Справа №537/997/21
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

17 січня 2023 року Кременчуцький районний суд Полтавської області у складі: головуючої судді Даніліної Ж. О., за участю секретаря судового засідання Таран І. О., представника позивача ОСОБА_1 , представника відповідача ОСОБА_2 , розглянувши у підготовчому судовому засіданні у місті Кременчук цивільну справу за позовом ОСОБА_3 до ОСОБА_4 про поділ майна подружжя,

УСТАНОВИВ:

ОСОБА_3 звернулася до суду з позовом до ОСОБА_4 , в якому просить визнати за позивачем право спільної часткової власності на Ѕ частку наступного майна: земельну ділянку для ведення садівництва, кадастровий номер :04:000:1087, загальною площею 0,0520 га, яка розташована в СТ «Маяк» і знаходиться на території Піщанської сільської ради Кременчуцького району Полтавської області, за межами населених пунктів та належить ОСОБА_4 на підставі державного акта на право власності на земельну ділянку серії ЯИ №533263 від 18.12.2009; автомобіль Ford focus, реєстраційний номер НОМЕР_1 , рік випуску 2006, який належить ОСОБА_4 згідно свідоцтва про реєстрацію транспортного засобу НОМЕР_2 від 03.10.2015.

Ухвалою Кременчуцького районного суду Полтавської області від 14 листопада 2022 року у справі №537/997/21 залишено без руху заяву представника позивача ОСОБА_1 про зміну позовних вимог від 25 жовтня 2022 року шляхом доповнення позовною вимогою про визнання незаконним та скасування розпорядження.Надано позивачу строк для усунення недоліків, зазначених в ухвалі суду, протягом десяти днів з дня вручення копії ухвали.

18 листопада 2022 року до Кременчуцького районного суду Полтавської області надійшла заява представника позивача ОСОБА_1 про долучення квитанції про сплату судового збору у сумі 992,40 грн в якості усунення недоліків заяви про зміну позовних вимог.

У підготовчому судовому засіданні судом на розгляд поставлено питання щодо прийняття до розгляду заяви представника позивача ОСОБА_1 про зміну позовних вимог від 25 жовтня 2022 року.

Представник позивача ОСОБА_1 у підготовчому судовому засіданні підтримав вимоги заяви про зміну позовних вимог та просив прийняти до розгляду.

Представник відповідача ОСОБА_2 у підготовчому судовому засіданні не заперечувала проти розгляду поставленого судом питання.

Суд, вислухавши думку учасників справи, присутніх у підготовчому судовому засіданні, дійшов наступних висновків.

Ознайомившись з поданими документами, суд вважає, що недоліки заяви представника позивача ОСОБА_1 про зміну позовних вимог від 25 жовтня 2022 рокуу справі №537/997/21 усунуто в повному обсязі.

Щодо прийняття до розгляду заяви представника позивача ОСОБА_1 про зміну позовних вимог від 25 жовтня 2022 рокуу справі №537/997/21, суд зазначає наступне.

У позовній заяві ОСОБА_3 просить визнати за позивачем право спільної часткової власності на Ѕ частку наступного майна: земельну ділянку для ведення садівництва, кадастровий номер :04:000:1087, загальною площею 0,0520 га, яка розташована в СТ «Маяк» і знаходиться на території Піщанської сільської ради Кременчуцького району Полтавської області, за межами населених пунктів та належить ОСОБА_4 на підставі державного акта на право власності на земельну ділянку серії ЯИ №533263 від 18.12.2009; автомобіль Ford focus, реєстраційний номер НОМЕР_1 , рік випуску 2006, який належить ОСОБА_4 згідно свідоцтва про реєстрацію транспортного засобу НОМЕР_2 від 03.10.2015.

Так, відповідно до заяви про зміну позовних вимог представник позивача додатково, окрім вимог позовної заяви, просить визнати незаконним (протиправним) та скасувати розпорядження голови Кременчуцької районної державної адміністрації №82 від 23 лютого 2009 року в частині передачі у власність громадянину ОСОБА_4 земельної ділянки з цільовим призначенням ? для ведення садівництва, кадастровий номер :04:000:1087, яка розташована в СТ «Маяк» і знаходиться на території Піщанської сільської ради Кременчуцького району Полтавської області, за межами населених пунктів, на підставі якого відділом Держкомзему у Кременчуцькому районі Полтавської області 08 грудня 2009 року проведено реєстрацію державного акта серії ЯИ №53363 на ім`я ОСОБА_4 на право власності на дану земельну ділянку у Книзі записів реєстрації державних актів на право власності на землю та на право постійного користування землею договорів оренди землі №14.

За змістом принципу диспозитивності цивільного судочинства, закріпленого у статті 13 Цивільного процесуального кодексу України, суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках. Учасник справи розпоряджається своїми правами щодо предмета спору на власний розсуд.

Згідно із пунктом 2 частини 2 статті 49 Цивільного процесуального кодексу України крім прав та обов`язків, визначених у статті 43 цього Кодексу: позивач вправі збільшити або зменшити розмір позовних вимог до закінчення підготовчого засідання або до початку першого судового засідання, якщо справа розглядається в порядку спрощеного позовного провадження.

Відповідно до частини 3 статті 49 Цивільного процесуального кодексу України до закінчення підготовчого засідання позивач має право змінити предмет або підстави позову шляхом подання письмової заяви. У справі, що розглядається за правилами спрощеного позовного провадження, зміна предмета або підстав позову допускається не пізніше ніж за п`ять днів до початку першого судового засідання у справі.

Верховний Суд неодноразово звертав увагу на те, що процесуальним законом не передбачено права позивача на подання заяв (клопотань) про «доповнення» або «уточнення» позовних вимог. Тому в разі надходження до суду однієї із зазначених заяв (клопотань) останній, виходячи з її змісту, а також змісту раніше поданої позовної заяви та конкретних обставин справи, повинен розцінювати її як: - подання іншого (ще одного) позову, чи - збільшення або зменшення розміру позовних вимог, чи - об`єднання позовних вимог, чи - зміну предмета або підстав позову. При цьому при поданні вказаних заяв (клопотань) позивач має дотримуватися правил вчинення відповідної процесуальної дії, недодержання яких тягне за собою процесуальні наслідки, передбачені Цивільним процесуальним кодексом України.

Аналогічна позиція викладена у постанові Верховного Суду у складі Об`єднаної палати Касаційного цивільного суду від 01 листопада 2021 року у справі №405/3360/17.

У постанові Верховного Суду від 09 липня 2020 року у справі №922/404/19, зроблено висновок: «позовом є звернення до суду з вимогою про захист своїх прав та інтересів, який складається із двох елементів: предмета і підстави позову. При цьому під предметом позову розуміється певна матеріально-правова вимога позивача до відповідача, стосовно якої позивач просить прийняти судове рішення. Підставу позову становлять обставини, якими позивач обґрунтовує свої вимоги щодо захисту права та охоронюваного законом інтересу. Відтак зміна предмета позову означає зміну вимоги, з якою позивач звернувся до відповідача, а зміна підстав позову - це зміна обставин, на яких ґрунтується вимога позивача. Під збільшенням або зменшенням розміру позовних вимог слід розуміти відповідно збільшення або зменшення кількісних показників за тією ж самою вимогою, яку було заявлено в позовній заяві. Збільшено (чи зменшено) може бути лише розмір вимог майнового характеру. Під збільшенням розміру позовних вимог не може розумітися заявлення ще однієї чи кількох вимог, додатково до викладених у позовній заяві. Неправомірно під виглядом збільшення розміру позовних вимог висувати нові вимоги, які не були зазначені у тексті позовної заяви».

Таким чином, під предметом позову розуміється певна матеріально-правова вимога позивача до відповідача, стосовно якої позивач просить прийняте судове рішення. Цей матеріальний зміст позовних вимог позивача проявляється в матеріально-правовій заінтересованості - отримати певне матеріальне благо. Підставу позову становлять обставини, якими позивач обґрунтовує свої вимоги щодо захисту права та охоронюваного законом інтересу. Зміна предмета позову відбудеться тоді, коли в рамках конкретно визначеної позивачем позовної вимоги позивач замість способу захисту прав який був заявлений при подачі позову, виявить бажання скористатися іншим способом захисту, обґрунтовуючи свої позовні вимоги (предмет позову) тими самими обставинами, якими він обґрунтовував і первісні вимоги.

Виходячи із положень пункту 3 частини 2 статті 197 Цивільного процесуального кодексу України, у підготовчому засіданні суд, у разі необхідності, заслуховує уточнення позовних вимог та заперечень проти них та розглядає відповідні заяви. Процесуальні права та обов`язки сторін визначені статтею 49 Цивільного процесуального кодексу України і відповідно до частини 3 статті 49 Цивільного процесуального кодексу України до закінчення підготовчого засідання позивач має право змінити предмет або підстави позову шляхом подання письмової заяви.

Отже, законодавцем визначено право позивача змінювати предмет позовних вимог, як складову матеріально-правової вимоги позивача до відповідача до закінчення підготовчого засідання. Зміна позивачем підстав і предмету позову може мати місце лише альтернативно, тому одночасна їх зміна неможлива. Це правило законодавець визначив імперативно. Отже, у разі подання позивачем клопотання (заяви), направленого на одночасну зміну предмета і підстави позову, наявні правові підстави для відмови в задоволенні такого клопотання. Зміна предмета позову означає зміну матеріально-правової вимоги до відповідача.

В даному випадку, за змістом поданої до суду заяви про зміну позовних вимог від 25 жовтня 2022 року, представник позивач фактично подав нову редакцію позову, додавши ще одну позовну вимогу яка змінює одночасно предмет і підстави позову, які пред`являються до нового відповідача, який не залучений до участі у справі в якості співвідповідача у порядку, передбаченому статтею 51 Цивільного процесуального кодексу України та по суті є новими вимогами, а саме: щодо визнання незаконним (протиправним) та скасування розпорядження голови Кременчуцької районної державної адміністрації №82 від 23 лютого 2009 року в частині передачі у власність громадянину ОСОБА_4 земельної ділянки.

Ураховуючи, що предметом спору у цій справі є поділ майна подружжя та суб`єктивний склад сторін, суд дійшов висновку про відсутність підстав для прийняття заяви представника позивача про зміну позовних вимог шляхом доповнення новою вимогою, оскільки позивач пред`являє окремі самостійні вимоги немайнового характеру, а саме: «визнати незаконним (протиправним) та скасувати розпорядження голови Кременчуцької районної державної адміністрації №82 від 23 лютого 2009 року в частині передачі у власність громадянину ОСОБА_4 земельної ділянки», що фактично свідчить про подання представником позивача нової позовної заяви, оскільки за своїм змістом та предметом позову у заяві про зміну позовних вимог позивач одночасно змінює підстави та предмет позову, що є недопустимим відповідно до вимог статті 49 Цивільного процесуального кодексу України, та свідчить про подання позивачем нової позовної заяви з визначенням іншого способу захисту в частині вимог немайнового характеру та доведення заявлених вимог шляхом подання нових доказів.

За викладених підстав, суд дійшов висновку, що у прийнятті заяви про зміну позовних вимог у зв`язку із порушенням стороною позивача положень частини 3 статті 49 Цивільного процесуального кодексу України щодо неможливості одночасної зміни предмету і підстав позову, слід відмовити та повернути позивачу.

Керуючись статтями 13, 43, 49, 197, 260 Цивільного процесуального кодексу України, суд

УХВАЛИВ:

Відмовити у прийнятті до розгляду та повернути представнику позивача ОСОБА_1 заяву про зміну позовних вимог від 25 жовтня 2022 року у справі №537/997/21.

На ухвалу може бути подана апеляційна скарга до Полтавського апеляційного суду протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення.

Повний текст ухвали складено 20 січня 2023 року.

СуддяЖ. О. Даніліна