Золотоніський міськрайонний суд Черкаської області
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
Справа № 695/1823/23
номер провадження 2/695/886/23

25 липня 2023 року м. Золотоноша
Золотоніський міськрайонний суд Черкаської області в складі:
головуючого судді Середи Л.В.
за участю секретаря Оніщенко Н.В.,
розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Золотоноша цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу,
30 листопада 2013 року ОСОБА_2 та ОСОБА_3 зареєстрували шлюб у Виконавчому комітеті Центральненської сільської ради Миронівського району Київської області, про що вчинено відповідний актовий запис № 4.
Після реєстрації шлюбу дружині присвоєно прізвище ОСОБА_4 .
Від шлюбу сторони мають двох дочок: ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , та ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , які проживають з позивачкою.
Позивач стверджує, що майнового спору та спору про місце проживання дітей між сторонами на час подачі даного позову не існує. Сторони проживають окремо, спільне господарство не ведуть, шлюбних відносин не підтримують. Причиною розпаду сім стало те, що подружжя мають різного складу характери, різні погляди на сімейне життя, відсутність взаєморозуміння, в зв`язку з чим між подружжям виникали часті сварки та непорозуміння, що призвело до погіршення відносин у сім`ї.
Оскільки сторони не підтримують шлюбних відносин, спільне господарство не ведуть, а тому вважаючи, що збереження шлюбних відносин неможливе, так як сім`я остаточно розпалась і шлюб носить формальний характер, ОСОБА_1 звернулась до суду з позовом про розірвання шлюбу із ОСОБА_2 .
Ухвалою Золотоніського міськрайонного суду Черкаської області від 25.05.2023 розгляд справи призначено здійснювати за правилами спрощеного позовного провадження з викликом сторін.
Позивач у судове засідання не прибула, у письмовій заяві, направленій на адресу суду, позовні вимоги підтримала повністю та просила суд розглядати справу за її відсутності. Після розірвання шлюбу просила присвоїти їй прізвище ОСОБА_7 .
Відповідач у судове засідання не прибув, направивши до суду заяву, в якій позовні вимоги визнав повністю, не заперечував щодо розірвання шлюбу, просив справу розглядати за його відсутності.
Згідно з ч. 4 ст. 206 ЦПК України у разі визнання відповідачем позову суд за наявності для того законних підстав ухвалює рішення про задоволення позову.
Відповідно до ч. 2 ст. 247 ЦПК України фіксування судового засідання технічним засобом здійснює секретар судового засідання. У разі неявки в судове засідання всіх учасників справи чи в разі якщо відповідно до положень цього Кодексу розгляд справи здійснюється судом за відсутності учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.
Отже, оскільки сторони не з`явилися в судове засідання, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснювалось.
Суд, вивчивши матеріали справи та враховуючи думку сторін на розірвання шлюбу, вважає, що позов підлягає до повного задоволення з наступних підстав.
Положенням статті 1 Сімейного кодексу України (далі - СК України) передбачено, що побудова сімейних відносин відбувається на паритетних засадах, на почуттях взаємної любові та поваги, взаємоповаги та підтримки.
Згідно із ст. 24 СК України шлюб ґрунтується на вільній згоді жінки та чоловіка. Примушування жінки та чоловіка до шлюбу не допускається.
За змістом положень частини 2 статті 36 та статті 51 СК України шлюб не може бути підставою для надання особі пільг чи переваг, а також для обмеження її прав та свобод, які встановлені Конституцією України. Дружина та чоловік мають рівне право на повагу до своєї індивідуальності, своїх звичок та уподобань.
Дружина та чоловік зобов`язані спільно піклуватися про побудову сімейних відносин між собою та членами сім`ї на почуттях взаємної любові, поваги, дружби, взаємодопомоги. Дружина та чоловік відповідальні один перед одним, перед іншими членами сім`ї за свою поведінку в ній. (ст. 55 Сімейного кодексу України).
Нормами ч. 3 та ч. 4 ст. 56 СК України визначено, що кожен з подружжя має право припинити шлюбні відносини. Примушування до припинення шлюбних відносин, примушування до їх збереження, в тому числі примушування до статевого зв`язку за допомогою фізичного або психічного насильства, є порушенням права дружини, чоловіка на свободу та особисту недоторканність і може мати наслідки, встановлені законом.
Таке положення національного законодавства України відповідає і ст. 16 Загальної декларації прав людини, прийнятої Генеральною Асамблеєю ООН від 10.12.1948 року, згідно з якою чоловіки та жінки, які досягли повноліття, мають право без будь-яких обмежень за ознакою раси, національності або релігії одружуватися і засновувати сім`ю.
За правилом ч. 2 ст. 104 СК України шлюб припиняється внаслідок його розірвання.
Відповідно до ч. 3 ст. 105 СК України шлюб припиняється внаслідок його розірвання за позовом одного з подружжя на підставі рішення суду, відповідно до статті 110 цього Кодексу.
Проголошена Конституцією України охорона сім`ї державою полягає, зокрема, у тому, що шлюб може бути розірвано в судовому порядку лише за умови, якщо встановлено, що подальше спільне життя подружжя і збереження шлюбу суперечитиме інтересам одного з них чи інтересам їх дітей.
За змістом ст.16 Загальної декларації прав людини від 10.12.1948 року чоловіки і жінки користуються однаковими правами щодо одруження під час шлюбу та під час його розірвання.
Відповідно до ч. 1 ст. 110, ст. 112 СК України позов про розірвання шлюбу може бути пред`явлений одним із подружжя. Суд з`ясовує фактичні взаємини подружжя, дійсні причини позову про розірвання шлюбу, бере до уваги наявність малолітньої дитини, дитини-інваліда та інші обставини життя подружжя. Суд постановляє рішення про розірвання шлюбу, якщо буде встановлено, що подальше спільне життя подружжя і збереження шлюбу суперечило б інтересам одного з них, інтересам їхніх дітей, що мають істотне значення.
Згідно із роз`ясненнями п. 10 Постанови Пленуму Верховного Суду України № 11 від 21.12.2007 р. «Про практику застосування судами законодавства при розгляді справ про право на шлюб, розірвання шлюбу, визнання його недійсним та поділ спільного майна подружжя» проголошена Конституцією України охорона сім`ї державою полягає, зокрема, в тому, що шлюб може бути розірвано в судовому порядку лише за умови, якщо встановлено, що подальше спільне життя подружжя і збереження шлюбу суперечитиме інтересам одного з них чи інтересам їх дітей.
Судом встановлено, що причиною припинення шлюбно-сімейних відносин є те, що між сторонами відсутнє взаєморозуміння. Родина фактично розпалася і її відновлення неможливо при обставинах зазначених позивачем, їх шлюбний союз розпався, жодних клопотань щодо примирення сторони не заявляли.
Оскільки у судовому засіданні було достовірно встановлено, що збереження шлюбу неможливе, так як сторони подружніх стосунків не підтримують, мір до примирення не приймають, відповідач згідний на розірвання шлюбу, вільної згоди обох на проживання у шлюбі немає, а тому суд вважає, що подальше спільне життя подружжя буде суперечити інтересам сторін, і за таких обставин приходить до висновку про задоволення позовних вимог ОСОБА_1 .
Згідно з ч. 2 ст. 114 СК України у разі розірвання шлюбу судом, шлюб припиняється у день набрання чинності рішення суду про розірвання шлюбу.
На підставі зазначеного та керуючись ст., ст. 112, 113, 114 СК України та ст., ст. 13, 81, 133, 141, 200, 259, 263, 265,
ст., ст. 268, 273, 354 ЦПК України, суд
Позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу задовольнити.
Розірвати шлюб між ОСОБА_1 та ОСОБА_2 , зареєстрований 30 листопада 2013 року у Виконавчому комітеті Центральненської сільської ради Миронівського району Київської області за актовим записом № 4 (свідоцтво про шлюб серії НОМЕР_1 від 30.11.2013 року).
Після розірвання шлюбу присвоїти позивачу прізвище, яке мала до укладення шлюбу, ОСОБА_7 .
Шлюб припиняється у день набрання чинності рішенням суду про розірвання шлюбу.
Документом, що засвідчує факт розірвання шлюбу судом, є рішення суду про розірвання шлюбу, яке набрало законної сили.
Рішення може бути оскаржене до Черкаського апеляційного суду протягом 30 днів з дня його проголошення.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Суддя: Середа Л.В.