Справа № 296/4220/22 Головуючий у 1-й інст. Шалота К.В.
Категорія 39 Доповідач Павицька Т. М.
У Х В А Л А

28 лютого 2023 р. м. Житомир

Житомирський апеляційний суд в складі судді Павицької Т.М., розглянувши клопотання ОСОБА_1 про зменшення розміру судового збору за подання апеляційної скарги на рішення Корольовського районного суду м. Житомира від 02 січня 2023 року по цивільній справі за позовом комунального підприємства «Житомиртеплокомуненерго» Житомирської міської ради до ОСОБА_1 , ОСОБА_2 про стягнення заборгованості за послуги централізованого опалення,

в с т а н о в и в :

Рішенням Корольовського районного суду м. Житомира від 02 січня 2023 року позов КП «Житомиртеплокомуненерго» Житомирської міської ради задоволено частково.

28 лютого 2023 року від ОСОБА_1 надійшла апеляційна скарга на зазначене судове рішення та клопотання про зменшення розміру судового збору.

Як підставу для зменшення розміру судового збору ОСОБА_1 посилається на свій вік, на те, що вона не має постійної роботи, та має скрутне матеріальне становище. На підтвердження клопотання надано виписки з банківського рахунку.

Ознайомившись з даним клопотанням Житомирський апеляційний суд вважає за необхідне відмовити в задоволенні такого клопотання з огляду на наступне.

Відповідно до ч.ч. 1 та 3 ст. 136 ЦПК України суд, враховуючи майновий стан сторони, може своєю ухвалою відстрочити або розстрочити сплату судового збору на визначений строк у порядку, передбаченому законом, але не більше як до ухвалення судового рішення у справі. Суд у порядку, передбаченому законом, може також зменшити розмір належних до сплати судових витрат, пов`язаних з розглядом справи, або звільнити від їх сплати.

Відповідно до ч.2 ст.8 Закону України «Про судовий збір», суд може зменшити розмір судового збору або звільнити від його сплати, якщо розмір судового збору перевищує 5 відсотків розміру річного доходу позивача фізичної особи за попередній календарний рік.

Пунктом 29 постанови Пленуму Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ від 17.10.2014 № 10 «Про застосування судами законодавства про судові витрати у цивільних справах» (із змінами від 25.09.2015) роз`яснено, що відповідно до ст. 8 Закону № 3674-VI та норм ЦПК України єдиною підставою для відстрочення або розстрочення, зменшення розміру судового збору є врахування судом майнового стану сторони, тобто фізичної або юридичної особи (наприклад, довідка про доходи, про склад сім`ї, про наявність на утриманні непрацездатних членів сім`ї, банківські документи про відсутність на рахунку коштів, довідка податкового органу про перелік розрахункових та інших рахунків тощо). Клопотання про відстрочення або розстрочення сплати судового збору, зменшення його розміру або звільнення від його сплати може бути викладене в заяві чи скарзі, які подаються до суду, або окремим документом. Особа, яка заявляє відповідне клопотання, повинна навести доводи і подати докази на підтвердження того, що її майновий стан перешкоджав (перешкоджає) сплаті нею судового збору у встановленому законодавством порядку і розмірі.

Верховний Суд у постанові від 30 березня 2021 року у справі №338/158/19, провадження №61-11548св20, зауважив, що єдиною підставою для відстрочення чи розстрочення сплати судового збору, зменшення його розміру або звільнення від його сплати фізичної особи є врахування судом її майнового стану.

Аналіз наведених положень закону приводить до висновку, що зменшення розміру судового збору або його відстрочення може здійснюватися, якщо розмір судового збору перевищує 5 відсотків розміру річного доходу сторони.

За приписами частини 3 статті 12 ЦПК України кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом.

Таким чином у клопотанні про зменшення розміру судового збору заявник повинен не лише навести обставини, які свідчать про його незадовільне (скрутне) матеріальне становище, але й подати до суду відповідні докази.

Тобто, основним у вирішенні питання про наявність підстав для зменшення розміру судового збору є встановлення майнового стану сторони, яка заявила відповідне клопотання. Дані обставини встановлюються судом на підставі доказів (наприклад, індивідуальні відомості про застраховану особу (форма ОК-5), що видається органами Пенсійного фонду України, та/або відомості з Державного реєстру фізичних осіб - платників податків про суми/джерела виплачених доходів та утриманих податків, що видається органами Державної податкової служби України, довідка про склад сім`ї, про наявність на утриманні непрацездатних членів сім`ї, банківські документи про відсутність на рахунку коштів, довідка податкового органу про перелік розрахункових та інших рахунків тощо).

Оцінюючи фінансове становище особи, яка звертається до суду з вимогою про звільнення її від сплати судового збору, зменшення його розміру, надання відстрочки чи розстрочки в його сплаті, суди повинні встановлювати наявність у такої особи реального доходу (розмір заробітної плати, стипендії, пенсії, прибутку тощо), рухомого чи нерухомого майна, цінних паперів, можливості розпорядження ними без значного погіршення фінансового становища (рішення ЄСПЛ у справі «Княт проти Польщі» («Kniat v. Poland») від 26 липня 2005року, пункт 44; рішення ЄСПЛ у справі «Jedamski and Jedamska v. Poland» від 26 липня 2005 року, пункти 63-64).

Вбачається, що ОСОБА_1 на підтвердження клопотання про зменшення розміру судового збору подала виписку з банківського рахунку, що не може бути належним доказом на підтвердження наявності умов для зменшення розміру судового збору визначених ст. 8 Закону України «Про судовий збір».

Оскільки заявником до апеляційної скарги не надано доказів на підтвердження скрутного матеріального становища, суд не може задовольнити дане клопотання. Апеляційна скарга підлягає залишенню без руху у зв`язку з тим, що в порушенні п.3 ч.4 ст. 356 ЦПК України апелянтом не додані документи, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі або документи, які підтверджують підстави для зменшення розміру судового збору відповідно до закону.

За таких обставин, скаржник має сплатити судовий збір або подати до суду клопотання про відстрочення, розстрочення, зменшення або звільнення від сплати судового збору з обґрунтуванням наявності підстав для відстрочення, розстрочення, зменшення або звільнення від сплати судового збору з наданням належних та допустимих доказів в обґрунтування такого клопотання.

У статті 129 Конституції України однією із засад судочинства визначено рівність усіх учасників судового процесу перед законом і судом.

Таким чином, суд приходить до висновку про відмову у задоволенні клопотання про зменшення розміру судового збору. Так, згідно ч. 1 ст. 4 Закону України «Про судовий збір» судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.

Згідно п.п.1 п.1 ч.2 ст.4 Закону України «Про судовий збір» за подання позовної заяви майнового характеру, юридичною особою, був встановлений судовий збір у розмірі 1,5 відсотка ціни позову, але не менше 1 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб, у редакції Закону на час звернення до суду із позовом.

Відповідно до ст. 7 Закону України «Про Державний бюджет на 2022 рік» розмір прожиткового мінімуму для працездатних осіб з 1 січня 2022 року становив 2 481 гривня.

Згідно пп.6 п.1. ч.2 ст.4 Закону України «Про судовий збір», за подання апеляційної скарги на рішення суду першої інстанції встановлений судовий збір у розмірі 150 відсотків ставки, що підлягала сплаті при поданні позовної заяви, іншої заяви і скарги.

На підставі зазначеного, при поданні апеляційної скарги на рішення суду першої інстанції, ОСОБА_1 необхідно сплати 3721 грн 50 коп судового збору (за вимогу майнового характеру, що підлягала б сплаті до суду першої інстанції 2481 грн х 150% = 3721,50 грн) або надати належні докази для зменшення розміру судового збору.

Платіжні реквізити для перерахування судового збору:

отримувач коштів: Житомирська міська отг22030101

код отримувача (код за ЄДРПОУ): 37976485

банк отримувача: Казначейство України (ЕАП);

код банку отримувача: МФО 899998;

рахунок отримувача: UA0006797 ;

код класифікації доходів бюджету: 22030101;

призначення платежу: *;101;__________(код клієнта за ЄДРПОУ для юридичних осіб (доповнюється зліва нулями до восьми цифр, якщо значущих цифр менше 8), реєстраційний номер облікової картки платника податків фізичної особи (завжди має 10 цифр) або серія та номер паспорта громадянина України, в разі якщо платник через свої релігійні переконання відмовився від прийняття реєстраційного номера облікової картки платника податків та повідомив про це відповідний орган Міністерства доходів і зборів України і має відповідну відмітку у паспорті);Судовий збір, за позовом ___________ (ПІБ чи назва установи, організації позивача), Житомирський апеляційний суд (назва суду, де розглядається справа).

При заповненні платіжного документа у графі «Код платника» платником судового збору юридичною особою зазначається код ЄДРПОУ, а платником фізичною особою ідентифікаційний код, а при його відсутності, у зв`язку з релігійними переконаннями, зазначаються його паспортні дані.

За змістом ч. 2 ст. 357 ЦПК України до апеляційної скарги, яка оформлена з порушенням вимог, встановлених статтею 356 цього Кодексу, застосовуються положення статті 185 цього Кодексу.

Керуючись ст. 185, 357 ЦПК України, суд

у х в а л и в:

Відмовити у задоволенні клопотання ОСОБА_1 про зменшення розміру судового збору.

Апеляційну скаргу ОСОБА_1 на рішення Корольовського районного суду м. Житомира від 02 січня 2023 року - залишити без руху.

Надати строк для усунення зазначених в ухвалі недоліків, який не може перевищувати п`яти днів з дня отримання копії даної ухвали.

Роз`яснити заявнику, що оригінал квитанції (платіжного доручення) про сплату судового збору має бути поданий безпосередньо до Житомирського апеляційного суду.

У випадку невиконання вимог ухвали у встановлений строк, апеляційна скарга буде вважатися неподаною і повернута.

Суддя