Справа № 581/62/23
Провадження № 2/581/51/23
У Х В А Л А

про відмову у задоволенні клопотання

01 березня 2023 року с-ще Липова Долина

Суддя Липоводолинського районного суду Сумської області Бутенко Д.В., розглянувши клопотання представника відповідача ОСОБА_1 в особі її представника ОСОБА_2 до Товариства з обмеженою відповідальністю «СК-АГРО» про стягнення заборгованості по орендній платі за землю,

в с т а н о в и в:

Сутність поданого клопотання представника відповідача

У провадженні місцевого суду перебуває вищезазначена справа. Розгляд справи проводиться в порядку спрощеного позовного провадження без виклику сторін.

28 лютого 2023 року до суду надійшло клопотання представника відповідача ОСОБА_3 про розгляд справи в загальному позовному провадженні посилаючись на те, що вказана справа не може бути розглянута в спрощеному позовному порядку, оскільки вирішення цієї справи має суттєве значення для сторін, має репутаційне та економічне значення для відповідача, характер спірних правовідносин та предмет доказування у даній справі вимагають проведення судового засідання в порядку загального провадження для повного та всебічного встановлення обставин справи. Тому просив перейти від розгляду справи за правилами спрощеного позовного провадження до розгляду за правилами загального позовного провадження. Окремо представник відповідача посилався на практику Європейського суду з прав людини, відповідно до якої відмова в проведенні усних слухань може призвести до порушення справедливого судового розгляду.

Установлені судом фактичні обставини справи та норми процесуального права, які застосовуються судом

Ухвалою судді від 06 лютого 2023 року у даній справі відкрито спрощене позовне провадження, постановлено розгляд даної справи проводити в порядку спрощеного позовного провадження без виклику сторін. У подальшому копії даної ухвали надіслані сторонам по справі для виконання вимог ст. 179,180 ЦПК України

Відповідно до частин 1 4 статті 274 ЦПК України у порядку спрощеного позовного провадження розглядаються справи:

1) малозначні справи;

2) що виникають з трудових відносин;

3) про надання судом дозволу на тимчасовий виїзд дитини за межі України тому з батьків, хто проживає окремо від дитини, у якого відсутня заборгованість зі сплати аліментів та якому відмовлено другим із батьків у наданні нотаріально посвідченої згоди на такий виїзд.

У порядку спрощеного позовного провадження може бути розглянута будь-яка інша справа, віднесена до юрисдикції суду, за винятком справ, зазначених у частині четвертій цієї статті.

При вирішенні питання про розгляд справи в порядку спрощеного або загального позовного провадження суд враховує:

1) ціну позову; 2) значення справи для сторін; 3) обраний позивачем спосіб захисту;

4) категорію та складність справи; 5) обсяг та характер доказів у справі, в тому числі чи потрібно у справі призначити експертизу, викликати свідків тощо; 6) кількість сторін та інших учасників справи; 7) чи становить розгляд справи значний суспільний інтерес; 8) думку сторін щодо необхідності розгляду справи за правилами спрощеного позовного провадження.

У порядку спрощеного позовного провадження не можуть бути розглянуті справи у спорах:

1) що виникають з сімейних відносин, крім спорів про стягнення аліментів, збільшення їх розміру, оплату додаткових витрат на дитину, стягнення неустойки (пені) за прострочення сплати аліментів, індексацію аліментів, зміну способу їх стягнення, розірвання шлюбу та поділ майна подружжя;

2) щодо спадкування;

3) щодо приватизації державного житлового фонду;

4) щодо визнання необґрунтованими активів та їх витребування відповідно до глави 12 цього розділу;

5) в яких ціна позову перевищує двісті п`ятдесят розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб;

6) інші вимоги, об`єднані з вимогами у спорах, вказаних у пунктах 1-5 цієї частини.

Згідно з частиною 13 статті 7 ЦПК України розгляд справи здійснюється в порядку письмового провадження за наявними у справі матеріалами, якщо цим Кодексом не передбачено повідомлення учасників справи. У такому випадку судове засідання не проводиться.

Відповідно до пункту 1 частини шостої статті 19 ЦПК України для цілей цього Кодексу малозначними справами є справи, у яких ціна позову не перевищує ста розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Висновки суду з приводу поданого клопотання

Позов гр. ОСОБА_1 в особі її представника ОСОБА_2 поданий до місцевого суду у лютому 2023 року. Законом України «Про Державний бюджет України на 2023 рік» з 01 січня 2023 року встановлено прожитковий мінімум на одну працездатну особу в розмірі 2684 грн.

Ціна позову в даній справі становить 6371,78 грн. і є меншою ста розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб (2684 грн*100 = 268400 грн), тому дана справа за грошовим виразом єдиної майнової вимоги відноситься до категорії малозначних справ в силу вимог вищенаведеного закону, що узгоджується із правовим висновком Верховного Суду, викладеного в ухвалі від 2 березня 2020 року у справі №208/7185/18 (провадження №61-3395ск20).

Також суд уважає, що представник відповідача не навів переконливих аргументів про те яке саме репутаційне та економічне значення для відповідача має вирішення спору у даній справі, як сукупно ці обставини та предмет доказування у даній справі й характер спірних правовідносин пов`язується із необхідністю проведення судового засідання з викликом сторін і надання їх представникам надати суду особисті пояснення у судовому засіданні.

Також дана цивільна справа за змістом ч.4 ст. 274 ЦПК України не віднесена до категорій справ, які повинні розглядатися судами виключно за правилами загального позовного провадження.

Крім цього, посилання представника відповідача на висновок про необхідність проведення усного слухання справи за участі сторони, як про це зазначав Європейський суд з прав людини у п. 36,37 рішенні від 13 березня 2018 року у справі Mirovni Institut v. Slovenia (no. 32303/13), також винятково не обґрунтовує необхідність проведення судового розгляду за безпосередньої участі сторін у справі із наданням ними особистих пояснень суду, оскільки зазначена судова інстанція у даній справі не зазначала про те, які слід застосовувати критерії для проведення чи непроведення усних слухань будь-якої цивільної справи, а чинний національний закон передбачає два альтернативних види позовного провадження за чітковизначеними кількісно-змістовними критеріями, при цьому проведення судового розгляду даної справи, яка є нескладною за її предметом, саме з викликом сторін не є обов`язковим за вищенаведеними нормами ЦПК України, також примітним для даної справи є те, що сторони у ній у спосіб подання письмових та інших доказів одночасно із наданням суду складених ними процесуальних документів (відзиву на позов, відповіді на відзив на позов), окремо викладених письмових пояснень повноцінно можуть реалізувати свої процесуальні права на ефективну участь у даній справі у період введеного на території України воєнного стану (натомість вищенаведена справа ЄСПЛ стосувалася вирішення господарського спору з приводу проведення двох достатньо дороговартісних тендерів).

Ураховуючи вищенаведені доводи, суд не вбачає підстав для того, щоб здійснити розгляд даної малозначної справи за правилами загального позовного провадження, як про це просив представник відповідача.

Із урахуванням наведеного у задоволенні клопотання представника відповідача слід відмовити у зв`язку з його необґрунтованістю.

Керуючись статтями 274, 277 ЦПК України, суддя

п о с т а н о в и в:

Відмовити у задоволенні клопотання представника відповідача ОСОБА_3 про розгляд справи за позовом ОСОБА_1 в особі її представника ОСОБА_2 до Товариства з обмеженою відповідальністю «СК-АГРО» про стягнення заборгованості по орендній платі за землю за правилами загального позовного провадження.

Повторно роз`яснити представнику відповідача його право подати до суду відзив на позов у строк п`ятнадцять днів з моменту одержання ухвали про відкриття провадження, з додаванням до нього документів, що підтверджують надіслання (надання) відзиву і доданих до нього доказів іншим учасникам справи.

Копію ухвали надіслати учасникам справи.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання і оскарженню не підлягає.

Суддя Д. В. Бутенко