провадження № 2-ві/752/9/23
УХВАЛА

05.04.2023 року суддя Голосіївського районного суду м. Києва Чередніченко Н.П. розглянувши в порядку письмового провадження заяву представника відповідача ОСОБА_1 - адвоката Сидоренка Віталія Вікторовича про відвід судді Шевченко Н.П. у цивільній справі №752/14946/19 за позовом ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , який діє в своїх інтересах та в інтересах малолітніх дітей: ОСОБА_4 , ОСОБА_5 , ОСОБА_6 до ОСОБА_7 , ОСОБА_1 про вселення та усунення перешкод у користуванні житлом,-

ВСТАНОВИВ:

24.03.2023 до суду представником відповідача ОСОБА_8 , адвокатом Сидоренком Віталієм Вікторовичкм заявлено клопотання про відвід головуючому судді Шевченко Т.М. яка вмотивована тим, що наявні обставини , які на думку заявника , викликають сумніви в об"єктивності судді.

Ухвалою від 28.03.2023 заяву авоката ОСОБА_9 про відвід судді Шевченко Т.М. передано до канцелярії суду для визначення судді щодо вирішення питання про відвід у порядку ч. 1 ст. 33 ЦПК України.

За наслідками автоматизованого розподілу судової справи між суддями, вирішення даного процесуального питання передано судді Голосіївського районного суду міста Києва Чередніченко Н.П..

Ознайомившись зі змістом письмової заяви про відвід судді Голосіївського районного суду Шевченко Т.М.., вважаю за необхідне відмовити у її задоволенні з огляду на таке.

Питання про відвід судді вирішує суд, який розглядає справу. Суд задовольняє відвід, якщо доходить висновку про його обґрунтованість. Якщо суд доходить висновку про необґрунтованість заявленого відводу і заява про такий відвід надійшла до суду за три робочі дні (або раніше) до наступного засідання, вирішення питання про відвід здійснюється суддею, який не входить до складу суду, що розглядає справу, і визначається у порядку, встановленому ч.1 ст. 33 цього Кодексу. Такому судді не може бути заявлений відвід (ст. 40 ч. 2, 3 ЦПК України).

За приписами ч. 7, 8 ст. 40 ЦПК України питання про відвід вирішується невідкладно. Вирішення питання про відвід суддею, який не входить до складу суду, здійснюється протягом двох робочих днів, але не пізніше призначеного засідання по справі. Відвід, який надійшов поза межами судового засідання, розглядається судом у порядку письмового провадження. Суд вирішує питання про відвід судді без повідомлення учасників справи. За ініціативою суду питання про відвід судді може вирішуватися у судовому засіданні з повідомленням учасників справи. Неявка учасників справи у судове засідання, в якому вирішується питання про відвід судді, не перешкоджає розгляду судом питання про відвід судді.

Враховуючи вищезазначені положення цивільного процесуального законодавства та характер питання, що підлягає вирішенню, приходжу до висновку про розгляд заяви про відвід судді в порядку письмового провадження без виклику учасників справи.

Згідно з ч. 3 ст. 39 ЦПК України відвід повинен бути вмотивованим.

Частиною 1 ст.36 ЦПК України встановлено, що суддя не може розглядати справу і підлягає відводу (самовідводу), якщо: 1) він є членом сім`ї або близьким родичем (чоловік, дружина, батько, мати, вітчим, мачуха, син, дочка, пасинок, падчерка, брат, сестра, дід, баба, внук, внучка, усиновлювач чи усиновлений, опікун чи піклувальник, член сім`ї або близький родич цих осіб) сторони або інших учасників судового процесу, або осіб, які надавали стороні або іншим учасникам справи правничу допомогу у цій справі, або іншого судді, який входить до складу суду, що розглядає чи розглядав справу; 2) він брав участь у справі як свідок, експерт, спеціаліст, перекладач, представник, адвокат, секретар судового засідання або надавав стороні чи іншим учасникам справи правничу допомогу в цій чи іншій справі; 3) він прямо чи побічно заінтересований у результаті розгляду справи; 4) було порушено порядок визначення судді для розгляду справи; 5) є інші обставини, що викликають сумнів в неупередженості або об`єктивності судді (ч. 1 ст. 36 ЦПК України).

Частиною 4 ст. 36 ЦПК України встановлено, що незгода сторони з процесуальними рішеннями судді, рішення або окрема думка судді в інших справах, висловлена публічно думка судді щодо того чи іншого юридичного питання не може бути підставою для відводу.

Європейський суд з прав людини вказав, що наявність безсторонності відповідно до пункту першого статті 6 Конвенції повинна визначатися за суб`єктивним та об`єктивним критеріями. Відповідно до суб`єктивного критерію беруться до уваги особисті переконання та поведінка окремого судді, тобто чи виявляв суддя упередженість або безсторонність у даній справі. Відповідно до об`єктивного критерію визначається, серед інших аспектів, чи забезпечував суд як такий та його склад відсутність будь-яких сумнівів у його безсторонності. Стосовно суб`єктивного критерію особиста безсторонність суду презюмується, поки не надано доказів протилежного. Стосовно об`єктивного критерію, то це означає, що при вирішенні того, чи є у цій справі обґрунтовані причини побоюватися, що певний суддя був небезсторонній, позиція заінтересованої особи є важливою, але не вирішальною. Вирішальним же є те, чи можна вважати такі побоювання об`єктивно обґрунтованими (рішення ЄСПЛ у справі «Білуха проти України» від 09.11.2006 (BELUKHA v. UKRAINE N 33949/02, § 49 - 52).

Право на подання заяви про відвід судді є однією з гарантій законності здійснення правосуддя і об`єктивності та неупередженості розгляду справи, оскільки статтею 6 Конвенції про захист прав і основних свобод людини закріплено основні процесуальні гарантії, якими може скористатися особа при розгляді її позову в національному суді і до яких належить розгляд справи незалежним і безстороннім судом, встановленим законом.

Заявник відвід головуючому судді обґрунтував тим, що в діях суді Шевченко Т.М. вбачається упередженість при розгляді вказаної справи.

Проте, аналіз аргументів, викладених у заяві позивача про відвід судді та дослідження матеріалів цивільної справи, дає підстави зробити висновок про відсутність визначених процесуальним законом підстав для відводу судді Шевченко Т.М. у цій справі, оскільки заява не містить посилань на обставини, які за суб`єктивними чи об`єктивними критеріями виключають можливість участі судді у розгляді цієї цивільної справи, відповідно до статей 36, 37 ЦПК України.

На думку суду, не є підставою для відводу судді незгода позивача з процесуальними рішеннями судді, ухваленими під час розгляду інших судових справ.

При цьому слід зазначити, що необґрунтоване усунення судді від участі у розгляді певної справи є порушенням права на справедливий суд.

Враховуючи викладене та те, що доводи заяви про відвід судді є явно безпідставними та необґрунтованими, у задоволенні заяви представника відповідача ОСОБА_1 - адвоката Сидоренка В.В. про відвід судді Голосіївського районного суду міста Києва Шевченко Т.М. слід відмовити.

Керуючись ст.ст. 36, 39, 40 ЦПК України, суддя,-

ПОСТАНОВИВ:

Відмовити представнику відповідача ОСОБА_1 - адвокату Сидоренко Віталію Вікторовичу у задоволенні заяви про відвід судді Голосіївського районного суду міста Києва Шевченко Т.М. у цивільній справі №752/14946/19 за позовом ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , який діє в своїх інтересах та в інтересах малолітніх дітей: ОСОБА_4 , ОСОБА_5 , ОСОБА_6 до ОСОБА_7 , ОСОБА_1 про вселення та усунення перешкод у користуванні житлом

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею та оскарженню не підлягає.

Суддя Н.П. Чередніченко