УХВАЛА

Іменем України

31 липня 2023 року Деснянський районний суд м. Києва в складі:

головуючого судді - Таран Н.Г.

секретаря судового засідання - Довгань Г.А..,

без участі сторін

розглянувши у відкритому судовому засіданні питання щодо ухвалення додаткового судового рішення у цивільній справі за позовом Приватного акціонерного товариства «Акціонерна компанія «Київводоканал» до ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , про стягнення заборгованості за житлово-комунальні послуги,

ВСТАНОВИВ:

Рішенням Деснянського районного суду м. Києва від 04.05.2023 року частково задоволено позовні вимоги Приватного акціонерного товариства «Акціонерна компанія «Київводоканал» до ОСОБА_1 , ОСОБА_2 . Стягнуто з ОСОБА_2 на користь Приватного акціонерного товариства «Акціонерна компанія «Київводоканал» частину заборгованості за житлово-комунальні послуги з нарахованими інфляційними втратами та 3% річних в сумі 57872,62 грн. та понесені по справі судові витрати пропорційно задоволеній частині позовних вимог в сумі 1134,56 грн. В іншій частині позовних вимог відмовлено.

Не погоджуючись з вказаним судовим рішенням, 16 червня 2023 року позивач в особі представника звернувся засобами поштового зв`язку з апеляційною скаргою до Київського апеляційного суду.

Київським апеляційним судом цивільна справа повернута до Деснянського районного суду для виправлення описок або постановлення додаткового рішення у справі.

Судом призначена дата судового засідання для постановлення додаткового рішення у справі.

Відповідно ч. 2 ст. 197 ЦПК України у разі неявки в судове засідання всіх осіб, які беруть участь у справі чи в разі якщо розгляд справи здійснюється судом за відсутності осіб, які беруть участь у справі, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.

Як вбачається з матеріалів справи, ПрАТ «АК «Київводоканал» пред`явило в суді позов про стягнення заборгованості за житлово-комунальні послуги до двох відповідачів, а саме: ОСОБА_1 , ОСОБА_2 .

Однак, у вступній частині оскаржуваного рішення від 04 травня 2023 року суд першої інстанції зазначив, що розглянув цивільну справу за позовом ПрАТ «АК «Київводоканал» лише до одного з відповідачів - ОСОБА_2 про стягнення заборгованості за житлово-комунальні послуги.

При цьому матеріали справи не свідчать, що після відкриття провадження та до ухвалення у справі рішення по суті спору у справі змінювався суб`єктний склад відповідачів, а провадження у справі в частині вимог до ОСОБА_1 припинялося у встановлений ЦПК України спосіб.

Під час розгляду справи відповідач надав відзив в якому повідомив суд, що відповідач 1 ОСОБА_1 помер, що підтверджує свідоцтвом про смерть серії НОМЕР_1 від 28.02.2023

При розгляді справи представник позивача на адресу суду надіслав заперечення на відзив в яких вказав, що з відзиву на позовну заяву позивачу стало відомо, що відповідач 1 ОСОБА_1 помер, про що було підтверджено свідоцтвом про смерть. В зв`язку з цим, позивач просив закрити провадження в частині стягнення боргу відносно ОСОБА_1 , а всю суму боргу стягнути з відповідача 2.

Отже, за наявності в суді на час відкриття провадження інформації про смерть відповідача, провадження у справі не підлягало б відкриттю, оскільки не підлягають розгляду в суді справи з вимогами до померлих осіб, оскільки у відповідності до частини четвертої статті 25 ЦК України цивільна правоздатність фізичної особи припиняється у момент її смерті.

Суд закриває провадження у справі з підстав, передбачених статтею 255 ЦПК України, перелік якої є вичерпним і поширювальному тлумаченню не підлягає. За правилом пункту 7 частини першої статті 225 ЦПК України суд своєю ухвалою закриває провадження у справі, якщо настала смерть фізичної особи або оголошено її померлою чи припинено юридичну особу, які були однією із сторін у справі, якщо спірні правовідносини не допускають правонаступництва.

Виходячи з положень ч. 1 ст. 55 ЦПК України, у разі смерті фізичної особи, припинення юридичної особи, заміни кредитора чи боржника у зобов`язанні, а також в інших випадках заміни особи у відносинах, щодо яких виник спір, суд залучає до участі у справі правонаступника відповідної сторони або третьої особи на будь-якій стадії судового процесу.

Відповідності до п. 1 ч. 1 ст. 251 ЦПК України, суд зобов`язаний зупинити провадження у справі, серед іншого, у разі смерті або оголошення фізичної особи померлою, яка була стороною у справі, якщо спірні правовідносини допускають правонаступництво.

Процесуальне правонаступництво - це заміна сторони або третьої особи (правопопередника) іншою особою (правонаступником) у зв`язку із вибуттям із процесу суб`єкта спірного або встановленого рішенням суду правовідношення, за якої до правонаступника переходять усі процесуальні права та обов`язки право попередника і він продовжує в цивільному судочинстві участь останнього.

З наведеного вбачається, що вказана норма закону підлягає застосуванню виключно в разі, коли відповідач на момент відкриття провадження мав цивільну процесуальну дієздатність, однак помер після відкриття провадження у цивільній справі.

Тобто правонаступництво у разі смерті фізичної особи можливе в порядку статті 55 ЦПК України шляхом залучення правонаступника лише за умови, що фізична особа померла після відкриття провадження у справі.

Цивільний процесуальний кодекс України не містить норм, які б передбачали здійснення провадження у справах щодо осіб, які померли до відкриття провадження у справі.

Отже, Цивільний процесуальний кодекс України визначає порядок процесуального правонаступництва лише у тих справах, де сторона - учасник процесу, вибула з певних причин, у тому числі й у зв`язку зі смертю після відкриття провадження у справі.

У позовному провадженні процесуальне правонаступництво відбувається в тих випадках, коли права або обов`язки одного із суб`єктів спірного матеріального правовідношення в силу тих або інших причин переходять до іншої особи, яка не брала участі у цьому процесі.

Отже, процесуальне правонаступництво тісно пов`язане з матеріальним, оскільки процесуальне правонаступництво передбачає перехід суб`єктивного права або обов`язку від однієї особи до іншої в матеріальному праві. При цьому незалежно від підстав матеріального правонаступництва, процесуальне правонаступництво допускається лише після того, як відбудеться заміна в матеріальному правовідношенні.

Таким чином, процесуальне правонаступництво у разі смерті фізичної особи в порядку статті 55 ЦПК України можливе шляхом залучення правонаступника померлої сторони (учасника) та лише за умови, що смерть фізичної особи настала після звернення позивача до суду та відкриття провадження у справі, адже залучення правонаступників особи, яка померла до відкриття провадження у справі, суперечить принципам цивільного судочинства, є порушенням прав, свобод та інтересів третіх осіб.

Аналогічна правова позиція викладена в постанові Верховного Суду від 16 травня

2018 року у справі №183/4229/14-ц.

Вищевикладене свідчить про те, що провадження у справі не підлягало відкриттю, оскільки позов подано до особи, яка померла більше ніж за півтора року до звернення з даним позовом до суду. Але даний факт став відомий під час розгляду справи по суті.

Виходячи з наведеного провадження у справі в частині стягнення боргу з відповідача 1 ОСОБА_1 підлягає закриттю.

Згідно ч.2 ст. ст.255 ЦПК України про закриття провадження у справі суд постановляє ухвалу, а також вирішує питання про розподіл між сторонами судових витрат, повернення судового збору з державного бюджету.

Враховуючи викладене та керуючись статтями 4, 19, 255, 258-261, 263, 353, 354 ЦПК України, суд -

П О С Т А Н О В И В :

Закрити провадження в частині вимог до ОСОБА_1 в цивільній справі за позовом Приватного акціонерного товариства «Акціонерна компанія «Київводоканал» до ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , про стягнення заборгованості за житлово-комунальні послуги.

Ухвала може бути оскаржена до Київського апеляційного суду протягом п`ятнадцяти днів з дня її складення та підписання.

Суддя: Н.Г. Таран