У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

Справа № 634/170/23

Провадження № 2/634/36/23

"28" лютого 2023 р.

Суддя Сахновщинського районного суду Харківської області Єрьоміна О.В., перевіривши позовну заяву ОСОБА_1 до ТОВ «Аграрний дім ім Горького» про визнання додаткової угоди до договору оренди землі недійсною, -

встановив:

До Сахновщинського районного суду Харківської області надійшла вищевказана цивільна справа.

Дана позовна заява підлягає залишенню без руху, оскільки подана з порушенням вимог ст.175, 177 ЦПК України, виходячи з наступного.

Частиною 4 ст. 175 ЦПК України передбачено, що до позовної заяви додаються документи, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, що підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Позивач у своєму позові просить відстрочити або звільнити його від сплати судового збору, оскільки є пенсіонером (77 років), проживає один, є непрацездатною особою, а тому його майновий стан не дозволяє йому сплатити судовий збір у розмірі 1073, 60 грн.

На підтвердження неспроможності оплати судового збору додав копії: пенсійного посвідчення, довідки щодо користування пільгами відповідно до ЗУ «Про соціальний захист дітей війни», довідки про доходи.

Так, ч. 1 ст. 136 ЦПК України передбачено, що суд, враховуючи майновий стан сторони, може своєю ухвалою відстрочити або розстрочити сплату судового збору на визначений строк у порядку, передбаченому законом, але не більше як до ухвалення судового рішення у справі.

Відповідно до ст. 8 ЗУ «Про судовий збір» враховуючи майновий стан сторони, суд може своєю ухвалою за її клопотанням відстрочити або розстрочити сплату судового збору на певний строк, але не довше ніж до ухвалення судового рішення у справі за таких умов:

1) розмір судового збору перевищує 5 відсотків розміру річного доходу позивача - фізичної особи за попередній календарний рік; або

2) позивачами є:

а) військовослужбовці;

б) батьки, які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину з інвалідністю, якщо інший з батьків ухиляється від сплати аліментів;

в) одинокі матері (батьки), які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину з інвалідністю;

г) члени малозабезпеченої чи багатодітної сім`ї;

ґ) особа, яка діє в інтересах малолітніх чи неповнолітніх осіб та осіб, які визнані судом недієздатними чи дієздатність яких обмежена; або

3) предметом позову є захист соціальних, трудових, сімейних, житлових прав, відшкодування шкоди здоров`ю.

2. Суд може зменшити розмір судового збору або звільнити від його сплати на підставі, зазначеній у частині першій цієї статті.

Відповідно п.п.2 п 2 ч. 2 ст. 4 ЗУ «Про судовий збір» за подання до суду позовної заяви немайнового характеру фізичною особою 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Прожитковий мінімум для працездатних осіб у 2023 році становить 2684 грн.

Отже, ставка судового збору становить (2684 *0.4) 1073, 60 грн.

Так, позивачем на підтвердження незадовільного майнового стану надано довідку про доходи за період часу з серпня 2022 року по січень 2023 рік, де сума пенсії за цей період складає 29299,70 грн., а тому з урахуванням п. 1 ч. 1 ст. 8 ЗУ «Про судовий збір», приходжу до висновку, що розмір судового збору не перевищує 5 % розміру доходу позивача - фізичної особи за наданий звітний період.

Інших умов, з яких суд може відстрочити або звільнити позивача від сплати судового збору у відповідності до ст. 8 ЗУ «Про судовий збір» не вбачається.

Крім того, п. 1 ч. 3 ст. 175 ЦПК України передбачено, що позовна заява повинна містити повне найменування (для юридичних осіб) або ім`я (прізвище, ім`я та по батькові - для фізичних осіб) сторін та інших учасників справи, їх місцезнаходження (для юридичних осіб) або місце проживання чи перебування (для фізичних осіб), поштовий індекс, ідентифікаційний код юридичної особи в Єдиному державному реєстрі підприємств і організацій України (для юридичних осіб, зареєстрованих за законодавством України), а також реєстраційний номер облікової картки платника податків (для фізичних осіб) за його наявності або номер і серію паспорта для фізичних осіб - громадян України (якщо такі відомості позивачу відомі), відомі номери засобів зв`язку, офіційної електронної адреси та адреси електронної пошти.

Так, позивачем у якості відповідача зазначено ТОВ «Аграрний дім ім Горького», разом з тим згідно даних мережі інтернет (https://clarity-project.info/edr/30772496) статус юридичної особи станом на 26.02.2023 року припинений (запис від 25.10.2017 року, № запису 1 470 112 0047 000065).

Цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін (ч. 1 ст. 12 ЦПК України).

Суд розглядає цивільні справи не інакше як за зверненням фізичних чи юридичних осіб, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених ними вимог і на підставі доказів сторін та інших осіб, які беруть участь у справі. Особа, яка бере участь у справі, розпоряджається своїми правами щодо предмета спору на власний розсуд. Таке право мають також особи (за винятком тих осіб, які не мають цивільної процесуальної дієздатності), в інтересах яких заявлено вимоги (частини перша третя статті 13 ЦПК України.

Відповідач - це особа, яка, на думку позивача, або відповідного правоуповноваженого суб`єкта, порушила, не визнала чи оспорила суб`єктивні права, свободи чи інтереси позивача. Відповідач притягається до справи у зв`язку з позовною вимогою, яка пред`являється до нього.

Суд першої інстанції має право за клопотанням позивача до закінчення підготовчого провадження, а у разі розгляду справи за правилами спрощеного позовного провадження - до початку першого судового засідання залучити до участі у ній співвідповідача. Якщо позов подано не до тієї особи, яка повинна відповідати за позовом, суд до закінчення підготовчого провадження, а у разі розгляду справи за правилами спрощеного позовного провадження - до початку першого судового засідання за клопотанням позивача замінює первісного відповідача належним відповідачем, не закриваючи провадження у справі. Після спливу строків, зазначених у частинах першій та другій цієї статті, суд може залучити до участі у справі співвідповідача або замінює первісного відповідача належним відповідачем виключно у разі, якщо позивач доведе, що не знав та не міг знати до подання позовуу справі про підставу залучення такого співвідповідача чи заміну неналежного відповідача. (частина перша, друга та третястатті 51 ЦПК України).

У постанові Великої Палати Верховного Суду від 12 грудня 2018 року в справі № 372/51/16-ц (провадження № 14-511цс18) зроблено висновок, що визначення відповідачів, предмета та підстав спору є правом позивача. Натомість, встановлення належності відповідачів й обґрунтованості позову - обов`язком суду, який виконується під час розгляду справи (див. висновки Великої Палати Верховного Суду у постанові від 17 квітня 2018 року у справі № 523/9076/16-ц). Суд за клопотанням позивача, не припиняючи розгляду справи, замінює первісного відповідача належним відповідачем, якщо позов пред`явлено не до тієї особи, яка має відповідати за позовом, або залучає до участі у справі іншу особу як співвідповідача (частина першастатті 33 ЦПК Україниу редакції, чинній на час розгляду справи судами першої й апеляційної інстанцій).

Отже, вважаю за необхідне, роз`яснити позивачу право пред`явлення позову до належного відповідача.

Відповідно до ч.ч. 1,2 ст.185 ЦПК України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175 і 177 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху. В ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

Керуючись ст. 185 ЦПК України, суддя, -

ухвалив:

У задоволенні клопотання ОСОБА_1 про відстрочення або звільнення його від сплати судового збору відмовити.

Позовну заяву ОСОБА_1 до ТОВ «Аграрний дім ім Горького» про визнання додаткової угоди до договору оренди землі недійсною - залишити без руху, надавши позивачу строк для усунення недоліків позову протягом 10 днів з дня отримання позивачем ухвали про залишення позову без руху, в разі невиконання ухвали суду в зазначений строк позовна заява буде вважитися неподаною та повернута позивачу.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя: