Романівський районний суд Житомирської області
Р І Ш Е Н Н Я

Іменем України

23 січня 2023 року смт. Романів

Романівський районний суд Житомирської області в складі судді Кірічука М.М., з участю секретаря судового засідання Панасюк К.О., розглянувши у відкритому судовому засіданні цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 та ОСОБА_3 , третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору державний нотаріус Романівської державної нотаріальної контори в Житомирській області Назарець Дмитро Володимирович про визначення додаткового строку для подачі заяви про прийняття спадщини, -

В С Т А Н О В И В :

В листопаді 2022 року ОСОБА_1 звернулася з позовом до ОСОБА_2 та ОСОБА_3 , в якому просить суд визначити їй додатковий строк для подачі заяви про прийняття спадщини після смерті її матері ОСОБА_4 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_1 терміном в два місяці з дня набрання рішенням законної сили.

Позов обґрунтований тим, що вона являється спадкоємцем ОСОБА_4 за законом, однак, у встановлений законом строк не подала заяву про прийняття даної спадщини, оскільки вважала, що спадщину може прийняти в будь-який час, їй було не відомо про встановлений законодавством строк для подачі заяви про прийняття спадщини.

29 листопада 2022 року від відповідача ОСОБА_3 надійшла заява про визнання позову.

В судове засідання позивач не з`явилась, заявила клопотання про розгляд справи без її участі, позов підтримала, просила його задовольнити з підстав зазначених в ньому.

Відповідач ОСОБА_3 в судове засідання не з`явилась, заявила клопотання про розгляд справи без її участі, позов визнала.

Відповідач ОСОБА_2 в судове засідання, про час і місце проведення якого була належним чином повідомлена, не з`явилася, про причини неявки суд не повідомила.

Суд, дослідивши письмові докази, що надані сторонами, перевіривши обставини, на яких вони ґрунтуються відповідно до норм матеріального права, що підлягають застосуванню до даних правовідносин, дійшов висновку, що у задоволенні позову ОСОБА_1 слід відмовити, виходячи з наступного.

Судом встановлено, що відповідно до свідоцтва про смерть серії НОМЕР_1 ОСОБА_4 померла ІНФОРМАЦІЯ_1 , внаслідок чого відкрилася спадщина, правом подати відзив не скористалась.

Згідно витягу про реєстрацію у Спадковому реєстрі №70164510 від 28 вересня 2022 року після смерті ОСОБА_4 була відкрита спадкова справа 99/2022 Романівською державною нотаріальною конторою 21 вересня 2022 року.

Відповідно до листа завідувача Романівської державної нотаріальної контори Назарця Д.В. від 28 вересня 2022 року № 346/02-14 в спадковій справі, відкритій після смерті ОСОБА_4 , відомості про спадкоємців відсутні, крім цього ОСОБА_1 повідомлено про відмову у видачі свідоцтва про спадщину у зв`язку з пропуском строку прийняття спадщини.

Згідно довідки від 28 вересня 2022 року №1184, виданої Биківським старостинським округом Романівської селищної ради Житомирськолї області, ОСОБА_4 на день своєї смерті проживала одна.

Статтею 4 Цивільного процесуального кодексу України (далі ЦПК України) передбачено, що кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів.

Відповідно до статті 13 ЦПК України, суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках. Збирання доказів у цивільних справах не є обов`язком суду, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Суд має право збирати докази, що стосуються предмета спору, з власної ініціативи лише у випадках, коли це необхідно для захисту малолітніх чи неповнолітніх осіб або осіб, які визнані судом недієздатними чи дієздатність яких обмежена, а також в інших випадках, передбачених цим Кодексом. Учасник справи розпоряджається своїми правами щодо предмета спору на власний розсуд. Таке право мають також особи, в інтересах яких заявлено вимоги, за винятком тих осіб, які не мають процесуальної дієздатності.

Згідно статті 81 ЦПК України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом.

Відповідно до статті 76 ЦПК України доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи.

Для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини (частина перша статті 1270 Цивільного кодексу України (далі ЦК України)).

За позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини (частина третя статті 1272 ЦК України).

При виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин суд враховує висновки щодо застосування відповідних норм права, викладені в постановах Верховного Суду (частина четверта статті 263 ЦПК України).

У постанові Великої Палати Верховного Суду від 17 квітня 2018 року у справі № 523/9076/16-ц вказано, що «пред`явлення позову до неналежного відповідача не є підставою для відмови у відкритті провадження у справі, оскільки заміна неналежного відповідача здійснюється в порядку, визначеному ЦПК України. За результатами розгляду справи суд відмовляє в позові до неналежного відповідача та приймає рішення по суті заявлених вимог щодо належного відповідача. Тобто, визначення відповідачів, предмета та підстав спору є правом позивача. Натомість, встановлення належності відповідачів й обґрунтованості позову - обов`язком суду, який виконується під час розгляду справи, а не на стадії відкриття провадження».

У постанові Верховного Суду у складі колегії суддів Другої судової палати Касаційного цивільного суду від 03 жовтня 2018 року у справі № 2516/1356/12-ц зроблено висновок, що «за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини (частина третя статті 1272 ЦК України). Таким чином, позов спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини, про визначення йому додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини порушує права іншого спадкоємця, який спадщину прийняв, а тому належними відповідачами у спорах про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини є спадкоємці, які прийняли спадщину. За відсутності таких спадкоємців відповідачем виступає територіальна громада в особі органу місцевого самоврядування за місцем відкриття спадщини».

Враховуючи те, що після смерті ОСОБА_4 спадщину ніхто не прийняв, суд приходить до висновку, що позов заявлено до неналежних відповідачів та у його задоволенні слід відмовити.

Керуючись статтями 10-13, 259, 263-265 ЦПК України, суд, -

В И Р І Ш И В:

В задоволенні позову ОСОБА_1 (адреса місця проживання: АДРЕСА_1 ; реєстраційний номер облікової картки платника податків - НОМЕР_2 ) до ОСОБА_2 (адреса місця проживання: АДРЕСА_2 ) та ОСОБА_3 (адреса місця проживання: АДРЕСА_3 ), третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору державний нотаріус Романівської державної нотаріальної контори в Житомирській області Назарець Дмитро Володимирович (адреса місця знаходження: вул. Кооперативна, 17 смт. Романів, Житомирський район Житомирської області) про визначення додаткового строку для подачі заяви про прийняття спадщини відмовити.

Рішення може бути оскаржене до Житомирського апеляційного суду протягом тридцяти днів з дня його ухвалення в порядку передбаченому підпунктом 15.5 пункту 1 розділу XIII «Перехідні положення» ЦПК України.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

Суддя М.М. Кірічук