КИЇВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
Провадження №22-ц/824/707/2023 Головуючий у 2 інстанції Голуб С.А.
У Х В А Л А

про відмову у відкритті апеляційного провадження

20 січня 2023 року м. Київ

Київський апеляційний суд в складі колегії суддів судової палати з розгляду цивільних справ:

судді-доповідача Голуб С.А.,

суддів Писаної Т.О., Таргоній Д.О.,

розглянувши матеріали цивільної справи за апеляційною скаргою ОСОБА_1 на рішення Дніпровського районного суду м. Києва від 05 січня 2022 року у справі за позовом ОСОБА_1 до Житлово-будівельного кооперативу «50 років Жовтня» Управління праці та соціального захисту населення Дніпровської районної в місті Києві державної адміністрації про визнання протиправними дії, зобов`язати вчинити певні дії та стягнення упущеної вигоди,

В С Т А Н О В И В :

Рішенням Дніпровського районного суду м. Києва від 05 січня 2022 року у задоволенні позову відмовлено.

Не погоджуючись з вказаним рішенням суду, ОСОБА_1 17 жовтня 2022 подав апеляційну скаргу, яка не відповідає вимогам ст.ст. 354, 356 ЦПК України, зокрема: апеляційна скарга подана з пропуском строку на апеляційне оскарження та не оплачена судовим збором.

Ухвалою Київського апеляційного суду від 14 листопада 2022 року апеляційну скаргу ОСОБА_1 було залишено без руху та надано десятиденний строк дляподання повторного клопотання про поновлення строку на апеляційне оскарження із зазначенням інших поважних причин пропуску строку на апеляційне оскарження та сплати судового збору у розмірі 4086 грн.

На виконання вимог ухвали суду апеляційної інстанції від 14 листопада 2022 року ОСОБА_1 20 грудня 2022 року засобами поштового зв`язку поштою надіслав заяву, в якій зазначив, крім вказаних причин для поновлення строку на апеляційне оскарження, зазначає, що не міг подати апеляційну скаргу внаслідок незадовільного стану здоров`я. Протягом серпня, вересня та жовтня здавав аналізи і проходив обстеження. На підставі викладеного просив поновити строк на апеляційне оскарження рішення Дніпровського районного суду м. Києва від 05 січня 2022 року.

Крім того, в заяві просив звільнити його від сплати судового збору, оскільки розмір судового збору звернення до суду апеляційної інстанції становить більше 5% від його річного доходу.

У зв`язку з тим, що судді-учасники колегії, починаючи з 19 грудня 2022 року по 18 січня 2023 року перебували у відпустках, то у суду апеляційної інстанції була відсутня можливість вирішити питання про відкриття провадження в межах строку, що визначений нормами чинного цивільного процесуального законодавства.

Суд апеляційної інстанції, дослідивши матеріали справи та наведені обставини, що зумовили пропуск строку на апеляційне оскарження, доходить висновку, що скаржником пропущено строк на апеляційне оскарження рішення суду без поважних причин, з урахуванням такого.

Так, відповідно до ст. 354 ЦПК України, апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів, а на ухвалу суду - протягом п`ятнадцяти днів з дня його (її) проголошення.

Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Учасник справи, якому повне рішення або ухвала суду не були вручені у день його (її) проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження на рішення суду - якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.

Однак суд не може погодитись із тим, що поважною причиною для поновлення цих строків є перебування скаржника на лікуванні. Як вбачається з матеріалів що до заяви про поновлення строку на апеляційне оскарження було долучено виписка із медичної картки амбулаторного (стаціонарного) хворого з якої вбачається, що з 25 жовтня 2022 року по 29 жовтня 2022 року перебував на стаціонарному лікуванні. Проте в матеріалах справи відсутні причини за яких ОСОБА_1 в період з 13 серпня 2022 року по 17 жовтня 2022 року був обмежений в можливості направити апеляційну скаргу на адресу Київського апеляційного суду засобами поштового зв`язку або на електронну адресу апеляційного суду.

Також, вирішуючи питання про поновлення строку на апеляційне оскарження слід враховувати висновки Європейського суду з прав людини.

Відповідно до положень статті 129 Конституції України та статті 2 ЦПК України однією із основних засад судочинства є забезпечення апеляційного оскарження рішення суду, а відповідно до статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод таке право повинно бути забезпечене судовими процедурами, які повинні бути справедливими.

Можливість (право) оскарження судових рішень у судах апеляційної інстанції є складовою права особи на судовий захист. Перегляд судових рішень в апеляційному порядку гарантує відновлення порушених прав і охоронюваних законом інтересів людини і громадянина (абзац 3 підпункту 3.1 пункту 3 мотивувальної частини рішення Конституційного Суду України від 11 грудня 2007 року № 11-рп/2007).

При цьому, у рішенні Європейського суду з прав людини від 18.11.2010 у справі «Мушта проти України» зазначено: «право на суд, одним з аспектів якого є право на доступ до суду, не є абсолютним, воно за своїм змістом може підлягати обмеженням, особливо щодо умов прийнятності скарги на рішення. Однак, такі обмеження не можуть обмежувати реалізацію цього права у такий спосіб або до такої міри, щоб саму суть права було порушено. Ці обмеження повинні переслідувати легітимну мету та має бути розумний ступінь пропорційності між використаними засобами та поставленими цілями. Норми, які регламентують строки подання скарг, безумовно, передбачаються для забезпечення належного відправлення правосуддя і дотримання принципу юридичної визначеності, а їх застосування має відповідати принципу юридичної визначеності та не перешкоджати сторонам використовувати наявні засоби; зацікавлені особи повинні розраховувати на те, що ці норми будуть застосовані.»

Отже, Європейський суд з прав людини зауважив, що вирішення питання щодо поновлення строку на оскарження перебуває в межах дискреційних повноважень національних судів, однак такі повноваження не є необмеженими. Від судів вимагається вказувати підстави. Однією із таких підстав може бути, наприклад, неповідомлення сторін органами влади про прийняті рішення у їхній справі. Проте навіть тоді можливість поновлення не буде необмеженою, оскільки сторони в розумні інтервали часу мають вживати заходів, щоб дізнатись про стан відомого їм судового провадження. У кожній справі національні суди мають перевіряти, чи підстави для поновлення строків для оскарження виправдовують втручання у принцип res judicata (принцип юридичної визначеності).

Безпідставне поновлення строку на оскарження судового рішення, що набрало законної сили, є порушенням вимог статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод.

Таким чином, суд апеляційної інстанції доходить висновку про відсутність поважних та обґрунтованих причин пропуску строку на апеляційне оскарження ухвали суду, а тому у суду відсутні достатні правові підстави для поновлення строку на апеляційне оскарження ухвали суду першої інстанції від 24 березня 2021 року у даній справі.

Згідно із ч. 4 ст. 357 ЦПК України, якщо заяву про поновлення строку на апеляційне оскарження не буде подано особою в зазначений строк або вказані нею підстави для поновлення строку апеляційного оскарження будуть визнані неповажними, суд відмовляє у відкритті апеляційного провадження в порядку встановленому ст. 358 цього Кодексу.

Виходячи із наведених обставин справи суд вважає, що застосування апеляційним судом процесуальних обмежень при апеляційному оскарженні рішення суду першої інстанції від 01 березня 2022 року відповідає принципу юридичної визначеності і не може вважатись відмовою у доступі до правосуддя.

Отже, ОСОБА_1 без поважних причин пропустив строк на апеляційне оскарження рішення Дніпровського районного суду м. Києва від 05 січня 2022 року, а тому суд апеляційної інстанції доходить висновку, що у відкритті апеляційного провадження за апеляційною скаргою ОСОБА_1 на рішення Дніпровського районного суду м. Києва від 05 січня 2022 року має бути відмовлено.

Керуючись ст. 358 ЦПК України, суд

У Х В А Л И В :

В задоволенні клопотання ОСОБА_1 про поновлення строку на апеляційне оскарження на рішення Дніпровського районного суду м. Києва від 05 січня 2022 року відмовити.

Визнати причини пропуску строку на апеляційне оскарження рішення Дніпровського районного суду м. Києва від 05 січня 2022 року, що зазначені в клопотанні від 20 грудня 2022 року неповажними.

Відмовити у відкритті апеляційного провадження за апеляційною скаргою ОСОБА_1 на рішення Дніпровського районного суду м. Києва від 05 січня 2022 року у справі за позовом ОСОБА_1 до Житлово-будівельного кооперативу «50 років Жовтня» Управління праці та соціального захисту населення Дніпровської районної в місті Києві державної адміністрації про визнання протиправними дії, зобов`язати вчинити певні дії та стягнення упущеної вигоди.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання та може бути оскаржена в касаційному порядку протягом тридцяти днів з дня її проголошення або з дня складення повного судового рішення.

Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення, або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Учасник справи, якому повне судове рішення не було вручено у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на касаційне оскарження, якщо касаційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому такого судового рішення.

Суддя-доповідач

Судді: