніпровського районного суду м. Києва від 1 серпня 2022 року у справі за позовом ОСОБА_1 до ТОВ «Технобудсервіс 2006» про стягнення заробітної плати на підставі нотаріально посвідченої довіреності від 4 листопада 2019 року за реєстровим № 1092.

У цій довіреності визначено, що вона видана на підставі усного договору доручення, укладеного між позивачем та його представником строком на три роки і дійсна до 4 листопада 2022 року з правом передоручення повноважень третім особам.

Наведене свідчить про те, що із заявою про виправлення описки у судовому рішенні звернулася особа, яка не має такого процесуального права в силу положень закону, оскільки представництво за довіреністю припинилося у зв`язку із закінчення строку дії цієї довіреності.

Матеріали справи не містять інших документів, які б підтверджували повноваження ОСОБА_2. діяти від імені та в інтересах ОСОБА_1 в суді апеляційної інстанції станом на 1 березня 2023 року.

Статтею 44 ЦПК України закріплено обов`язок особи, яка бере участь у справі, добросовісно здійснювати свої процесуальні права і виконувати процесуальні обов`язки.

Згідно з положеннями статті 12 ЦПК учасники справи мають рівні права щодо здійснення всіх процесуальних прав та обов`язків, передбачених законом. Кожна сторона несе ризик настання наслідків, пов`язаних із вчиненням чи не вчиненням нею процесуальних дій.

Відповідно до принципу диспозитивності цивільного судочинства, суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи (стаття 13 ЦПК України).

За приписами частини четвертої статті 183 ЦПК України суд, встановивши, що письмову заяву (клопотання, заперечення) подано без додержання вимог частини першої або другої цієї статті, повертає її заявнику без розгляду.

Оскільки заяву про виправлення описки у судовому рішенні надіслано засобами електронного зв`язку і підписано електронним підписом особи, яка не мала права її підписувати внаслідок неподання належного документу, що посвідчує його повноваження, як представника позивача у даній справі, то зазначену заяву необхідно повернути без розгляду.

Прецедентна практика Європейського суду з прав людини щодо застосування статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свободвизнає, що доступ до суду не є абсолютним і національним законодавством може обмежуватись, зокрема для дотримання правил судової процедури і це не є порушенням права на справедливий суд (рішення у справі «Станков проти Болгарії» від 12 липня 2007 року).

Керуючись статтями 60, 62, 183, 269, 381 ЦПК України, суд

у х в а л и в:

Заяву представника ОСОБА_1 - ОСОБА_2 про виправлення описки в постанові Київського апеляційного суду від 26 січня 2023 року у справі за позовом ОСОБА_1 до товариства з обмеженою відповідальністю «Технобудсервіс 2006» про стягнення заробітної плати повернути заявнику без розгляду.

Ухвала суду апеляційної інстанції набирає законної сили з дня її постановлення та оскарженню в касаційному порядку не підлягає.

Судді: Н.В. Ігнатченко

М.В. Мережко

С.І. Савченко