ВАСИЛЬКІВСЬКИЙ МІСЬКРАЙОННИЙ СУД КИЇВСЬКОЇ ОБЛАСТІ
Справа № 362/5068/21
Провадження № 2/362/327/23
У Х В А Л А

20.03.2023 року Васильківський міськрайонний суд Київської області в складі:

головуючого судді Лебідь-Гавенко Г.М.,

за участю секретаря Берковської Д.С.,

представника позивача ОСОБА_1 ,

відповідача ОСОБА_2 ,

розглянувши у підготовчому судовому засіданні у м. Василькові Київської області цивільну справу за позовом ОСОБА_3 до ОСОБА_4 про визнання майна спільною сумісною власністю подружжя та його поділ,

в с т а н о в и в :

У вересні 2021 року ОСОБА_3 звернувся до суду з позовом, в якому просить визнати житловий будинок, розташований за адресою: АДРЕСА_1 та земельну ділянку площею 0,21 га, кадастровий номер :01:016:0020 спільною сумісною власністю подружжя та в порядку поділу спільного майна подружжя визнати за ОСОБА_3 право власності на частку житлового будинку, розташованого за адресою: АДРЕСА_1 . частку земельної ділянки площею 0,21 га, кадастровий номер :01:016:0020 та стягнути з відповідача судові витрати по справі.

Ухвалою Васильківського міськрайонного суду Київської області від 22 грудня 2021 року прийнято позовну заяву до розгляду, відкрито загальне позовне провадження та призначено підготовче судове засідання (а.с. 51).

01.09.2022 року до Васильківського міськрайонного суду Київської області від ОСОБА_4 надійшов зустрічний позов до ОСОБА_3 про визнання майна особистою приватною власністю в якому вона просить визнати житловий будинок, який розташований за адресою: АДРЕСА_1 та земельну ділянку площею 0,21 га, кадастровий номер :01:016:0020, яка перебуває за вказаною адресою, особистою приватною власністю ОСОБА_4 .

Представник позивача в підготовчому судовому засіданні подав клопотання про залишення зустрічної позовної заяви без руху.

Відповідачка в підготовчому судовому засіданні, просила прийняти зустрічний позов до розгляду.

Вивчивши зустрічну позовну заяву та дослідивши долучені до неї матеріали, суд приходить до висновку, що таку слід залишити без руху з наступних підстав.

Відповідно до ст. 194 ЦПК України зустрічна позовна заява, яка подається з додержанням загальних правил пред`явлення позову, повинна відповідати вимогам статей 175 і 177 цього Кодексу. До зустрічної позовної заяви, поданої з порушенням вимог, встановлених частиною першою цієї статті, застосовуються положення статті 185 цього Кодексу.

Позовна заява підлягає залишенню без руху, оскільки відповідно до вимог п. 3 ч. 3 ст. 175 ЦПК України визначено, що позовна заява повинна містити зазначення ціни позову, якщо позов підлягає грошовій оцінці; обґрунтований розрахунок сум, що стягуються чи оспорюються.

Відповідно до п. 9 ч. 1 ст. 176 ЦПК України, ціна позову визначається у позовах про право власності на нерухоме майно, що належить фізичним особам на праві приватної власності,- дійсною вартістю нерухомого майна.

За аналізом наведених правових норм, слідує, що зазначення ціни позову щодо вимог майнового характеру є обов`язковою вимогою до змісту позовної заяви. Зазначаючи ціну позову, позивач повинен обґрунтувати у позовній заяві наведену ним оцінку, оскільки щодо цієї обставини застосовується загальне правило про те, що кожна особа повинна довести обставини, на які вона посилається.

При цьому вартість майна - це грошова сума, за яку це майно може бути придбане у даній місцевості. В якості доказу вартості майна суду можуть бути подані звіт про оцінку майна, витяг з реєстру прав власності на нерухоме майно з визначеною у них дійсною вартістю майна, а також дійсна вартість майна може підтверджуватись висновком суб`єкта оціночної діяльності.

Відповідно до ч. 2 ст. 6 Закону України «Про судовий збір», - у разі якщо судовий збір сплачується за подання позовної заяви до суду в розмірі, визначеному з урахуванням ціни позову, а встановлена при цьому позивачем ціна позову не відповідає дійсній вартості спірного майна або якщо на день подання позову неможливо встановити точну його ціну, розмір судового збору попередньо визначає суд з подальшою сплатою недоплаченої суми або з поверненням суми переплати судового збору відповідно до ціни позову, встановленої судом у процесі розгляду справи.

Згідно п. а ст. 12 Постанови Пленуму Верховного Суду України № 20 від 22 грудня 1995 року «Про судову практику у справах за позовами про захист права приватної власності», вартість спірного майна визначається за погодженням сторін, а за його відсутності - за дійсною вартістю майна на час розгляду спору. Під дійсною вартістю розуміється грошова сума, за яку майно може бути продано в даному населеному пункті чи місцевості.

Відповідно до Закону України «Про оцінку майна, майнових прав та професійну оціночну діяльність» на підтвердження оцінки проведеної оцінки майна складається звіт чи акт про оцінку майна.

За порядком проведення оцінки для цілей оподаткування та нарахування і сплати інших обов`язкових платежів, які справляються відповідно до законодавства, затвердженому постановою КМУ від 4 березня 2013 року № 231 зазначено, що термін дії звіту про оцінку нерухомого майна становить не більш як шість місяців з моменту оцінки, адже ціна позову має бути визначена у наведені строки.

Але в порушення вказаних норм закону зустрічна позовна заява не містить Звіти про оцінку майна, а саме: будинку за адресою: АДРЕСА_1 та земельної ділянки площею 0,21 га, кадастровий номер :01:016:0020, за адресою: АДРЕСА_1 , а тому позивачці за зустрічним позовом слід надати суду докази про дійсну вартість спірного нерухомого майна на час звернення до суду із зустрічним позовом.

Якщо позивач за зустрічним позовом відповідно до ухвали суду у встановлений строк виконає вимоги, визначені статтями 175 і 177 цього Кодексу, зустрічна позовна заява вважається поданою в день первісного її подання до суду. Якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, заява вважається неподаною і повертається позивачеві, що встановлено положеннями частини третьої ст. 185 ЦПК України.

У зв`язку з наведеним залишення позову без руху з підстав, передбачених Законом, не є порушенням права на справедливий судовий захист, оскільки після усунення недоліків у строк, встановлений судом, суд продовжує розгляд справи, про що постановляє ухвалу не пізніше наступного дня з дня отримання інформації про усунення недоліків.

Керуючись статтями 175, 177, 185, 187, 194 ЦПК України, суд,

п о с т а н о в и в:

Зустрічну позовну заяву ОСОБА_4 до ОСОБА_3 про визнання майна особистою приватною власністю - залишити без руху та надати строк для усунення зазначених недоліків, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали.

Роз`яснити, що у разі не усунення недоліків у встановлений в ухвалі строк, зустрічна позовна заява буде вважатись неподаною та повертається позивачеві.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Текст ухвали виготовлено 20.03.2023 року.

Суддя Г.М.Лебідь-Гавенко