Справа № 729/779/21
2-п/729/1/23 р.
У Х В А Л А

і м е н е м У к р а ї н и

28 лютого 2023 р. Бобровицький районний суд Чернігівської області в складі:

судді Бойко В.І., за участю секретаря судового засідання Ященко Л.В.,

розглянув у відкритому судовому засіданні в залі суду м. Бобровиця заяву про перегляд заочного рішення у цивільній справі за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу, -

в с т а н о в и в:

Заочним рішенням Бобровицького районного суду Чернігівської області від 13 грудня 2021 року, шлюб, зареєстрований 19 вересня 2019 року Київським районним у місті Одесі відділом державної реєстрації актів цивільного стану Головного територіального управління юстиції в Одеській області, актовий запис №1503 між ОСОБА_2 та ОСОБА_1 розірвано шлюб.

У поданій до суду заяві про перегляд заочного рішення ОСОБА_2 просить поновити строк на подання заяви про перегляд заочного рішення , переглянути його та скасувати вказане заочне рішення Бобровицького районного суду Чернігівської області та призначити справу до розгляду в загальному.

У обґрунтування своїх вимог вказує, що справу розглянуто у його відсутність. Вважає за можливе збереження сім`ї, позов не визнає, заперечує проти розірвання шлюбу.

Він не отримував ні ухвал суду про порушення провадження у справі, ні судових повісток, не мав можливості з`явитися в судове засідання та не міг повідомити суд про причини неявки. Вважає, що сторони не втратили почуття любові та поваги одне до одного, а шлюб можна зберегти. У рішенні суд не зазначив щодо подання ним заяви про надання строку на примирення. Він не отримував ухвали з цього приводу, та відповіді позивача з цього питання.

У судове засіданння заявник та інші нші учасники справи не з`явились, про час і місце слухання справи повідомлялись належним чином.

Згідно ч. 1 ст. 231 ЦПК України неявка осіб, належним чином повідомлених про час і місце засідання, не перешкоджає розгляду справи.

Судом на підставі ч. 2 ст. 247 ЦПК України, у зв`язку із неявкою в судове засідання всіх осіб, які беруть участь у справі, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснювалось.

Дослідивши матеріали справи, оцінюючи наявні у справі докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на їх безпосередньому, всебічному, повному і об`єктивному дослідженні, та керуючись законом, суд приходить до такого висновку:

Судом встановлено, що заочним рішенням Бобровицького районного суду Чернігівської області від 13 грудня 2021 року, шлюб, зареєстрований 19 вересня 2019 року Київським районним у місті Одесі відділом державної реєстрації актів цивільного стану Головного територіального управління юстиції в Одеській області, актовий запис №1503 між ОСОБА_2 та ОСОБА_1 розірвано.

Скасування заочного рішення передбачено ч. 1 ст. 288 ЦПК України. Ця норма зазначає, що заочне рішення підлягає скасуванню за таких умов: 1) якщо суд встановить, що відповідач не з`явився в судове засідання та (або) не повідомив про причини неявки; 2) відповідач не подав відзив на позовну заяву з поважних причин; 3) докази, на які відповідач посилається, мають істотне значення для правильного вирішення справи.

Виходячи зі змісту ч. 1 ст. 288 ЦПК для скасування заочного рішення необхідне одночасне існування обставин процесуального і матеріального характеру.

При дослідженні процесуальних обставин слід враховувати неявку у судове засідання відповідача чи його представника саме з поважних причин та якщо він (вони) не мав можливості повідомити суд про такі причини.

Що стосується ж матеріальних підстав необхідних для скасування заочного рішення, то відповідач має вказати на докази, якими обґрунтовуються заперечення проти вимог позивача, і ці докази повинні мати істотне значення для правильного вирішення справи.

Отже, для того щоб заочне рішення було скасовано необхідна наявність певних умов, а саме: причини неявки відповідача мають бути визнані поважними; аргументи відповідача щодо обставин справи повинні впливали на правильне її вирішення.

З матеріалів цивільної справи за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу слідує, що відповідач належним чином повідомлявся про судове засідання (а.с. 47), про що свідчить його підпис на повідомленні про вручення поштового відправлення.

Також суд розглядаючи другу умову для скасування заочного рішення виходить з того, що відповідно дост.288 ЦПК України відповідач у своїй заяві про перегляд заочного судового рішення повинен зазначити такі обставини, та такі докази на їх підтвердження, що якби вони були відомі суду при ухваленні заочного рішення, суд прийшов би до іншого висновку ухвалив би принципово інше рішення.

На необхідність з`ясування наявності доказів, які мають істотне значення для правильного вирішення справи та можуть вплинути на ухвалене заочне рішення неодноразово звертав увагу Верховний Суд України при підготовці Узагальнень судової практики щодо ухвалення та перегляду судоми заочних рішень, зазначаючи, що зв`язку з практикою скасування заочного рішення без з`ясування, чи є у відповідачів докази, які мають істотне значення для правильного вирішення справи, в результаті нове ухвалене рішення після скасування заочного рішення є аналогічним.

А тому, Верховний Суд наголошує, що правильною є практика тих судів, які скасовують заочне рішення лише за наявності двох підстав, визначених уст. 232 ЦПК, зокрема, якщо буде встановлено, що відповідач, який був належним чином повідомлений про час та місце судового розгляду, не зявився в судове засідання та не повідомив про причини неявки з поважних причин і докази, на які він посилається, мають істотне значення для правильного вирішення справи.

Відповідно до роз`яснень Верховного Суду України (лист від 01 травня 2007 року «Практика ухвалення та перегляду судами заочних рішень у цивільних справах») другу умову слід розуміти таким чином, що відповідач у своїй заяві про перегляд заочного судового рішення посилається на такі обставини та на такі докази на їх підтвердження, що якби вони були відомі суду при ухваленні заочного рішення, суд прийшов би до іншого висновку. Заочне рішення не може бути скасовано лише на підставі поданої відповідачем заяви та його доводів, які не підтверджені належними, достатніми та допустимими доказами у справі.

Однак, у заяві про перегляд заочного рішення заявником не наведено та не надано суду будь-яких доказів, які б мали істотне значення для вирішення справи, та могли б призвести до ухвалення протилежного за змістом рішення, про перегляд якого просить заявник. Не повідомлено про наявність обставин, які мали б істотне значення для вирішення справи, та не надано доказів на їх підтвердження і в судовому засіданні.

Крім того, слід зазначити, що регулювання шлюбно-сімейних правовідносин здійснюється на принципах добровільності, взаємоповаги, взаєморозуміння, а держава забезпечує принцип свободи шлюбу та принцип свободи розірвання шлюбу.

Окрім цього, пунктом 126 рішення Європейського суду з прав людини по справі «Фернандес Мартінес проти Іспанії» (заява 56030/07) від 12 червня 2014 року встановлено: «Що стосується права на приватне та сімейне життя, Суд наголошує на важливості для осіб мати можливість вільно приймати рішення з приводу того, як вести своє приватне та сімейне життя. У зв`язку з цим повторно наголошується, що відповідно до статті 8 також надається охорона прав на самореалізацію як у формі особистого розвитку..., так і з точки зору права на встановлення та розвиток відносин з іншими людьми та навколишнім світом, при цьому поняття особистої автономії є важливим принципом, що береться за основу при тлумаченні гарантій, які викладені в такому положенні».

Зважаючи на принципи рівноправності жінки і чоловіка, закон вимагає, щоб згода на одруження була взаємною. Принцип добровільності шлюбу є чинним не лише на стадії його реєстрації, а і під час знаходження в шлюбі, що зумовлює можливість добровільного розірвання шлюбу. Шлюб - це сімейний союз, при цьому слово «сімейний» засвідчує, що шлюб створює сім`ю, а слово «союз» підкреслює договірну природу шлюбу, яка зумовлює його добровільний характер.

Ухвалою Бобровицького районного суду від 21.10.2021у задоволенні заяви ОСОБА_2 про надання строку на примирення у цивільній справі за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу відмовлено. Вказане рішення обґрунтоване тим, що шлюбні відносини між сторонами припинені, подружжя мешкає окремо один від одного, не пов`язано спільним побутом, не має взаємні права та не виконує взаємні обов`язки. До того ж, позивачка заперечувала проти надання строку для примирення, у зв`язку з неправомірною поведінкою з боку відповідача, наполягаючи на розірванні шлюбу, а позивач не навів у своїй заяві, які шляхи для примирення ним будуть прийматися.

Підводячи висновок щодо обставин, які б мали істотне значення, але не були враховані під час розгляду справи про розірвання шлюбу судом, суд прийшов до висновку, що таких не було та про такі не заявлено.

А тому з огляду на вищенаведене, суд вважає, що підстав для скасування заочного рішення та призначення справи до розгляду в загальному порядку немає.

При цьому суд роз`яснює заявнику, що відповідно до ч.4ст.287 ЦПК Україниу разі залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення заочне рішення може бути оскаржене в загальному порядку, встановленому цим Кодексом. У цьому разі строк на апеляційне оскарження рішення починає відраховуватися з дати постановлення ухвали про залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення.

Керуючись ст. ст.287,288,353 ЦПК України, суд, -

у х в а л и в:

Заяву ОСОБА_2 про перегляд заочного рішення Бобровицького районного суду Чернігівської області від 13 грудня 2021 року у цивільній справі за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу залишити без задоволення.

Роз`яснити заявнику її право оскаржити заочне рішення до Чернігівського апеляційного суду в загальному порядку, встановленому ЦПК України.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя В.І. Бойко