Справа №464/1043/23
пр № 2/464/682/23
УХВАЛА

04 травня 2023 року м. Львів Сихівський районний суд м. Львова

в складі: головуючої судді Сабари Л.В.,

секретаря судового засідання Андрушко Н.М.,

за участі: позивачів ОСОБА_1 , ОСОБА_2 ,

представника позивачів ОСОБА_3 ,

представника відповідача ОСОБА_4 ,

розглянувши у відкритому підготовчому засіданні в залі суду в м. Львові клопотання представника відповідача про закриття провадження у справі, клопотання представника позивачів про залучення співвідповідача в цивільній справі за позовом ОСОБА_1 , ОСОБА_5 , ОСОБА_2 до ОСОБА_6 , за участі третіх осіб Сихівської районної адміністрації Львівської міської ради, ОСОБА_7 , про визнання права на житло, усунення перешкод в користуванні квартирою,

встановив:

в провадженні Сихівського районного суду м. Львова перебуває цивільна справа за позовом ОСОБА_1 , ОСОБА_5 , ОСОБА_2 до відповідача ОСОБА_6 про визнання права на проживання у квартирі АДРЕСА_1 , зобов`язання не чинити перешкод у користуванні квартири АДРЕСА_1 .

Ухвалою суду від 28.02.2023 вказану позовну заяву прийнято до розгляду та відкрито провадження у справі за правилами загального позовного провадження.

01.05.2023 через канцелярію суду надійшло клопотання представника відповідача ОСОБА_6 ОСОБА_4 про закриття провадження у справі на підставі п. 2 ч. 1 ст. 255 ЦПК України. Клопотання обґрунтоване тим, що відповідач відчужила спірне майно, а саме квартири АДРЕСА_1 на підставі договору купівлі-продажу від 08.04.2023, відтак у вказаній справі відсутній предмет спору, а тому провадження у такій слід закрити.

03.05.2023 в підготовчому засіданні представник позивачів ОСОБА_1 , ОСОБА_5 , ОСОБА_2 ОСОБА_3 заявив клопотання про залучення до участі у справі співвідповідача, з урахуванням уточнення позовних вимог. В обґрунтування клопотання покликається на те, що після отримання клопотання відповідача про закриття провадження у справі, стороні позивача стало відомо про те, що спірне майно, а саме квартира АДРЕСА_1 , відчужена ОСОБА_6 на користь ОСОБА_8 , а тому останню слід залучити до участі у справі як співвідповідача.

В підготовчому засіданні представник позивачів ОСОБА_3 щодо клопотання сторони відповідача про закриття провадження у справі заперечив, оскільки перехід права власності щодо спірного майна не вирішує спору, який виник з приводу користування позивачами такого майна. Вважає, що відповідач і надалі створює перешкоди позивачам у користуванні квартирою АДРЕСА_1 . Додав, що відповідач ОСОБА_6 можливо продовжує проживати у квартирі АДРЕСА_1 , а тому продовжить чинити перешкоди позивачам в проживанні та користуванні вказаною квартирою. Зазначив, що остання фізично чинить перешкоди позивачам, не впускає їх до спірного житла, тощо. Одночасно, клопотання про залучення ОСОБА_8 як співвідповідача підтримав, пояснив суду, що оскільки остання є власником спірного майна, тому може чинити перешкоди позивачам у їхньому праві користування квартирою АДРЕСА_1 , а тому таку слід залучити до участі у справі та з урахуванням вказаного, прийняти уточнену позовну заяву до розгляду, яка містить позовні вимоги до кожного з відповідачів.

Позивачі ОСОБА_1 , ОСОБА_2 в судовому засіданні підтримали думку свого представника.

Представник відповідача ОСОБА_4 в судовому засіданні підтримала клопотання про закриття провадження у справі, оскільки вважає, так як відповідач вже не є власником квартири АДРЕСА_1 , а тому не може порушувати прав позивачів. При цьому, щодо клопотання сторони позивача про залучення співвідповідача заперечила, оскільки позивачами не наведено доказів того, що ОСОБА_9 порушує чи порушувала права позивачів щодо користування вищевказаною квартирою.

Треті особи Сихівська районна адміністрація Львівської міської ради, ОСОБА_7 в підготовче засідання не з`явилися, повідомлялися належним чином, причин неявки суду не повідомили.

Заслухавши пояснення учасників процесу, оглянувши матеріали клопотання про закриття провадження у справі, клопотання про залучення співвідповідача, оглянувши матеріали справи, суд приходить до наступного висновку.

Кожна особа має право в порядку, встановленому ЦПК України звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів.

Здійснюючи правосуддя, суд захищає права, свободи та інтереси фізичних осіб, права та інтереси юридичних осіб, державні та суспільні інтереси у спосіб, визначений законом або договором.

Відповідно до положень ст. 13 ЦПК України суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках.

Згідно з ч. 1 ст. 81 ЦПК України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом.

Статтею 255 ЦПК України встановлено підстави для закриття провадження у справі.

Так, п. 2 ч. 1 ст. 255 ЦПК України передбачено, що суд своєю ухвалою закриває провадження у справі, якщо відсутній предмет спору.

Встановлено, що позивачі звернулися до відповідача з вимогами про визнання права на проживання в квартирі АДРЕСА_1 , зобов`язання не чинити перешкоди в проживанні та користуванні квартирою АДРЕСА_1 , що належить відповідачу ОСОБА_6 на праві власності.

При цьому, як випливає із мотивів позовної заяви, відповідач ОСОБА_6 , як власник квартири АДРЕСА_1 , порушила права позивачів на житло, виселивши їх із вищевказаної квартири, шляхом зняття з реєстраційного обліку, що відбулося до подачі позову до суду, а саме 24.02.2023.

З цього слідує, що позивачі в межах вказаного спору зобов`язані довести, що мають законне право на проживання у квартирі АДРЕСА_1 , а відповідач порушує таке право, вчиняючи дії, що перешкоджають останнім користуватися квартирою та проживати у ній.

Підготовче засідання у вказаній справі не закрито.

Верховний Суд у постанові від 14 липня 2021 року в справі № 161/2823/19 (провадження № 61-6515св20) прийшов до переконання, що позов - це звернена через суд до відповідача матеріально-правова вимога про поновлення порушеного чи оспорюваного права або охоронюваного законом інтересу, який здійснюється в певній, визначеній законом процесуальній формі, основними елементами котрого являються предмет і підстава. Предметом позову є матеріально-правова вимога позивача до відповідача, стосовно якої він просить постановити судове рішення. Вона опосередковується спірними правовідносинами - суб`єктивним правом і обов`язком відповідача. Підставу позову складають обставини, якими позивач обґрунтовує свої вимоги. Звертаючись до суду, позивач самостійно визначає у позовній заяві, яке його право чи охоронюваний законом інтерес порушено особою, до якої пред`явлено позов, та зазначає, які саме дії необхідно вчинити суду для відновлення порушеного права. У свою чергу, суд має перевірити доводи, на яких ґрунтуються позовні вимоги, в тому числі щодо матеріально-правового інтересу у спірних відносинах. Оцінка предмету заявленого позову, а відтак наявності підстав для захисту порушеного права позивача, про яке ним зазначається в позовній заяві, здійснюється судом, на розгляд якого передано спір, крізь призму оцінки спірних правовідносин та обставин (юридичних фактів), якими позивач обґрунтовує заявлені вимоги.

З цього слідує, що оцінка предмету та підставності заявленого позову здійснюється судом за результатами його розгляду по суті.

При цьому, суд, при вирішенні питання щодо закриття провадження, також погоджується з позицією Об`єднаної палати Касаційного цивільного суду Верховного Суду від 20.09.2021 викладеною у справі №638/3792/20.

Зокрема, Цивільним процесуальним законом чітко розмежовано підготовче провадження із проведенням підготовчого засідання, його особливості, строки проведення (Глава 3 Розділу III «Позовне провадження») та розгляд справи по суті із проведенням судового засідання (Глава 3 вказаного розділу).

Статтею 196 ЦПК України передбачено, що для виконання завдання підготовчого провадження в кожній судовій справі, яка розглядається за правилами загального позовного провадження, проводиться підготовче засідання.

Положеннями статті 189 ЦПК України визначено, що завданнями підготовчого провадження є: остаточне визначення предмета спору та характеру спірних правовідносин, позовних вимог та складу учасників судового процесу; з`ясування заперечень проти позовних вимог; визначення обставин справи, які підлягають встановленню, та зібрання відповідних доказів; вирішення відводів; визначення порядку розгляду справи; вчинення інших дій з метою забезпечення правильного, своєчасного і безперешкодного розгляду справи по суті.

Таким чином, підготовче судове провадження - це стадiя судового прoцесу, в якій з`ясовується предмет спoру, позoвні вимoги, заперечення на позoвні вимoги, склад учасників судовoго процесу, вирішення відводів, xарактер спірних правовідносин та інших дій, які будуть слугувати для правильного і безперешкoдного розгляду справи пo суті, іншими словами, це важлива складова судочинства, що спрямована на створення умов для правильного, безперешкодного та своєчасного розгляду справи по суті.

Підготовче провадження починається відкриттям провадження у справі і закінчується закриттям підготовчого засідання.

Підготовче засідання є формою підготовчого провадження, яка полягає у вчиненні судом та учасниками судового процесу відповідних процесуальних дій.

Підстави для закриття провадження у справі визначені у статті 255 ЦПК України.

Закриття провадження у справі - це форма закінчення розгляду цивільної справи без прийняття судового рішення у зв`язку з виявленням після порушення провадження у справі обставин, з якими закон пов`язує неможливість судового розгляду справи.

Пунктом 2 частини першої статті 255 ЦПК України встановлено, що суд закриває провадження у справі, якщо відсутній предмет спору, що має тлумачитися широко, виходячи з підходу Європейського суду з прав людини до тлумачення поняття «спір про право» (пункт 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод), що можливо лише в судовому засіданні, а не при проведенні підготовчого судового засідання, оскільки згідно зі статтею 200 ЦПК України, а саме її частиною четвертою, закриття провадження можливо на цій стадії процесу з двох підстав, це: відмова від позову, визнання позову та укладення мирової угоди, визначених статтями 206, 207 ЦПК України.

Беручи до уваги, що позивачами не подавалися клопотання про відмову від позову, відповідачем про визнання позову, на розгляд суду мирова угода сторонами не подавалася, а в підготовчому судовому засіданні не представляється можливим дослідити докази надані позивачем на підтвердження доводів викладених у позовній заяві з приводу наявності в них права на житло у спірній квартирі, що порушувалося відповідачем на момент звернення з позовом до суду, у зв`язку із чим суд прийшов до переконання у відсутності підстав для прийняття рішення про закриття провадження у справі.

Крім того, вирішуючи клопотання представника позивача, суд зважує на наступне.

Положеннями статті 51 ЦПК України суд першої інстанції має право за клопотанням позивача до закінчення підготовчого провадження, а у разі розгляду справи за правилами спрощеного позовного провадження - до початку першого судового засідання залучити до участі у ній співвідповідача.

Якщо позов подано не до тієї особи, яка повинна відповідати за позовом, суд до закінчення підготовчого провадження, а у разі розгляду справи за правилами спрощеного позовного провадження - до початку першого судового засідання за клопотанням позивача замінює первісного відповідача належним відповідачем, не закриваючи провадження у справі.

Відповідачем є та процесуальна особа, яка на думку позивача, своєю діяльністю (діями або бездіяльністю) порушила його права та до якої позивач направляє свої позовні вимоги (свій позов) звернувшись при цьому до органу суду.

Однак, як вбачається з клопотання про залучення співвідповідача ОСОБА_8 , представником позивачів не наведено жодних даних про те, що остання своїми діями або бездіяльністю порушила права позивачів на житло у квартири АДРЕСА_1 .

Як зазначалося вище, згідно ст. 4 ЦПК України кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів.

Одночасно ч.1 ст. 15 ЦК України встановлено, що кожна особа має право на захист свого цивільного права у разі його порушення, невизнання або оспорювання.

З огляду на це, суд критично розцінює доводи представника позивача, надані в судовому засідання, що ОСОБА_8 ставши власником спірної квартири, може в майбутньому чинити перешкоди позивачам у реалізації прав на житло.

Беручи до уваги, що не надано доказів на підтвердження того, що новий власник спірного майна ОСОБА_8 своєю поведінкою, діями чи бездіяльністю порушує права позивачів на житло чи право на користування таким, а залучення співвідповідачем є правом суду, а не обов`язком, тому суд приходить до переконання, про відсутність підстав для задоволення клопотання представника позивача..

Керуючись ст. ст. 4, 13, 81, 51, 200, 255, 258, 260, 261, 353 ЦПК України, суд, -

постановив:

у задоволенні клопотання представника відповідача ОСОБА_6 ОСОБА_4 про закриття провадження у справі у звязку з відсутністю предмету спору відмовити.

У задоволенні клопотання представника позивачів ОСОБА_1 , ОСОБА_5 , ОСОБА_2 ОСОБА_3 про залучення до участі у справі співвідповідача ОСОБА_8 , зареєстровану за адресою: АДРЕСА_2 , РНОКПП НОМЕР_1 відмовити.

Ухвала набирає законної сили негайно після її проголошення та оскарженню не підлягає.

Заперечення на ухвали, що не підлягають оскарженню окремо від рішення суду, включаються до апеляційної скарги на рішення суду.

Повна ухвала суду складена та підписана суддею 08 травня 2023 року.

Головуюча Сабара Л.В.