БОРЗНЯНСЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД
ЧЕРНІГІВСЬКОЇ ОБЛАСТІ
Справа №730/171/23
Провадження № 2/730/68/2023
У Х В А Л А

"10" квітня 2023 р. м.Борзна

Борзнянський районний суд Чернігівської області в складі:

головуючого судді Ріхтера В.В.,

з участю секретаря судового засідання Магомедової О.В.,

позивача ОСОБА_1 (в режимі відеоконференції),

представника позивача - адвоката Приходько І.А. (в режимі відеоконференції),

розглянувши у відкритому підготовчому судовому засіданні в залі суду м. Борзни питання про прийняття до розгляду заяви позивача про збільшення позовних вимог в межах розгляду цивільної справи за позовом ОСОБА_1 до Крутівської сільської ради Ніжинського району Чернігівської області про визнання недійсним та скасування державного акту на право власності на земельну ділянку, скасування державної реєстрації права власності на земельну ділянку,

ВСТАНОВИВ:

У провадженні Борзнянського районного суду Чернігівської області знаходиться цивільна справа за позовом ОСОБА_1 до Крутівської сільської ради Ніжинського району Чернігівської області про визнання недійсним та скасування державного акту на право власності на земельну ділянку, скасування державної реєстрації права власності на земельну ділянку.

За змістом позовних вимог позивач просить суд:

-визнати недійсним та скасувати державний акт на право власності на земельну ділянку площею 1,51 га, кадастровий номер :02:001:0002, яка розташована на території Омбиської сільської ради Борзнянського району Чернігівської області, цільове призначення якої - ведення особистого селянського господарства, серії ЧН №049162, зареєстрованого в Книзі записів реєстрації державних актів на право власності на землю та на право постійного користування землею, договорів оренди землі за № 5 від 17.09.2004р., виданого на ім`я ОСОБА_1 ;

-скасувати державну реєстрацію права власності на земельну ділянку площею 1,51 га, кадастровий номер :02:001:0002, розташовану на території Омбиської сільської ради Борзнянського району Чернігівської області, призначену для ведення особистого селянського господарства, посвідчену державним актом на право власності на земельну ділянку серії ЧН №049162, виданого 17.09.2004 року Борзнянською районною державною адміністрацією, зареєстрований в Книзі записів реєстрації державних актів на право власності на землю та на право постійного користування землею, договорів оренди землі за № 5.

07.03.2023 року, до закінчення підготовчого судового засідання, на адресу суду надійшла заява позивача про збільшення позовних вимог, а саме: викладено додаткову позовну вимогу у такій редакції: зобов`язати Крутівську сільську раду Ніжинського району Чернігівської області передати ОСОБА_1 у власність земельну ділянку орієнтовною площею 1,55 га для ведення товарного сільськогосподарського виробництва, що знаходиться в межах Крутівської сільської ради Ніжинського району Чернігівської області.

Позивач та представник позивача в підготовчому засіданні просять прийняти до розгляду заяву позивача про збільшення розміру позовних вимог, посилаючись на те, що вимоги є взаємопов`язаними і їх поява є саме збільшенням розміру позовних вимог, а не зміною предмету або підстав позову.

На додаткові запитання суду представник позивача зазначив, що фактично у цій справі є державний акт, а сама земельна ділянка відсутня, її не існує фактично. Пояснив, що у цій справі належним способом захисту є відшкодування збитків, проте, вважає, що обраний спосіб захисту також може мати місце, а позовні вимоги були викладені з урахуванням думки відповідача, який позивачу рекомендував саме так викласти позовні вимоги. Як усно повідомив відповідач позивачу, він не заперечує надати іншу земельну ділянку, проте для цього необхідне рішення суду, що, в тому числі, підтверджується рішеннями сільської ради та відповіддю на адресу позивача.

Представник відповідача в підготовче засідання не з`явився, надав заяву про проведення засідання у його відсутність, зазначив, що позовні вимоги визнає в частині щодо визнання недійсним та скасування державного акту на право власності на земельну ділянку, скасування державної реєстрації права власності на земельну ділянку. В частині заяви про збільшення позовних вимог, а також своє відношення до позовної вимоги про зобов`язання надати земельну ділянку - не зазначив.

Суд, вивчивши заяву позивача про збільшення розміру позовних вимог та додатки до неї, вислухавши пояснення учасників підготовчого провадження, дослідивши матеріали справи, приходить до висновку про те, що у прийнятті до розгляду заяви позивача про збільшення розміру позовних вимог слід відмовити, з огляду на наступне.

Відповідно до положень ст. 43 ЦПК України, учасники справи мають право: 1) ознайомлюватися з матеріалами справи, робити з них витяги, копії, одержувати копії судових рішень; 2) подавати докази; брати участь у судових засіданнях, якщо інше не визначено законом; брати участь у дослідженні доказів; ставити питання іншим учасникам справи, а також свідкам, експертам, спеціалістам; 3) подавати заяви та клопотання, надавати пояснення суду, наводити свої доводи, міркування щодо питань, які виникають під час судового розгляду, і заперечення проти заяв, клопотань, доводів і міркувань інших осіб; 4) ознайомлюватися з протоколом судового засідання, записом фіксування судового засідання технічними засобами, робити з них копії, подавати письмові зауваження з приводу їх неправильності чи неповноти; 5) оскаржувати судові рішення у визначених законом випадках; 6) користуватися іншими визначеними законом процесуальними правами.

За змістом ст. 49 ЦПК України, сторони користуються рівними процесуальними правами. Крім прав та обов`язків, визначених у статті 43 цього Кодексу: 1) позивач вправі відмовитися від позову (всіх або частини позовних вимог), відповідач має право визнати позов (всі або частину позовних вимог) на будь-якій стадії судового процесу; 2) позивач вправі збільшити або зменшити розмір позовних вимог до закінчення підготовчого засідання або до початку першого судового засідання, якщо справа розглядається в порядку спрощеного позовного провадження; 3) відповідач має право подати зустрічний позов у строки, встановлені цим Кодексом. До закінчення підготовчого засідання позивач має право змінити предмет або підстави позову шляхом подання письмової заяви. У справі, що розглядається за правилами спрощеного позовного провадження, зміна предмета або підстав позову допускається не пізніше ніж за п`ять днів до початку першого судового засідання у справі. У разі подання будь-якої заяви, передбаченої пунктом 2 частини другої та частинами третьою і четвертою цієї статті, до суду подаються докази направлення копії такої заяви та доданих до неї документів іншим учасникам справи. У разі неподання таких доказів суд не приймає до розгляду та повертає заявнику відповідну заяву, про що зазначає у рішенні суду.

За змістом ст. 175 ЦПК України, позовна заява повинна містити: 4) зміст позовних вимог: спосіб (способи) захисту прав або інтересів, передбачений законом чи договором, або інший спосіб (способи) захисту прав та інтересів, який не суперечить закону і який позивач просить суд визначити у рішенні; якщо позов подано до кількох відповідачів - зміст позовних вимог щодо кожного з них; 5) виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги; зазначення доказів, що підтверджують вказані обставини.

Таким чином, позовом є звернення до суду з вимогою про захист своїх прав та інтересів, який складається із двох елементів: предмета і підстави позову.

Предметом позову розуміється певна матеріально-правова вимога позивача до відповідача, стосовно якої позивач просить прийняти судове рішення.

Підставу позову становлять обставини, якими позивач обґрунтовує свої вимоги щодо захисту права та охоронюваного законом інтересу.

У справі, що розглядається, позивачем заявлені первісні вимоги про визнання недійсним та скасування державного акта.

У заяві про збільшення позовних вимог позивач вже ставить питання про зобов`язання Крутівської сільської ради Ніжинського району Чернігівської області передати ОСОБА_1 у власність земельну ділянку.

Верховний Суд у справі №922/404/19 зазначив, що під збільшенням розміру позовних вимог не може розумітися з`явлення ще однієї чи кількох вимог, додатково до викладених у позовній заяві.

Так, ВС вказав, що під збільшенням або зменшенням розміру позовних вимог слід розуміти відповідно збільшення або зменшення кількісних показників за тією ж самою вимогою, яку було заявлено в позовній заяві. Збільшено (чи зменшено) може бути лише розмір вимог майнового характеру. Під збільшенням розміру позовних вимог не може розумітися з`явлення ще однієї чи кількох вимог, додатково до викладених у позовній заяві. Неправомірно під виглядом збільшення розміру позовних вимог висувати нові вимоги, які не були зазначені у тексті позовної заяви.

У даному випадку позовні вимоги у доповненій його частині жодним чином не пов`язані ані з предметом, ані з підставами позову в первісній редакції. При цьому, заява позивача про збільшення позовних вимог є фактично поданням окремого позову з іншим предметом та підставами позову, що виключає можливість розгляду поданої позивачем заяви в якості збільшення розміру заявлених позовних вимог.

Поряд із цим, зміна предмета позову означає зміну вимоги, з якою позивач звернувся до відповідача, а зміна підстав позову - це зміна обставин, на яких ґрунтується вимога позивача.

Верховний Суд у справі № 910/18389/20 зазначив, що заміна позовних вимог іншими вимогами та/або доповнення позовних вимог новими вимогами, зокрема і у разі, якщо позовні вимоги є вимогами немайнового характеру, відбувається саме шляхом зміни предмету позову, а не через збільшення розміру позовних вимог.

На переконання суду, заява позивача про збільшення розміру позовних вимог містить у собі прохання про розгляд судом нових позовних вимог та фактично є іншим позовом, адже у даному випадку змінюється і предмет позову шляхом доповнення новими позовними вимогами, і підстави позову, адже вимоги про зобов`язання передати у власність земельної ділянки мотивуються зовсім іншими нормами чинного законодавства та обставинами.

Нормами цивільного процесуального закону передбачено, що одночасна зміна і предмета, і підстав позову не допускається, оскільки у разі одночасної зміни предмета та підстав позову фактично виникає нова матеріально-правова вимога позивача, яка обґрунтовується іншими обставинами, що за своєю суттю є новим позовом.

У даному ж випадку заява позивача про збільшення позовних вимог є фактично поданням окремого позову із іншим предметом та підставами позову, тобто одночасно змінюється предмет та підстави позову шляхом відповідних доповнень, що виключає можливість розгляду поданої позивачем заяви в якості збільшення розміру заявлених позовних вимог та виключає можливість її прийняття до розгляду як заяви про зміну предмету або підстав позову, оскільки в даному випадку вбачається одночасна зміна предмету та підстав позову.

Крім того, представник позивача на запитання суду так і не змогла пояснити суду, чим саме та як були порушені права позивача з боку відповідача. Розуміє, що державний акт є чинним, а у відповідача не виникає обов`язку надати позивачу іншу земельну ділянку. Також зазначила, що позивачем надано усі докази, а відкладати підготовче засідання з метою врегулювання питання з відповідачем не має необхідності.

Враховується судом й те, що позиція позивача про те, що відповідач визнає її позов в частині зобов`язання надання земельної ділянки, а також не заперечує їй надати земельну ділянку, не підтверджується самим відповідачем, а також цьому не надані жодні докази.

У своїй постанові від 01.11.2021 року по справі №405/3360/17 Верховний Суд зазначив: «Зважаючи на те, що процесуальним наслідком відмови у прийнятті заяви про збільшення позовних вимог є повернення такої заяви, яка, у свою чергу, може бути оскаржена в апеляційному порядку відповідно до вимог п. 6 ч. 1 ст. 353 ЦПК України, Верховний Суд у складі Об`єднаної палати Касаційного цивільного суду дійшов висновку, що на ухвалу суду про відмову у прийнятті заяви про збільшення позовних вимог може бути подана апеляційна скарга окремо від рішення суду».

На підставі викладеного, керуючись ст. ст. 43, 49, 259-261, 353-355 ЦПК України, суд,

ПОСТАНОВИВ :

У прийнятті до розгляду заяви позивача про збільшення позовних вимог в межах розгляду цивільної справи за позовом ОСОБА_1 до Крутівської сільської ради Ніжинського району Чернігівської області про визнання недійсним та скасування державного акту на право власності на земельну ділянку, скасування державної реєстрації права власності на земельну ділянку відмовити, заяву повернути.

Ухвала набирає законної сили негайно після її проголошення.

Ухвала може бути оскаржена до Чернігівського апеляційного суду протягом п`ятнадцяти днів з дня складення повного тексту ухвали суду.

Учасник справи, якому повний текст ухвали суду не був вручений у день його складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження на ухвалу суду - якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Повний текст ухвали виготовлено та проголошено 10.04.2023 року.

Суддя Ріхтер В.В.