Справа № 133/943/19
Провадження № 22-ц/801/712/2023
Головуючий у суді 1-ї інстанції Пєтухова Н. О.
Доповідач:Сало Т. Б.
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

06 квітня 2023 рокуСправа № 133/943/19м. Вінниця

Вінницький апеляційний суд у складі: головуючого судді Сала Т.Б., суддів: Ковальчука О.В., Якименко М.М., розглянувши в порядку письмового провадження апеляційну скаргу ОСОБА_1 на ухвалу Козятинського міськрайонного суду Вінницької області від 30 січня 2023 року про відмову у внесенні виправлень у рішення, постановлену суддею Пєтуховою Н.О., в цивільній справі за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу,

встановив:

У січні 2023 року ОСОБА_1 звернулася до суду із заявою, в якій просила виправити описку, допущену у вступній, описовій, мотивувальній та резолютивній частинах рішення Козятинського міськрайонного суду Вінницької області від 20 червня 2019 року у даній справі, вказавши правильне прізвище позивача - ОСОБА_1 .

Ухвалою Козятинського міськрайонного суду Вінницької області від 30 січня 2023 року відмовлено в задоволенні заяви ОСОБА_1 про виправлення описки в рішенні суду.

Не погодившись із вказаною ухвалою, ОСОБА_1 подала апеляційну скаргу, в якій просить скасувати ухвалу суду першої інстанції та ухвалити рішення, яким задовольнити її заяву про виправлення описки.

У скарзі зазначає, що рішенням Козятинського міськрайонного суду Вінницької області від 20 червня 2019 року шлюб між ОСОБА_2 та нею, ОСОБА_1 , розірваний. Після розірвання шлюбу залишено їй прізвище ОСОБА_1 . 22 грудня 2022 року вона звернулася до Козятинського відділу УДМС України у Вінницькій області для оформлення паспорта громадянина України для виїзду за кордон, однак, листом від 05 січня 2023 року їй відмовлено в оформленні та видачі паспорта, оскільки отриманні дані не підтверджують інформацію, надану заявником. На особистому прийомі їй було роз`яснено, що оскільки в рішенні суду про розірвання шлюбу не зазначено, що шлюб розірвано між ОСОБА_2 та нею - ОСОБА_1 , не можливо встановити той факт, що вона, ОСОБА_1 (після розірвання шлюбу) і ОСОБА_1 (до розірвання шлюбу) є однією особою. Вказане стало підставою для звернення до суду із заявою про виправлення описки. Відмовляючи у задоволенні заяви суд виходив з того, що у справі немає документів, заяв, клопотань, у яких вона зазначена як ОСОБА_1 , однак, судом залишено поза увагою, що саме свідоцтво про шлюб підтверджує зміну прізвища. Оскільки після розірвання шлюбу їй було залишено прізвище ОСОБА_1 , то вона не звертала уваги на допущену судом описку. І тільки під час оформлення документів вона дізналася, що паспорт громадянина України на прізвище ОСОБА_1 є недійсним, а для отримання нового паспорту рішення суду не може бути підставою.

Відзив на апеляційну скаргу не надійшов.

Згідно з частиною 2 статті 369 ЦПК України, апеляційні скарги на ухвалу суду про відмову у внесенні виправлень у рішення (п. 19 ч. 1 ст. 353 ЦПК України) розглядаються судом апеляційної інстанції без повідомлення учасників справи.

Частиною 13 статті 7 ЦПК України встановлено, що розгляд справи здійснюється в порядку письмового провадження за наявними у справі матеріалами, якщо цим Кодексом не передбачено повідомлення учасників справи. У такому випадку судове засідання не проводиться.

Враховуючи вказані норми, дана справа розглядається судом апеляційної інстанції в порядку письмового провадження за наявними у справі матеріалами без повідомлення учасників справи.

Апеляційний суд, перевіривши законність і обґрунтованість ухвали суду першої інстанції в межах доводів апеляційної скарги дійшов до висновку, що апеляційна скарга не підлягає задоволенню з наступних підстав.

Встановлено, що в квітні 2019 року ОСОБА_1 звернулася до суду із позовом до ОСОБА_2 , в якому просила розірвати шлюб між нею та ОСОБА_2 . Після розірвання шлюбу просила залишити їй прізвище ОСОБА_1 .

Рішенням Козятинського міськрайонного суду Вінницької області від 20 червня 2019 року позов задоволено, розірвано шлюб між ОСОБА_2 та ОСОБА_1 . Після розірвання шлюбу прізвище позивача залишено ОСОБА_1 .

17 січня 2023 року від ОСОБА_1 надійшла заява, в якій вона просила виправити описку, допущену у вступній, описовій, мотивувальній та резолютивній частинах рішення Козятинського міськрайонного суду Вінницької області від 20 червня 2019 року, вказавши правильне прізвище позивача - ОСОБА_1 .

Заява мотивована тим, що допущена в рішенні описка, по-перше, унеможливлює проведення реєстрації розірвання її шлюбу в органах ДРАЦС, по-друге, унеможливлює користування та реалізацію її прав як громадянина України, зокрема, права на оформлення паспорта громадянина України для виїзду за кордон. Крім цього, свою правосуб`єктність з моменту розірвання шлюбу вона здійснює як ОСОБА_1 , однак, неможливо передбачити, де ще може виникнути питання щодо встановлення факту, що вона, ОСОБА_1 та ОСОБА_1 є однією особою.

Суд першої інстанції, встановивши, що прізвище позивача у рішенні Козятинського міськрайонного суду Вінницької області від 20 червня 2019 року зазначено відповідно до позову, доданих до нього документів, зокрема, паспорта громадянина України, та заявах, дійшов висновку, що посилання заявниці на наявність описки є помилковим, адже судом описки у написанні прізвища позивача допущено не було, а тому відмовив в задоволенні заяви про виправлення описки.

Відповідно до статті 269 ЦПК України, суд може з власної ініціативи або за заявою учасників справи виправити допущені в рішенні чи ухвалі описки чи арифметичні помилки.

Описки - це помилки, зумовлені неправильним написанням слів. Виправленню підлягають лише ті описки, які мають істотний характер. До таких належить написання прізвищ та імен, адрес, найменувань спірного майна, зазначення дат. Отже, під опискою слід розуміти зроблену судом механічну (мимовільну, випадкову) граматичну помилку в рішенні, яка допущена під час його письмово-вербального викладу (помилка у правописі, у розділових знаках тощо).

Згідно із роз`ясненнями, викладеними у п. 19 постанови Пленуму Верховного Суду України «Про судове рішення у цивільній справі» від 18 грудня 2009 року за №14, вирішуючи питання про виправлення описок чи арифметичних помилок, допущених у судовому рішенні (рішенні або ухвалі), суд не має права змінювати зміст судового рішення, він лише усуває такі неточності, які впливають на можливість реалізації судового рішення чи його правосудності.

Для того, щоб були наявні підстави для виправлення описки, помилка має відповідати таким критеріям: 1) вона повинна бути технічною, тобто спричиненою випадковими огріхами під час друкування тексту судового рішення (неуважністю суду, автоматичним виправленням текстовим редактором тощо); 2) таку технічну помилку має бути допущено під час складання тексту судового рішення самим судом; 3) помилка повинна бути мимовільною та випадковою, а не обумовленою цитуванням документів, у яких було допущено помилки іншими учасниками судового процесу (позивачем, відповідачем, експертом тощо).

Оскільки суд першої інстанції, зазначаючи прізвище позивача, керувався зазначеними самою позивачкою в позовній заяві відомостями, а також даними позивачки у паспорті громадянина України - ОСОБА_1 , який в розумінні абзацу першого пункту першого розділу першого Положення про паспорт громадянина України, затвердженого постановою Верховної Ради України від 26.06.1992 №2503-XII є документом, що посвідчує особу, відтак дійшов правильного висновку про відсутність підстав для внесення виправлень у рішення суду.

Зазначення судом першої інстанції у рішенні суду прізвища позивача « ОСОБА_1 » було здійснено з урахуванням документів, наданих позивачем на підтвердження особи позивача, та зазначенням безпосередньо нею свого прізвища в позовній заяві та інших документах як « ОСОБА_1 ».

Апелянт стверджує, що відповідно до свідоцтва про розірвання шлюбу після державної реєстрації шлюбу її дошлюбне прізвище « ОСОБА_1 » було змінено на « ОСОБА_1 », а тому позивачем відповідно є « ОСОБА_1 » і шлюб мало бути розірвано саме між ОСОБА_1 та ОСОБА_2 .

Апеляційний суд вважає, що зазначення судом першої інстанції у всьому тексті рішення суду прізвища позивача « ОСОБА_1 » не є опискою в розумінні статті 269 ЦПК України та вищезгаданих роз`яснень Верховного Суду України.

Внесення судом виправлень у рішення не має змінювати зміст судового рішення, а в разі незгоди ОСОБА_1 із вказаними обставинами вона не була позбавлена можливості звернутися з апеляційною скаргою на вказане рішення, яким розірвано шлюб між особами, одна з яких не є ОСОБА_1 .

Щоб дійти висновку про допущення судом описки суду слід проаналізувати наявні в матеріалах справи документи і встановити, що ОСОБА_1 (за недійсним паспортом) і ОСОБА_1 (у свідоцтві про шлюб) є однією і тією ж особою, тобто встановити певний факт, і таке не встановлюється при вирішенні питання про виправлення описки.

У листі Управління Державної міграційної служби у Вінницькій області у листі від 06 березня 2023 року №Г-2321-23 на звернення ОСОБА_1 зазначено, що ОСОБА_1 після укладення у серпні 2016 року шлюбу повинна була обміняти паспорт та отримати на підставі свідоцтва про одруження паспорт на прізвище « ОСОБА_1 », тобто з 27 серпня 2016 року паспорт на прізвище « ОСОБА_1 » є недійсним. Паспорт на прізвище « ОСОБА_1 » змінити не можливо, так як відсутній оригінал свідоцтва про шлюб, а судове рішення про розірвання шлюбу містить інформацію, що ОСОБА_1 розірвала шлюб з ОСОБА_1 , що також суперечить наявній у ДРАЦС інформації. Для вирішення питання по суті ОСОБА_1 рекомендовано звернутися до суду для встановлення юридичного факту, що ОСОБА_1 та ОСОБА_1 є однією і тією ж особою, а також зазначити вимогу в позовній заяві зобов`язати міграційну службу документувати заявника паспортом на прізвище « ОСОБА_1 ».

Фактично, ОСОБА_1 після одруження не виконала вимог закону та не обміняла паспорт у зв`язку зі зміною прізвища при державній реєстрації шлюбу, а її паспорт на прізвище ОСОБА_1 став недійсним, що і потягло за собою проблемні для ОСОБА_1 ситуації. Однак, цей недолік не можна усунути шляхом виправлення так званої «описки».

На підставі викладеного, суд першої інстанції дійшов правильного висновку, що описки в рішенні Козятинського міськрайонного суду Вінницької області від 20 червня 2019 року відсутні.

Відповідно до ч. 1 ст. 375 ЦПК України, суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а судове рішення без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права.

Враховуючи викладене, апеляційний суд вважає за необхідне залишити апеляційну скаргу без задоволення, а оскаржувану ухвалу - без змін, оскільки вона постановлена з додержанням норм матеріального і процесуального права.

Керуючись ст. 367, 374, 375, 381, 382, 384, 389, 390 ЦПК України,

постановив:

Апеляційну скаргу ОСОБА_1 залишити без задоволення.

Ухвалу Козятинського міськрайонного суду Вінницької області від 30 січня 2023 року залишити без змін.

Постанова набирає законної сили із дня її прийняття та касаційному оскарженню не підлягає.

Головуючий Т.Б. Сало

Судді О.В. Ковальчук

М.М. Якименко