31.03.2023 Єдиний унікальний номер 205/787/23
Провадження номер 2/205/1084/23
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

31 березня 2023 рік м. Дніпро

Ленінський районний суд м. Дніпропетровська, у складі:

головуючого судді Бізяєвої Н.О.

за участю секретаря судового засідання Ільїчової К.В.

розглянувши у відкритому судовому засіданні, клопотання ОСОБА_1 та клопотання адвоката Балла Владислава Володимировича, який діє в інтересах ОСОБА_1 , про надання строку на примирення у справі за позовною заявою ОСОБА_2 до ОСОБА_1 про розірвання шлюбу,-

ВСТАНОВИВ:

У січні 2023 року ОСОБА_2 , в інтересах якого діє адвокат Хоменко М.П. звернувся до Ленінського районного м. Дніпропетровська з позовною заявою до ОСОБА_1 , в якій просить: розірвати шлюб між ОСОБА_2 та ОСОБА_1 зареєстрований 17 листопада 2019 року Подільським районним у місті Києві відділом державної реєстрації актів цивільного стану Головного територіального управління юстиції у місті Києві, актовий запис № 1893.

Ухвалою Ленінського районного суду м. Дніпропетровська від 16 березня 2023 року по справі відкрито провадження за правилами спрощеного позовного провадження з повідомленням (викликом) сторін та призначено судове засідання.

01.03.2023 року від відповідача ОСОБА_1 до суду, через електронну адресу, надійшло, зареєстроване в канцелярії, звернення в якій остання просить надати їй строк на примирення з позивачем строком 3 (три) місяці.

30.03.2023 року від представника відповідача ОСОБА_1 адвоката Балла В.В., через систему «Електронний суд», надійшло зареєстроване в канцелярії, клопотання в якому просить надати сторонам строк на примирення терміном 6 (шість) місяців, у зв`язку з чим зупинити провадження у даній справі.

В обґрунтування клопотання, представником відповідача фактично зазначено, що між сторонами у 2008 році перший раз було укладено шлюб, який за позовом чоловіка відповідачки поданим 2017 року було розірвано, однак з годом їх стосунки налагодились та у 2019 році вони вдруге зареєстрували шлюб. З 2022 року сторони перебувають в Данії, проте на даний час проживають в різних містах, однак намагаються налагодити стосунки у зв`язку з чим, на період відпусток, приїжджають один до одного щоб бути поруч. Вказуючи і на те, що чоловік для відповідачки є сенсом життя, між ними присутнє почуття поваги та любові, підтримують зв`язок і бажають спробувати налагодити стосунки, підстав для розірвання шлюбу, на думку сторони відповідача, не має. У звязку з чим просить надати строк на примирення.

31.03.2023 року представником позивача ОСОБА_2 адвокатом Хоменко М.П., подано до суду, зареєстроване в канцелярії, клопотання, в якому зазначаючи на те, що на думку позивача заявлений відповідачем строк на примирення занадто великий оскільки спілкування між позивачем та відповідачем майже не відбувається, просить надати строк на примирення 1 (один) місяць.

На підставі ч. 2 ст. 247 ЦПК України, у звязку з неявкою у судове засідання всіх учасників справи, фіксування судового засідання за допомогою звукозаписуючого технічного засобу не здійснюється.

Дослідивши матеріали справи, суд, вирішуючи заявлені стороною відповідача клопотання про надання строку на примирення з позивачем, дійшов наступного висновку.

Статтею 5 СК України встановлено, що держава охороняє сім`ю, дитинство, материнство, батьківство, створює умови для зміцнення сім`ї.

Згідно із статтею 111 СК України, суд вживає заходів щодо примирення подружжя, якщо це не суперечить моральним засадам суспільства.

У правовій позиції, викладеній в постанові Верховного Суду від 26 листопада 2018 року у справі № 761/33261/16-ц зазначено, що тлумачення статті 111СК України свідчить, що примирення подружжя здійснюється судом лише за умови, що це не суперечить моральним засадам суспільства. Суд не може примушувати дружину та чоловіка проживати разом, цікавитися обставинами їх приватного життя, вимагати надання доказів порушення сімейних обов`язків особистого характеру тощо. Закон не визначає, які саме заходи можуть застосовуватися судом для примирення подружжя. Надання додаткового строку для примирення є виключно правом суду, а не його обов`язком.

При цьому, суд звертає увагу, що поняття «моральні засади суспільства» діючим законодавством не визначено, а тому при вирішення питання чи не буде надання часу на примирення суперечити моральним засадам суспільства суд застосовує положення ст. 24 СК України, яке закріплює вільну згоду жінки та чоловіка на шлюб та заборону примушування жінки та чоловіка до шлюбу.

В абзаці 2 та 3 пункту 10 Постанови Пленуму Верховного Суду України «Про практику застосування судами законодавства при розгляді справ про право на шлюб, розірвання шлюбу, визнання його недійсним та поділ спільного майна подружжя» №11 від 21 грудня 2007 року роз`яснено, що передбачене частиною 1 статті 111 СК України вжиття судом заходів щодо примирення подружжя застосовується у випадку відсутності згоди одного з них на розірвання шлюбу за ініціативою однієї зі сторін або суду у формі відкладення розгляду справи слуханням та надання сторонам строку на примирення (частина 5 статті 191 ЦПК). Судам слід використовувати надану законом можливість відкласти розгляд справи для примирення подружжя, особливо за наявності неповнолітніх дітей. При визначенні строку на примирення суд заслуховує думку сторін та враховує конкретні обставини справи.

Встановлено, що 17 листопада 2019 року між ОСОБА_2 та ОСОБА_1 було зареєстровано шлюб Подільським районним у місті Києві відділом державної реєстрації актів цивільного стану Головного територіального управління юстиції у місті Києві, про що складено відповідний актовий запис № 1893 та видано свідоцтво про шлюб (а.с. 4). При цьому, стороною позивача не заперечується посилань сторони відповідача на те, що сторони у друге перебувають у шлюбі між собою. Від шлюбу позивач та відповідач не мають спільних дітей.

Вважаючи можливим налагодження стосунків з позивачем, відповідач, в окремій заяві від 01.03.2023 року просила суд надати строк на примирення 3 (три) місяці, проте у клопотанні поданому 30.03.2023 року стороною відповідача заявляється про надання строку на примирення у 6 (шість) місяців. Разом з тим, сторона позивача, фактично не заперечує не можливості примирення з відповідачем, просить надати строк на примирення 1 (один) місяць.

З огляду на встановлені обставини, відсутність підстав вважати, що надання сторонам строку на примирення буде суперечити моральним засадам суспільства, суд, з метою вживання заходів щодо примирення подружжя та можливого збереження сім`ї, приходить до висновку про можливість надання позивачу та відповідачу строку на примирення, проте, вважає, що достатнім, для визначення їх позиції щодо можливого збереження шлюбу між сторонами, буде строк на примирення у 2 (два) місяці.

Враховуючи зазначене, заявлені стороною відповідача клопотання про надання строку на примирення з позивачем підлягають частковому задоволенню.

У зв`язку з тим, що суд дійшов висновку про необхідність надання подружжю строку для примирення, відповідно до імперативної вказівки п. 4 ч. 1 ст. 251 ЦПК України, провадження у справі підлягає зупиненню.

Відповідно до п. 3 ч. 1 ст. 253 ЦПК України, провадження у справі зупиняється у випадках, встановлених пунктом 4 частини 1 статті 251 цього Кодексу, - до закінчення строку для примирення, визначеного судом.

На підставі викладеного, керуючись ст. 111 СК України, ст.ст. 247, 251, 253, 258-260, 353 ЦПК України, суд -

УХВАЛИВ:

Клопотання ОСОБА_1 та клопотання адвоката Балла Владислава Володимировича, який діє в інтересах ОСОБА_1 , про надання строку на примирення задовольнити частково.

Надати ОСОБА_1 та ОСОБА_2 - строк для примирення терміном 2 (два) місяці.

Провадження у цивільній справі єдиний унікальний номер 205/787/23 за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_1 про розірвання шлюбу - зупинити до закінчення строку для примирення.

Копію цієї ухвали невідкладно направити учасникам справи до відому.

Ухвала може бути оскаржена до Дніпровського апеляційного суду протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислення з дня складення повного судового рішення. Учасник справи, якому ухвала суду не була вручена у день її проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду. Строк на апеляційне оскарження може бути також поновлений в разі пропуску з інших поважних причин, крім випадків, зазначених у частині другій статті 358 цього Кодексу.

Ухвала суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги на ухвалу суду. У разі подання апеляційної скарги, ухвала, якщо її не скасовано, набирає законної сили після розгляду справи апеляційним судом.

Суддя: Н.О. Бізяєва