Справа № 161/220/23
Провадження № 2/161/1097/23
ЛУЦЬКИЙ МІСЬКРАЙОННИЙ СУД ВОЛИНСЬКОЇ ОБЛАСТІ
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

(заочне)

08 лютого 2023 року Луцький міськрайонний суд Волинської області

в складі:

головуючого судді Рудської С.М.

при секретарі Коржик Н.В.

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в місті Луцьку цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу,

В С Т А Н О В И В:

03.01.2023 року позивачка ОСОБА_1 звернулася до суду з вищевказаною позовною заявою на обґрунтування якої зазначила, що з 20.07.2012 року вона перебуває в зареєстрованому шлюбі із ОСОБА_2 , за час якого у них народилося двоє спільних дітей сини ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 та ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_2 . Подружні стосунки з чоловіком не склалися через різні погляди на шлюб та сімейне життя. Між ними виникло байдуже ставлення до побудови спільного майбутнього, спільних інтересів у неї з відповідачем немає. На даний час шлюбні відносини між ними фактично припинені, спільні побут та господарство не ведеться. Вважає, що подальше спільне життя та збереження шлюбу є неможливим, а їх шлюб з відповідачем існує суто формально. Просить суд шлюб між нею та ОСОБА_2 , зареєстрований 20.07.2012 року Виконавчим комітетом Угринівської сільської ради Горохівського р-ну Волинської обл. за актовим записом № 3, розірвати.

До початку судового засідання від позивачки надійшла заява з проханням розгляд справи проводити без її участі (а.с. 28-29).

Відповідач в судове засідання не з`явився, причини неявки суду не повідомив, про день, час, місце розгляду справи повідомлявся своєчасно та належним чином, про що свідчить відповідна довідка про доставку йому електронної судової повістки (а.с. 26), клопотання про відкладення розгляду справи, відзив на позовну заяву від нього на адресу суду не надходили.

Статтею 280 ЦПК України закріплена можливість ухвалення заочного рішення на підставі наявних у справі доказів, у разі належним чином повідомленого відповідача про дату, час та місце судового засідання.

Враховуючи вищезазначені обставини, суд вважає провести заочний розгляд справи на підставі наявних у ній матеріалів.

Відповідно до вимог ч. 2 ст. 247 ЦПК України у разі неявки в судове засідання всіх учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.

Дослідивши письмові докази по справі, суд приходить до наступного.

Судом встановлено, що 20.07.2012 року між ОСОБА_2 та ОСОБА_5 було укладено шлюб, який зареєстровано Виконавчим комітетом Угринівської сільської ради Горохівського р-ну Волинської обл. за актовим записом № 3, про що видано свідоцтво про шлюб серії НОМЕР_1 (а.с. 7).

За час шлюбу в сторін народилося двоє спільних дітей сини ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 та ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_2 . Про дану обставину свідчать відповідні свідоцтва про народження серії НОМЕР_2 та серії НОМЕР_3 (а.с. 14-15).

Відповідно до ч. 1 ст. 24 СК України, шлюб ґрунтується на вільній згоді жінки та чоловіка. Примушування жінки та чоловіка до шлюбу не допускається.

Згідно зі змістом ст. 55 СК України, дружина та чоловік зобов`язані спільно піклуватися про побудову сімейних відносин між собою та іншими членами сім`ї на почуттях взаємної любові, поваги, дружби, взаємодопомоги. Чоловік зобов`язаний утверджувати в сім`ї повагу до матері. Дружина зобов`язана утверджувати в сім`ї повагу до батька. Дружина та чоловік відповідальні один перед одним, перед іншими членами сім`ї за свою поведінку в ній.

Як вбачається зі змісту ч. 3 та ч. 4 ст. 56 СК України, кожен з подружжя має право припинити шлюбні відносини. Примушування до припинення шлюбних відносин, примушування до їх збереження, є порушенням права дружини, чоловіка на свободу та особисту недоторканість і може мати наслідки, встановлені законом.

Згідно із ст. 111 СК України суд вживає заходів щодо примирення подружжя, якщо це не суперечить моральним засадам суспільства.

Закон не визначає, які саме заходи можуть застосовуватися судом для примирення подружжя, і це не випадково, оскільки такі питання можуть вирішуватися виключно у процесі розгляду конкретної справи. Важливою особливістю справ про розірвання шлюбу є те, що суд з урахуванням усіх фактичних обставин може відкласти розгляд справи та призначити подружжю строк для примирення.

Системний аналіз норм СК України вказує на те, що шлюб може бути розірвано в судовому порядку лише за умови, якщо встановлено, що подальше спільне життя подружжя, збереження шлюбу суперечитиме інтересам одного з них чи інтересам їх дітей.

З цією метою суди повинні уникати формалізму при вирішенні позовів про розірвання шлюбу, повно та всебічно з`ясовувати фактичні взаємини подружжя, дійсні причини позову про розірвання шлюбу, враховувати наявність малолітньої дитини, дитини-інваліда та інші обставини життя подружжя, забезпечувати участь у судовому засіданні, як правило, обох сторін, вживати заходів до примирення подружжя.

Отже, надання строку для примирення є виключно правом суду, а не його обов`язком.

До такого правового висновку прийшов Верховний суд України у своїй постанові від 30.05.2019 року при розгляді цивільної справи № 442/6319/16-ц.

Разом з тим, як слідує зі змісту позовної заяви, ОСОБА_1 наполягає на розірванні шлюбу, укладеного з відповідачем та переконана в неможливості їх примирення в подальшому, а тому примушування позивачки до його збереження є порушенням її права на свободу та особисту недоторканість.

Судом встановлено, що сторони припинили шлюбно-сімейні стосунки через втрату взаєморозуміння та різні погляди на шлюб і сімейне життя.

На даний час шлюбні відносини між сторонами фактично припинені, спільне господарство не ведеться, у кожного з них окремі бюджети.

За таких обставин суд вважає, що подальше спільне життя сторін є неможливим, збереження шлюбу суперечить інтересам сторін, а тому шлюб підлягає розірванню.

Відповідно до ст. 113 СК України особа, яка змінила своє прізвище у зв`язку з реєстрацією шлюбу, має право після розірвання шлюбу надалі іменуватися цим прізвищем або відновити своє дошлюбне прізвище.

Після розірвання шлюбу позивачка бажає залишити за собою прізвище « ОСОБА_8 », про що вона зазначила у своєму клопотанні від 03.02.2023 року (а.с. 31-33).

Враховуючи викладене, суд приходить до висновку про задоволення позовних вимог ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу.

Згідно ч. 1, п. 1 ч. 2 ст. 141 ЦПК України судовий збір покладається на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог. Інші судові витрати, пов`язані з розглядом справи, у разі задоволення позову, покладаються на відповідача.

Із наведеного слідує, що з відповідача ОСОБА_2 на користь позивачки ОСОБА_1 підлягають стягненню судові витрати по справі, а саме: судовий збір в розмірі 992,40 грн.

На підставі ст.ст. 24, 56, 110, 112, 113 СК України, керуючись ст.ст. 10, 12, 27, 77-81, 141, 247, 263-265, 280 ЦПК України, суд, -

В И Р І Ш И В:

Позовні вимоги ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу задовольнити.

Шлюб між ОСОБА_2 та ОСОБА_9 , зареєстрований 20 липня 2012 року Виконавчим комітетом Угринівської сільської ради Горохівського району Волинської області за актовим записом № 3, розірвати.

Після розірвання шлюбу позивачці ОСОБА_1 залишити прізвище « ОСОБА_8 ».

Стягнути із ОСОБА_2 на користь ОСОБА_1 понесені нею судові витрати по сплаті судового збору в сумі 992 (дев`ятсот дев`яносто дві) грн. 40 коп.

Заочне рішення може бути переглянуте судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача. Заяву про перегляд заочного рішення може бути подано протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Учасник справи, якому повне заочне рішення суду не було вручене у день його проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на подання заяви про його перегляд - якщо така заява подана протягом двадцяти днів з дня вручення йому повного заочного рішення суду.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Апеляційна скарга на рішення суду подається безпосередньо до Волинського апеляційного суду протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Учасник справи, якому повне рішення суду не були вручені у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.

Позивач: ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , адреса місця проживання: АДРЕСА_1 , РНОКПП: НОМЕР_4 .

Відповідач: ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_4 , адреса місця реєстрації: Волинська обл., Горохівський р-н, с. Угринів. , РНОКПП: НОМЕР_5 .

Повний текст рішення складений 09 лютого 2023 року.

Суддя Луцького міськрайонного

суду Волинської області С.М. Рудська