Номер провадження: 22-ц/813/3464/23
Справа № 496/728/22
Головуючий у першій інстанції Горяєв І.М.
Доповідач Дришлюк А. І.
ОДЕСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

09.02.2023 року м. Одеса

Одеський апеляційний суд в складі колегії суддів судової палати з розгляду цивільних справ:

головуючого судді Дришлюка А.І., суддів Громіка Р.Д., Драгомерецького М.М.,

при секретарі судового засідання Нечитайло А.Ю.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні у м. Одесі в режимі відеоконференції справу за апеляційною скаргою представника Акціонерного товариства «Райффайзен Банк Аваль» - Звєзділіної-Полішко Анастасії Дмитрівни на ухвалу Біляївського районного суду Одеської області від 19 липня 2022 року по справі за позовом Акціонерного товариства «Райффайзен Банк» до ОСОБА_1 , ОСОБА_2 (законний представник- ОСОБА_3 ), треті особи ОСОБА_4 , Служба у справах дітей Великодальницької сільської ради про визнання осіб такими, що втратили право користування житловим приміщенням та зняття з реєстрації за місцем проживання,

ВСТАНОВИВ:

11 лютого 2022 року представник позивача звернувся до суду з позовом до відповідачів про визнання осіб такими, що втратили право користування житловим приміщенням та зняття з реєстрації за місцем проживання (а.с. 1-3).

19 квітня 2022 року ухвалою Біляївського районного суду Одеської області було відкрито провадження по вказаній справі в порядку загального позовного провадження та підготовче судове засідання було призначено на 21 червня 2022 року (а.с. 60-61).

19 липня 2022 року ухвалою Біляївського районного суду Одеської області позовну заяву Акціонерного товариства «Райффайзен Банк» було залишено без розгляду (а.с. 114-117).

Не погоджуючись із вказаною ухвалою суду першої інстанції, представник Акціонерного товариства «Райффайзен Банк Аваль» - Звєзділіна-Полішко Анастасія Дмитрівна звернулася до суду із апеляційною скаргою, в якій просила суд оскаржувану ухвалу скасувати та постановити нову, якою направити справу для продовження розгляду до суду першої інстанції. В обґрунтування апеляційної скарги зазначала, що судом першої інстанції було неповно з`ясовано всі обставини справи та недоведено ті обставини справи, котрі судом визначенні встановленими. Апелянт також стверджує, що оскільки по справі не відбулося закриття підготовчого засідання та призначення справи до розгляду по суті та відповідно у вступній частині ухвали від 19.07.2022 року наявне посилання на її винесення в підготовчому судовому засіданні, тому відсутні підстави для залишення позовної заяви без розгляду й відповідно застосування п. 3 ч. 1 ст. 257 ЦПК України (а.с. 119-124).

Відзив на апеляційну скаргу до апеляційного суду не надходив.

З врахуванням недостатньої кількості суддів в Одеському апеляційному суді (з 2013 року кількість суддів в цивільній палаті зменшилася з 48 до 14, які фактично здійснюють судочинство), щодо яких здійснюється автоматизований розподіл справ (без урахування суддів, які хворіють, перебувають у відрядженні, знаходяться у відпустці, тимчасово відряджені до Одеського апеляційного суду), що створює надмірне навантаження та виключає можливість розгляду справи в строки, передбачені національним законодавством, судом апеляційної інстанції було здійснено розгляд справи з врахуванням поточного навантаження, яке обумовило збільшення строку розгляду справи по незалежним від суду причинам.

02 лютого 2023 року від представника апелянта адвоката Собчука Олега Віталійовича надійшла заява про участь у судовому засіданні в режимі відеоконференції поза межами приміщення суду, яке було задоволено ухвалою Одеського апеляційного суду від 06 лютого 2023 року.

В судовому засіданні 09 лютого 2023 року, яке проводилося в режимі відеоконференції представник апелянта підтримав апеляційну скаргу та просив її задовольнити. Інші учасники справи участі в судовому засіданні в режимі відеоконференції не брали, відповідних клопотань до суду не подавали, про час та порядок розгляду справи повідомлені належним чином.

Відповідно до ч. 2 ст. 372 ЦПК України неявка сторін або інших учасників справи, належним чином повідомлених про дату, час і місце розгляду справи, не перешкоджає розгляду справи.

Заслухавши суддю-доповідача та дослідивши матеріали цивільної справи, доводи апеляційної скарги, апеляційний суд дійшов висновку, що апеляційна скарга частково підлягає задоволенню, виходячи з наступного.

Постановляючи оскаржувану ухвалу, суд першої інстанції виходив з того, що представник позивача, будучи повідомленим судом про дату, час та місце розгляду справи, двічі поспіль не з`явився в судові засідання, заяв про розгляд справи без його участі не надходило, а тому вирішив залишити позовну заяву АТ «Райффайзен Банк» без розгляду через повторну неявку представника позивача в судове засідання (а.с. 116).

Апеляційний суд, частково задовольняючи апеляційну скаргу, вважає за потрібне зазначити наступне.

Відповідно до ч. 1 ст. 367 ЦПК України суд апеляційної інстанції переглядає справу за наявними в ній і додатково поданими доказами та перевіряє законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги.

З матеріалів справи вбачається, що 19 квітня 2022 року було відкрито провадження по вказаній справі в порядку загального позовного провадження та підготовче судове засідання було призначено на 21 червня 2022 року (а.с. 60-61).

08 червня 2022 року від представник АТ «Райффайзен Банк» надійшло клопотання про відкладення судового засідання у зв`язку із запровадженням на території України воєнного стану (а.с. 65-68).

21 червня 2022 року від представника відповідача ОСОБА_3 ОСОБА_5 надійшла заява про відкладення підготовчого судового засідання у зв`язку із необхідністю ознайомитися із матеріалами справи (а.с. 86).

Відповідно до Довідки від 21 червня 2022 року у зв`язку із неявкою сторін у судове засідання слухання справи було відкладене на 19 липня 2022 року (а.с. 89).

18 липня 2022 року представник позивача направила на електронну адресу суду першої інстанції аналогічне клопотання про відкладення судового засідання, через об`єктивну неможливість прибуття позивача до суду, у зв`язку введення в Україні воєнного стану (а.с. 93-96).

19 липня 2022 року представник відповідача подала клопотання про залишення позовної заяви без розгляду, у зв`язку із повторною неявкою представника позивача без поважних причин до судових засідань та за відсутності клопотань з боку позивача про проведення судового засідання в режимі відеоконференції, а також просила розгляд підготовчого судового засідання провести у відсутність представника відповідача (а.с. 112).

Вказане клопотання було задоволено, позовну заяву залишено без розгляду (а.с. 114-117).

Відповідно до ст. 196 ЦПК України передбачено, що для виконання завдання підготовчого провадження в кожній судовій справі, яка розглядається за правилами загального позовного провадження, проводиться підготовче засідання. Дата і час підготовчого засідання призначаються суддею з урахуванням обставин справи і необхідності вчинення відповідних процесуальних дій.

Згідно зі ст. 189 ЦПК України визначено, що завданнями підготовчого провадження є: остаточне визначення предмета спору та характеру спірних правовідносин, позовних вимог та складу учасників судового процесу; з`ясування заперечень проти позовних вимог; визначення обставин справи, які підлягають встановленню, та зібрання відповідних доказів; вирішення відводів; визначення порядку розгляду справи; вчинення інших дій з метою забезпечення правильного, своєчасного і безперешкодного розгляду справи по суті.

Таким чином, підготовче судове провадження - це стадiя судового прoцесу, в якій з`ясовується предмет спoру, позoвні вимoги, заперечення на позoвні вимoги, склад учасників судовoго процесу, вирішення відводів, xарактер спірних правовідносин та інших дій, які будуть слугувати для правильного і безперешкoдного розгляду справи пo суті, іншими словами, це важлива складова судочинства, що спрямована на створення умов для правильного, безперешкодного та своєчасного розгляду справи по суті. Підготовче провадження починається відкриттям провадження у справі і закінчується закриттям підготовчого засідання. Підготовче засідання є формою підготовчого провадження, яка полягає у вчиненні судом та учасниками судового процесу відповідних процесуальних дій.

Відповідно до ч. ч. ст. 197 ЦПК України підготовче засідання проводиться судом із повідомленням учасників справи.

За ч. 2 ст. 198 ЦПК України суд відкладає підготовче засідання в межах визначеного цим Кодексом строку підготовчого провадження у випадках: 1) визначених частиною другою статті 223 цього Кодексу; 2) залучення до участі або вступу у справу третьої особи, заміни неналежного відповідача, залучення співвідповідача; 3) в інших випадках, коли питання, визначені частиною другою статті 197 цього Кодексу, не можуть бути розглянуті у підготовчому засіданні.

За змістом частини першої статті 223 ЦПК України неявка у судове засідання будь-якого учасника справи за умови, що його належним чином повідомлено про дату, час і місце цього засідання, не перешкоджає розгляду справи по суті, крім випадків, визначених цією статтею.

Виходячи зі змісту вказаних процесуальних норм, підготовче провадження має бути проведено протягом встановлених строків, а неявка належним чином повідомленого про дату та час підготовчого засідання позивача за загальним правилом не перешкоджає проведенню підготовчого засідання.

Відповідно до ч. 1 ст. 200 ЦПК України у підготовчому засіданні суд постановляє ухвалу (ухвали) про процесуальні дії, що необхідно вчинити до закінчення підготовчого провадження та початку судового розгляду справи по суті.

Згідно з ч.ч. 1-2 ст. 211 ЦПК України розгляд справи відбувається в судовому засіданні. Про місце, дату і час судового засідання суд повідомляє учасників справи.

Пунктом 3 частини 1 статті 257 ЦПК України суд постановляє ухвалу про залишення позову без розгляду, якщо належним чином повідомлений позивач повторно не з`явився в судове засідання або не повідомив про причини неявки, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності і його нез`явлення не перешкоджає розгляду справи.

Цивільним процесуальним законом чітко розмежовано підготовче провадження із проведенням підготовчого засідання, його особливості, строки проведення (Глава 3 Розділу III «Позовне провадження») та розгляд справи по суті із проведенням судового засідання (Глава 3 вказаного розділу).

Стаття 223 ЦПК України, яка, зокрема, передбачає, що у разі повторної неявки позивача в судове засідання без поважних причин або неповідомлення ним про причини неявки суд залишає позовну заяву без розгляду, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності, і його нез`явлення не перешкоджає вирішенню спору, стосується розгляду справи по суті, у зв`язку з чим регулятивний вплив цієї статті не поширюється на випадок повторної неявки позивача у підготовче засідання.

Аналіз змісту пункту 3 частини першої статті 257 ЦПК України свідчить про те, що залишення позовної заяви без розгляду з цієї підстави може мати місце лише в тому випадку, якщо позивач, який був належним чином повідомлений про час слухання справи, повторно не з`явився саме в судове засідання, а не в підготовче засідання (постанова Верховного Суду від 21 жовтня 2019 року у справі № 759/15271/17).

Відповідно до ч. 4 ст. 263 ЦПК України при виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин суд враховує висновки щодо застосування відповідних норм права, викладені в постановах Верховного Суду.

Оскільки у справі, яка переглядається, закриття підготовчого провадження та призначення справи до судового розгляду по суті не відбулося, а у вступній частині ухвали від 19 липня 2022 року наявне посилання на її винесення у підготовчому судовому засіданні, тобто розгляд справи перебував на стадії підготовчого процесу, апеляційний суд вважає, що судом першої інстанції було помилкового залишено позовну заяву без розгляду, а отже оскаржувана ухвала підлягає скасуванню, а справа направленню до суду першої інстанції для продовження розгляду справи.

При цьому, апеляційний суд вважає за потрібне зазначити, що Європейський суд з прав людини неодноразово відзначав, що рішення національного суду повинно містити мотиви, які достатні для того, щоб відповісти на істотні аспекти доводів сторін (рішення у справі Ruiz Torija v. Spain, серія А, №303-А, параграфи 29-30). Це право не вимагає детальної відповіді на кожен аргумент, використаний стороною.

Згідно зі ст. 379 ЦПК України підставами для скасування ухвали суду, що перешкоджає подальшому провадженню у справі, і направлення справи для продовження розгляду до суду першої інстанції є неповне з`ясування судом обставин, що мають значення для справи, невідповідність висновків суду обставинам справи, порушення норм процесуального права чи неправильне застосування норм матеріального права, які призвели до постановлення помилкової ухвали.

Таким чином, оскільки судом першої інстанції оскаржувана ухвала постановлення з порушенням норм процесуального права, а доводи апеляційної скарги знайшли своє часткове підтвердження, апеляційний суд на підставі ст. 379 ЦПК України, частково задовольняючи апеляційну скаргу, скасовує оскаржувану ухвалу та направляє справу до суду першої інстанції для продовження розгляду.

На підставі викладеного, керуючись ст. ст. 367, 368, 374, 379, 381, 382, 383, 384 ЦПК України, Одеський апеляційний суд,

ПОСТАНОВИВ:

Апеляційну скаргу представника Акціонерного товариства «Райффайзен Банк Аваль» - Звєзділіної-Полішко Анастасії Дмитрівни задовольнити частково.

Ухвалу Біляївського районного суду Одеської області від 19 липня 2022 року скасувати.

Справу направити до суду першої інстанції для продовження розгляду.

Постанова Одеського апеляційного суду набирає законної сили з дня її прийняття та може бути оскаржена шляхом подачі касаційної скарги до Верховного Суду протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення.

Судді Одеського апеляційного суду А.І. Дришлюк

Р.Д. Громік

М.М. Драгомерецький

Повний текст цієї постанови складено 09 лютого 2023 року.

Суддя Одеського апеляційного суду А.І. Дришлюк