Ухвала

27 лютого 2023 року

м. Київ

справа № 756/4773/21

провадження № 61-2140ск23

Верховний Суд у складі колегії суддів Першої судової палати Касаційного цивільного суду

Синельникова Є. В. (суддя-доповідач), Хопти С. Ф., Шиповича В. В.,

розглянув касаційну скаргу Військової частини НОМЕР_1 на рішення Оболонського районного суду м. Києва від 13 квітня 2021 року та постанову Київського апеляційного суду від 23 грудня 2022 року у цивільній справі за позовом

101-ї окремої бригади охорони Генерального штабу Збройних Сил України (Військова частина НОМЕР_1) до ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , ОСОБА_5 , ОСОБА_6 , ОСОБА_7 , ОСОБА_8 , ОСОБА_9 , ОСОБА_10 , ОСОБА_11 , ОСОБА_12 , ОСОБА_13 , ОСОБА_14 , ОСОБА_15 , ОСОБА_16 про стягнення заборгованості за проживання в казармі поліпшеного типу,

ВСТАНОВИВ:

У березні 2021 року 101-а окрема бригада охорони Генерального

штабу Збройних Сил України (ВЧ НОМЕР_1) звернулася до відповідачів з позовом у якому просила стягнути заборгованість за проживання в казармі поліпшеного типу, а саме з: ОСОБА_1 - 594,65 грн, ОСОБА_2 - 1 160,55 грн, ОСОБА_3 - 2 800,99 грн,ОСОБА_4 - 3 076,91 грн, ОСОБА_5 - 40,95 грн, ОСОБА_6 - 3 789,67 грн, ОСОБА_7 - 652,74 грн, ОСОБА_8 - 2 393,39 грн, ОСОБА_9 - 6 011,99 грн,ОСОБА_10 - 40 408,46 грн, ОСОБА_11 - 3 689,11 грн, ОСОБА_12 - 13 058,98 грн, ОСОБА_13 - 12 454,72 грн, ОСОБА_14 - 2 229,37 грн, ОСОБА_15 - 16 278,91 грн, ОСОБА_16 - 13 198,61 грн, а всього 121 840 грн.

Рішенням Оболонського районного суду м. Києва від 13 квітня 2021 року у задоволенні позовних вимог 101-ї окремої бригади охорони Генерального штабу Збройних Сил України (ВЧ НОМЕР_1) відмовлено.

Постановою Київського апеляційного суду від 23 грудня 2022 року апеляційну скаргу ВЧА0139 задоволено частково. Рішення Оболонського районного суду м. Києва від 13 квітня 2021 року змінено, шляхом викладення його мотивувальної частини в редакції цієї постанови.

У касаційній скарзі, поданій 14 лютого 2023 року, ВЧ НОМЕР_1 просить скасувати рішення Оболонського районного суду м. Києва від 13 квітня 2021 року та постанову Київського апеляційного суду від 23 грудня 2022 року, і ухвалити нове судове рішення про задоволення позовних вимог в повному обсязі, посилаючись на неправильне застосування судами попередніх інстанцій норм матеріального права та порушення норм процесуального права.

Частиною першою статті 394 Цивільного процесуального кодексу України передбачено, що одержавши касаційну скаргу, оформлену відповідно до вимог статті 392 цього Кодексу, колегія суддів у складі трьох суддів вирішує питання про відкриття касаційного провадження (про відмову у відкритті касаційного провадження).

ВЧ НОМЕР_1 просить поновити строк на касаційне оскарження рішення Оболонського районного суду м. Києва від 13 квітня 2021 року та постанови Київського апеляційного суду від 23 грудня 2022 року, з посиланням на поважність його пропуску з урахуванням умов воєнного стану.

Оскільки причина пропуску процесуального строку є поважною, строк на касаційне оскарження на підставі частини третьої статті 390 ЦПК України підлягає поновленню.

Вивчивши касаційну скаргу та додані до неї матеріали, колегія суддів дійшла висновку про відмову у відкритті касаційного провадження, оскільки касаційна скарга подана на судові рішення у малозначній справі.

Згідно зі статтею 129 Конституції України та статтями 2, 17 ЦПК України однією з основних засад цивільного судочинства є забезпечення апеляційного перегляду справи та у визначених законом випадках - на касаційне оскарження судового рішення.

Відповідно до практики Європейського суду з прав людини, яка є джерелом права (стаття 17 Закону України «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини», частина четверта статті 10 ЦПК України), умови прийнятності касаційної скарги відповідно до норм національного законодавства можуть бути суворішими, ніж для звичайної заяви. Касаційний перегляд справи вважається екстраординарним.

Зважаючи на особливий статус суду касаційної інстанції, специфіку його повноважень як «суду права», процесуальні процедури у суді касаційної інстанції можуть бути більш формальними, враховуючи те, що провадження здійснюється судом після розгляду справи судом першої інстанції, а потім судом апеляційної інстанції, і учасникам справи був наданий відповідний обсяг гарантій права на справедливий суд у судах попередніх інстанцій.

Згідно з пунктом 2 частини третьої статті 389 ЦПК України не підлягають касаційному оскарженню судові рішення у малозначних справах та у справах з ціною позову, що не перевищує двохсот п`ятдесяти розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, крім випадків, зазначених у цій же статті ЦПК України.

Встановлення у процесуальному законі виняткових підстав для касаційного оскарження судових рішень у малозначних справах та справах з ціною позову, що не перевищує двісті п`ятдесят розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, лише у тих випадках, коли таке оскарження є дійсно необхідним (зокрема, коли касаційна скарга стосується питання права, яке має фундаментальне значення для формування єдиної правозастосовчої практики; особа, яка подає касаційну скаргу, відповідно до ЦПК України позбавлена можливості спростувати обставини, встановлені оскарженим судовим рішенням, при розгляді іншої справи; справа становить значний суспільний інтерес або має виняткове значення для учасника справи, який подає касаційну скаргу), має гарантувати право на остаточне та обов`язкове до виконання судове рішення, сприяти стабільності й визначеності у цивільних правовідносинах.

Повноваження суду касаційної інстанції не можуть використовуватися для здійснення нового судового розгляду справи та переоцінки доказів.

Відповідно до пункту 1 частини шостої статті 19 ЦПК України для цілей цього Кодексу малозначними справами визнаються справи, у яких ціна позову не перевищує ста розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Прожитковий мінімум для працездатних осіб вираховується станом

на 01 січня календарного року, в якому подається скарга (частина дев`ята статті 19 ЦПК України).

Пунктом 1 частини першої статті 176 ЦПК України передбачено, що

у позовах про стягнення грошових коштів ціна позову визначається сумою,

яка стягується, чи оспорюваною сумою за виконавчим чи іншим документом, за яким стягнення провадиться у безспірному (безакцептному) порядку.

Ціна позову у цій справі становить 121 840 грн, тобто суму, яка станом на

01 січня 2023 року не перевищує ста розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб (2 684 грн х 100 = 268 400 грн).

Отже, справа, на судові рішення у якій подана касаційна скарга, відноситься до категорії малозначних в силу вимог процесуального закону, які відповідають критеріям правової визначеності та передбачуваності.

Про те, що ця справа відноситься до категорії малозначних Оболонський районний суд м. Києва зазначив в ухвалі від13 квітня 2021 року про відкриття провадження у справі.

У касаційній скарзі ВЧ НОМЕР_1 зазначає, що касаційна скарга стосується питання права, яке має фундаментальне значення для формування єдиної правозастосовчої практики, та що справа становить значний суспільний інтерес і має виняткове значення для заявника. Посилається на те, що суди попередніх інстанцій не врахували висновків Верховного Суду щодо застосування норм права у подібних правовідносинах стосовно перебігу строків позовної давності та оплати житлово-комунальних послуг.

Оцінивши доводи заявника, врахувавши ціну позову, характер правовідносин сторін, а також зміст оскаржених судових рішень, Верховний Суд не знаходить ознак значного суспільного інтересу та винятковості цієї справи для особи, яка подала касаційну скаргу.

Доводи заявника не дають підстав для висновку що касаційна скарга стосується питання права, яке має фундаментальне значення для формування єдиної правозастосовчої практики та не свідчать про наявність проблеми у застосуванні норм права, оскільки судом апеляційної інстанції було відмовлено у позові у зв`язку із недоведеністю заявлених вимог.

Отже, випадків, за наявності яких судові рішення у малозначній справі підлягають касаційному оскарженню, у цій справі не встановлено Верховним Судом.

Відповідно до вимог пункту 1 частини другої статті 394 ЦПК України суд відмовляє у відкритті касаційного провадження у справі, якщо касаційну скаргу подано на судове рішення, що не підлягає касаційному оскарженню.

З урахуванням наведеного, оскільки ВЧ НОМЕР_1 подала касаційну скаргу на судові рішення, що згідно з положеннями ЦПК України не підлягають касаційному оскарженню, у відкритті касаційного провадження у справі належить відмовити.

Керуючись статтею 129 Конституції України, частинами шостою, дев`ятою статті 19, пунктом 2 частини третьої статті 389, частиною першою, пунктом 1 частини другої статті 394 ЦПК України, Верховний Суд у складі колегії суддів Першої судової палати Касаційного цивільного суду

УХВАЛИВ:

Клопотання Військової частини НОМЕР_1 про поновлення строку на касаційне оскарження судових рішеньзадовольнити.

Поновити Військовій частині НОМЕР_1 строк на касаційне оскарженнярішення Оболонського районного суду м. Києва від 13 квітня 2021 року та постанови Київського апеляційного суду від 23 грудня 2022 року.

Відмовити у відкритті касаційного провадження за касаційною скаргою Військової частини НОМЕР_1 на рішення Оболонського районного суду м. Києва від 13 квітня 2021 року та постанову Київського апеляційного суду від 23 грудня 2022 року у цивільній справі за позовом 101-ї окремої бригади охорони Генерального штабу Збройних Сил України (Військова частина НОМЕР_1) до ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , ОСОБА_5 , ОСОБА_6 , ОСОБА_7 , ОСОБА_8 , ОСОБА_9 , ОСОБА_10 , ОСОБА_11 , ОСОБА_12 , ОСОБА_13 , ОСОБА_14 , ОСОБА_15 , ОСОБА_16 про стягнення заборгованості за проживання в казармі поліпшеного типу.

Копію ухвали та додані до касаційної скарги матеріали надіслати особі, яка подала касаційну скаргу.

Ухвала суду касаційної інстанції набирає законної сили з моменту її підписання та оскарженню не підлягає.

Судді: Є. В. Синельников

С. Ф. Хопта

В. В. Шиповича