Справа № 629/2347/22
Провадження № 2-п/629/6/23
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

09.08.2023 року Лозівський міськрайонний суд Харківської області у складі головуючого судді Цендра Н.В., за участю секретаря Андрієнко С.А., адвокатів Науменко В.В., Попова А.О. розглянувши у судовому засіданні заяву ОСОБА_1 про перегляд заочного рішення Лозівського міськрайонного суду Харківської області від 06 березня 2023 року, -

В С Т А Н О В И В:

Заочним рішенням Лозівського міськрайонного суду Харківської області від 06 березня 2023 року було частково задоволено позов ОСОБА_2 , представник позивача-адвокат Попов Андрій Олександрович до ОСОБА_1 про стягнення матеріальної та моральної шкоди.

Представник відповідача ОСОБА_1 - адвокат Науменко В.В. звернувся до суду з заявою про перегляд вказаного заочного рішення посилаючись на те, що після відкриття провадження у справі ОСОБА_1 не отримував судової повістки, копії ухвали про відкриття провадження та копії позовної заяви з доданими до неї документами, що є грубим порушенням ЦПК України. ОСОБА_1 як відповідач, був позбавлений можливості заявити клопотання, які б могли вплинути на розмір відшкодування збитків, бо несе службу в Збройних Силах України, чим було порушено його право на справедливий суд.

Представник заявника у судовому засіданні наполягав на задоволенні заяви та просив скасувати заочне рішення, посилаючись на те, що ОСОБА_1 не отримував судової повістки, копії ухвали про відкриття провадження та копії позовної заяви з доданими до неї документами, та був позбавлений можливості заявити клопотання, які б могли вплинути на розмір відшкодування збитків, бо несе службу в Збройних Силах України. Також повідомив, що про винесення судового рішення ОСОБА_1 стало відомо з додатку Дії в телефоні номер НОМЕР_1 , на яку прийшла постанова державного виконавця про відкриття виконавчого провадження за оскаржуваним рішенням. Крім того, зазначив. Що ОСОБА_1 повідомляв, що у нього з сусідом були певні негаразди і можливо ОСОБА_1 буде частково визнавати позов, однак він не згодний з розміром шкоди.

Представник відповідача у судовому засіданні заперечував проти задоволення заяви та просив залишити заочне рішення в силі.

Заслухавши пояснення учасників процесу, вивчивши заяву та матеріали вищезазначеної цивільної справи, суд встановив наступне.

У відповідності до ч. 3 ст. 287 ЦПК України, суд може своєю ухвалою за результатами розгляду заяви про перегляд заочного рішення залишити заяву без задоволення або скасувати заочне рішення і призначити справу до розгляду за правилами загального чи спрощеного позовного провадження.

Згідно зі ст. 288 ЦПК України, заочне рішення підлягає скасуванню, якщо судом буде встановлено, що відповідач не з`явився в судове засідання та не повідомив про причини неявки з поважних причин і докази, на які він посилається, мають істотне значення для правильного вирішення справи.

Крім того, в контексті даної статті наявність однієї з підстав, зазначених у частині ч. 1 статті 288 ЦПК України, не спричиняє скасування заочного рішення. Лише у своїй сукупності названі обставини спричиняють скасування заочного рішення. Наявність лише однієї з них не приносить відповідачеві позитивного результату, внаслідок чого він зберігає можливість оскаржити заочне рішення в загальному порядку, встановленому ЦПК України.

Як вбачається з матеріалів справи, а саме з довідки відділу обліку та моніторингу інформації про реєстрацію місця проживання ГУ ДМС України ОСОБА_1 зареєстрований за адресою: АДРЕСА_1 , за даною адресою згідно норм ЦПК України судом були направлені судові повістки, які згідно довідок Укрпошти були повернуті на адресу суду з позначкою - адресат відсутній за місцем мешкання (а.с. 46,55,58) Відповідно до ч. 5 ст. 128 ЦПК України судова повістка про виклик повинна бути вручена з таким розрахунком, щоб особи, які викликаються, мали достатньо часу для явки в суд і підготовки до участі в судовому розгляді справи, але не пізніше ніж за п`ять днів до судового засідання, а судова повістка-повідомлення завчасно.

Судова повістка, а у випадках, встановлених цим Кодексом, разом з копіями відповідних документів надсилається на офіційну електронну адресу відповідного учасника справи, у випадку наявності у нього офіційної електронної адреси або разом із розпискою рекомендованим листом з повідомленням про вручення у випадку, якщо така адреса відсутня, або через кур`єрів за адресою, зазначеною стороною чи іншим учасникам справи (ч. 6 ст. 128 ЦПК України).

Згідно ч. 1 ст. 131 ЦПК України учасники судового процесу зобов`язані повідомляти суд про зміну свого місця проживання (перебування, знаходження) або місцезнаходження під час провадження справи. У разі відсутності заяви про зміну місця проживання або місцезнаходження судова повістка надсилається учасникам справи, які не мають офіційної електронної адреси та за відсутності можливості сповістити їх за допомогою інших засобів зв`язку, що забезпечують фіксацію повідомлення або виклику, на останню відому судові адресу і вважається доставленою, навіть якщо учасник судового процесу за цією адресою більше не проживає або не знаходиться.

Відповідно до ч.ч. 3, 4 ст. 130 ЦПК України якщо особу, якій адресовано судову повістку, не виявлено в місці проживання, повістку під розписку вручають будь-якому з повнолітніх членів сім`ї, які проживають разом з нею. У разі відсутності адресата (будь кого з повнолітніх членів його сім`ї) особа, яка доставляє судову повістку, негайно повертає її до суду з поміткою про причини невручення.

Крім того, Порядком надсилання судових повісток, повідомлень і викликів учасникам судового процесу в електронній формі передбачено надсилання учасникам судового процесу судових повісток, повідомлень і викликів в електронній формі шляхом направлення в месенджері за допомогою програмного додатка або SMS-повідомлення за допомогою автоматизованої системи документообігу суду. Так з матеріалів справи а.с. 32, 43,54 вбачається, що ОСОБА_1 на телефонний номер НОМЕР_1 (даний номер знаходився в електронній системі суду) були направлені судові повістки про виклик до суду на 26.12.2022, 16.02.2023, 06.03.2023, дані повістки, згідно довідок були доставлені ОСОБА_1 , однак останній ніяких заяв чи клопотань до суду не надав. Про те, що він є військовослужбовцем також не повідомляв.

У зв`язку з вищевикладеним суд вважав, що ОСОБА_1 згідно вимог ЦПК України був належним чином повідомлений про час слухання справи.

Тому враховуючи, що ст. 121 ЦПК України, де передбачено, що суд має встановлювати розумні строки для вчинення процесуальних дій. Строк є розумним, якщо він передбачає час, достатній, з урахуванням обставин справи, для вчинення процесуальної дії, та відповідає завданню цивільного судочинства, та статтею 6 Конвенції про захист прав людини та основних свобод, ратифікованої Законом від 17 липня 1997 року, яка гарантує кожній фізичній або юридичній особі право на розгляд судом упродовж розумного строку цивільної справи, і враховуючи той факт, що серед рішень, винесених Європейським судом з прав людини проти України за період чинності Конвенції для нашої держави, більшість стосуються порушення права особи на розгляд її справи судом упродовж розумного строку, суд враховуючи думку позивача з цього приводу, встановивши, що для розгляду справи наявні всі документи, розглянув справу у відсутності відповідача згідно ст. 280 ЦПК України.

Крім того, відповідно до п. 4 ч. 2 ст. 285 ЦПК України, у заяві про перегляд заочного рішення повинно бути зазначено посилання на докази, якими відповідач обґрунтовує свої заперечення проти вимог позивача, тобто у заяві повинні бути зазначені такі заперечення проти вимог позивача та це підтверджено такими доказами, які б мали істотне значення для правильного вирішення справи, що також зазначено у ч.1 ст. 288 ЦПК України.

Ухвалою Лозівського міськрайонного суду Харківської області від 10.07.2023 заява ОСОБА_1 про перегляд заочного рішення була залишена без руху, однією з підстав було те, що в заяві не вказано жодних обставин, які б свідчили про неправильність чи незаконність судового рішення, при цьому жодних доказів якими відповідач обґрунтовує свої заперечення проти вимог позивача не надано та про наявність таких не зазначено.

В заяві про усунення недоліків представник відповідача зазначив, що оскільки відповідач не був присутнім в судовому засіданні, він був позбавлений можливості заявити клопотання про долучення доказів та проведення відповідних експертиз, які б могли вплинути на розмір відшкодування збитків. При цьому, в заяві не зазначено, які саме докази міг долучити відповідач які б мали істотне значення для правильного вирішення справи, та вони не долучені до вказаної заяви. Крім того, посилання на можливість заявлення клопотання про призначення експертизи яка б могла вплинути на розмір відшкодування збитків, суд розцінює, як визнання вини у спричиненні шкоди позивачу.

Стосовно визначення саме розміру спричиненої шкоди, то суд зазначає наступне.

Статтею 1192 ЦК України визначено, що з урахуванням обставин справи суд за вибором потерпілого може зобов`язати особу, яка завдала шкоди майну, відшкодувати її в натурі (передати річ того ж роду і такої ж якості, полагодити пошкоджену річ тощо) або відшкодувати завдані збитки у повному обсязі. Розмір збитків, що підлягають відшкодуванню потерпілому, визначається відповідно до реальної вартості втраченого майна на момент розгляду справи або виконання робіт, необхідних для відновлення пошкодженої речі.

Згідно з положеннями частини другої статті 22 ЦК України збитками є: 1) втрати, яких особа зазнала у зв`язку зі знищенням або пошкодженням речі, а також витрати, які особа зробила або мусить зробити для відновлення свого порушеного права (реальні збитки); 2) доходи, які особа могла б реально одержати за звичайних обставин, якби її право не було порушене (упущена вигода).

Під збитками необхідно розуміти фактичні втрати, яких особа зазнала у зв`язку зі знищенням або пошкодженням речі, витрати, вже зроблені потерпілим, або які мають бути ним зроблені, та упущену вигоду. При цьому такі витрати мають бути безпосередньо, а не опосередковано пов`язані з відновленням свого порушеного права, тобто з наведеного випливає, що без здійснення таких витрат неможливим було б відновлення свого порушеного права особою. Як було встановлено судом під час розгляду справи, реальні збитки понесені позивачем на відновлення паркану згідно Договору підряду становлять 33 128,00 грн.

Згідно довідки командира військової частини НОМЕР_2 від 07.08.2023 сержант ОСОБА_1 перебуває на військовій службі військової частини НОМЕР_2 з 25.02.2022р.

Відповідно до довідки від 06.06.2022 ОСОБА_1 з 23.05.2022 по 31.05.2022 приймав безпосередню участь у бойових діях у складі військової частини НОМЕР_3 .

Разом з тим, суд враховує, що ОСОБА_1 на телефонний номер НОМЕР_1 , неодноразово отримував судові повістки про виклик до суду на 26.12.2022, 16.02.2023, 06.03.2023, і жодним чином на них не відреагував і тільки після отримання постанови про відкриття виконавчого провадження, звернувся до адвоката.

Таким чином, оскільки підставами скасування заочного рішення є поважність неявки в судове засідання відповідача та наявність істотних доказів у справі в обґрунтування заперечень проти вимог позивача, за відсутності зазначених обставин у сукупності, суд не має законних підстав для скасування заочного рішення, отже, у задоволенні заяви про перегляд заочного рішення відповідача слід відмовити.

Крім того, суд вважає за необхідне роз`яснити заявнику ч.4 ст.287 ЦПК України, де зазначено, що у разі залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення заочне рішення може бути оскаржене в загальному порядку, встановленому цим Кодексом. У цьому разі строк на апеляційне оскарження рішення починає відраховуватися з дати постановлення ухвали про залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення.

Керуючись ст.ст. 260, 287, 284, 288 ЦПК України, суд, -

ПОСТАНОВИВ:

Заяву ОСОБА_1 про перегляд заочного рішення Лозівського міськрайонного суду Харківської області від 06 березня 2023 року - залишити без задоволення.

Ухвала остаточна та оскарженню не підлягає.

Суддя Наталія ЦЕНДРА