Провадження № 2/752/1259/23
Р І Ш Е Н Н Я

Іменем України

07.02.2023 року Голосіївський районний суд м.Києва в складі:

головуючого судді - Колдіної О.О.

за участі секретаря - Ракоїд Є.І.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в приміщенні суду цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до Територіальної громади міста Києва в особі Київської міської ради, третя особа: приватний нотаріус Київського міського нотаріального округу Малий О.С., про визначення додаткового строку на прийняття спадщини,

в с т а н о в и в:

до Голосіївського районного суду міста Києва надійшов позов ОСОБА_1 до Голосіївської районної в м.Києві державної адміністрації, у якому позивач просить суд визначити додатковий строк у два місяці для подання заяви про прийняття спадщини та видачу свідоцтва про право на спадщину за заповітом ОСОБА_2 на належне спадкове майно, що складається з квартири за адресою: АДРЕСА_1 .

Свої вимоги позивач обґрунтовує тим, що ІНФОРМАЦІЯ_1 у місті Марто (Савойя, Французька Республіка) помер ОСОБА_2 , близький друг родини ОСОБА_1 .

Позивач зазначає, що протягом багатьох років спадкодавець та позивач дружили родинами. Після смерті дружини спадкодавця утримання та догляд об`єктів нерухомості в Києві (в тому числі квартиру АДРЕСА_1 ), що перебували у його власності здійснювала позивач та її родина.

Наприкінці квітня 2021 року в квартирі спадкодавця були виявлені документи, серед яких був заповіт ОСОБА_2 на користь ОСОБА_1 .

21.05.2021 року позивач звернулась до приватного нотаріуса Київського міського нотаріального округу Малого О.С. із заявою про видачу на її ім`я свідоцтва про право на спадщину на належне спадкове майно. Однак, нотаріус видав постанову про відмову у вчиненні нотаріальної дії, у зв`язку з тим, що позивач пропустила встановлений законом шестимісячний строк для прийняття спадщини. У зв`язку з тим, що тривалий час позивач не знала про сам факт смерті спадкодавця і про існування на її ім`я заповіту до квітня 2021 року, звернутись з заявою про прийняття спадщини раніше не було можливості.

Ухвалою судді Голосіївського районного суду міста Києва Кахно І.А. від 12.07.2021 року відкрито провадження у справі.

16.08.2021 року на адресу суду надійшов відзив відповідача Голосіївської районної в м. Києві державної адміністрації, представник якого заперечує проти позову, оскільки на його думку, позов подано до неналежного відповідача, яким має бути Київська міська рада.

Відповідно до протоколу повторного автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 26.10.2021 року справу передано на розгляд судді Голосіївського районного суду міста Києва Колдіної О.О.

Ухвалою судді Голосіївського районного суду міста Києва Колдіної О.О. від 26.10.2021 року прийнято справу до свого провадження та призначено до розгляду в порядку загального позовного провадження. Відповідачу встановлено строк для подання відзиву.

На адресу суду надійшла заява позивача про заміну неналежного відповідача на Територіальну громаду м. Києва, в особі Київської міської ради.

На підставі ухвали Голосіївського районного суду м.Кива від 08.02.2022 року замінено відповідача на належного - Територіальну громаду міста Києва в особі Київської міської ради.

Ухвалою Голосіївського районного суду міста Києва від 26.10.2022 року закрито підготовче провадження та призначено справу до розгляду.

Представником позивача подана заява про розгляд справи у її відсутність.

Представник відповідача в судове засідання не з`явився, про місце і час судового розгляду був повідомлений належним чином, з заявами про відкладення розгляду справи не звертався.

Дослідивши матеріали справи, суд приходить до висновку, що позов підлягає задоволенню з огляду на наступне.

Судом встановлено, що 21.05.2021 року позивач звернулась до приватного нотаріуса Київського міського нотаріального округу Малого О.С. із заявою про видачу свідоцтва про право на спадщину за заповітом на належне спадкове майно за померлим ІНФОРМАЦІЯ_1 ОСОБА_2 , а саме квартири, яка знаходиться за адресою: АДРЕСА_1 .

21.05.2021 року приватний нотаріус Київського міського нотаріального округу Малий О.С. виніс постанову про відмову громадянці України ОСОБА_1 у вчиненні нотаріальної дії, а саме - видачі свідоцтва про право на спадщину за заповітом після смерті громадянина Французької Республіки ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , померлого ІНФОРМАЦІЯ_1 , оскільки ОСОБА_1 спадщину у встановлений законом термін не прийняла, пропустила встановлений законом 6-ти місячний термін для прийняття спадщини та фактичне прийняття спадщини не відбулось.

Як вбачається з витягу про реєстрацію в Спадковому реєстрі №64828624 від 21.05.2021 року приватний нотаріус Малий О.С. зареєстрував спадкову справу №67687315.

Відповідно до заповіту, копія якого міститься в матеріалах справи, від 22.04.2015 року відповідно до якого громадянин Французької Республіки ОСОБА_2 , заповідає ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , належну йому на праві особистої власності квартиру АДРЕСА_1 .

В матеріалах справи також наявна копія свідоцтва про смерть ОСОБА_2 №19, складена 26.12.2019 року у Екс-ле-Бен (Савойя), відповідно до якого останній помер ІНФОРМАЦІЯ_1 .

За загальними положеннями про спадкування право на спадщину виникає в день відкриття спадщини, спадщина відкривається внаслідок смерті особи або оголошення її померлою, для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини (ст. ст. 1220, 1222, 1270 ЦК України).

Відповідно до ч. 1 ст. 1269 ЦК України спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини.

Пунктом 24 постанови Пленуму Верховного Суду України № 7 від 30.05.2008 року «Про судову практику у справах про спадкування» передбачено, особа, яка не прийняла спадщину в установлений законом строк, може звернутися до суду з позовною заявою про визначення додаткового строку для прийняття спадщини відповідно до частини третьої статті 1272 ЦК України.

Згідно з положеннями ст.1272 ЦК України, якщо спадкоємець протягом встановленого строку, не подав заяву про прийняття спадщини, він вважається таким, що не прийняв її. За позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини.

За змістом цієї статті поважними причинами пропуску строку для прийняття спадщини є причини, які пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій, тобто, якщо у спадкоємця були перешкоди для подання такої заяви та ці обставини визнані судом поважними.

Отже, вирішуючи питання визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини.

Судом встановлено, що позивач пропустила строк для прийняття спадщини з поважних причин, оскільки їй не було відомо про наявність складеного заповіту, про який їй стало відомо після спливу строку на прийняття спадщини.

04 березня 2020 року Верховний Суд у складі колегії суддів Першої судової палати Касаційного цивільного суду в рамках справи № 133/1880/18, провадження № 61-12000св19 (ЄДРСРУ № 88232181) вказав, що у вирішенні питання про поважність причин пропуску строку для прийняття спадщини потрібно враховувати свободу заповіту як фундаментальний принцип спадкового права.

Верховний Суд у своїй постанові від 26.06.2019 року (справа № 565/1145/17) зазначив, що поважними причинами пропуску строку визнаються, зокрема, необізнаність спадкоємців про наявність заповіту. При цьому суд виходив з того, що позивач на час відкриття спадщини не проживав із спадкодавцем, про наявність заповіту складеного на його користь дізнався поза межами строку, передбаченого ч. 1 ст. 1270 ЦК України, і ці обставини свідчать про поважність причин, пов`язаних з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця при поданні заяви про прийняття спадщини, що є підставою для визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини.

Таким чином, позов про визначення додаткового строку на прийняття спадщини підлягає задоволенню у разі пропуску такого строку та доведення поважності причин пропуску строку, а необізнаність спадкоємця про наявність заповіту є поважною причиною пропуску строку для прийняття спадщини.

З огляду на наведене, зважаючи на те, що позивач не була обізнана про наявність заповіту, суд вважає, що причина пропуску позивачем строку є поважною, з огляду на що позов підлягає задоволенню.

Питання щодо судових витрат суд вирішує на підставі положень ст.141 ЦПК України.

Керуючись ст.ст. 3, 4, 81, 200, 259, 263-265, 268, 272, 273 ЦПК України, суд

в и р і ш и в:

позов ОСОБА_1 до Територіальної громади міста Києва в особі Київської міської ради, третя особа: приватний нотаріус Київського міського нотаріального округу Малий О.С., про визначення додаткового строку на прийняття спадщини - задовольнити.

Визначити ОСОБА_1 ( ІНФОРМАЦІЯ_3 , РНОКПП НОМЕР_1 ) додатковий строк у два місяці для прийняття спадщини за заповітом після смерті ОСОБА_2 на належне спадкове майно, що складається з квартири за адресою: АДРЕСА_1 , з дня набрання судовим рішенням законної сили.

Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Учасник справи, якому повне рішення не було вручено у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження рішення суду - якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.

Суддя

Повний текст рішення виготовлено 17.02.2023 р.