Справа № 287/2310/22
У Х В А Л А

іменем України

"19" січня 2023 р. м. Олевськ

Суддя Олевського районного суду Житомирської області Кононихіна Н.Ю., розглянувши заяву ОСОБА_1 , заінтересована особа: Головне управління пенсійного фонду України в Житомирській області; Олевський відділ державної реєстрації актів цивільного стану в Житомирській області Центрально-Західного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м.Хмельницький) про встановлення факту батьківства померлої особи та внесення змін до актового запису про народження,

ВСТАНОВИЛА:

08 грудня 2022 року до Олевського районного суду Житомирської області надійшла заява ОСОБА_1 , з участю заінтересованих осіб: Головного управління Пенсійного фонду України у Житомирській області; Олевського відділу державної реєстрації актів цивільного стану у Житомирській області Центрально-Західного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Хмельницький) про встановлення факту батьківства померлої особи та внесення змін до актового запису про народження, у якій просить суд ухвалити рішення, яким встановити факт визнання батьківства ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_2 , стосовно сина ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_3 ; зобов`язати Олевський відділ державної реєстрації актів цивільного стану у Житомирській області Центрально-Західного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Хмельницький) внести зміни до актового запису, а саме до свідоцтва про народження ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , і в графі батько зазначити ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_4 ; викликати і допитати свідків.

Дослідивши матеріали заяви, вважаю, що слід відмовити у відкритті провадження у справі, виходячи з наступного.

Окреме провадження, відповідно до ч. 1 ст. 293 ЦПК України, це вид непозовного цивільного судочинства, в порядку якого розглядаються цивільні справи про підтвердження наявності або відсутності юридичних фактів, що мають значення для охорони прав, свобод та інтересів особи або створення умов здійснення нею особистих немайнових чи майнових прав або підтвердження наявності чи відсутності неоспорюваних прав.

Відповідно до п. 5 ч. 2 ст. 293 ЦПК України, суд розглядає в порядку окремого провадження справи про встановлення фактів, що мають юридичне значення.

Відповідно до ч. 4 ст. 315 ЦПК України, суддя відмовляє у відкритті провадження у справі, якщо з заяви про встановлення факту, що має юридичне значення, вбачається спір про право, а якщо спір про право буде виявлений під час розгляду справи, - залишає заяву без розгляду.

Метою звернення ОСОБА_1 з такою заявою є намір подати документи про призначення йому пенсії у зв`язку із втратою годувальника.

Проте суд у даній заяві вбачає спір про право, оскільки після встановлення факту батьківства, заявник може також реалізувати спадкові права на спадкове майно, що залишилось після смерті ОСОБА_2 , спадкоємцями якого також можуть бути і інші особи, які суду є невідомими.

У пункті 1 постанови Пленуму Верховного Суду України від 31 березня 1995 року № 5 «Про судову практику в справах про встановлення фактів, що мають юридичне значення» судам роз`яснено, що суд розглядає в порядку окремого провадження справи про встановлення фактів, якщо, зокрема, згідно з законом такі факти породжують юридичні наслідки, тобто від них залежить виникнення, зміна або припинення особистих чи майнових прав громадян, встановлення факту не пов`язується з наступним вирішенням спору про право.

Відповідно до статті 1216 Цивільного кодексу України, спадкуванням є перехід прав та обов`язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця), до інших осіб (спадкоємців).

За змістом частини першої статті 1222 Цивільного кодексу України спадкоємцями за заповітом і за законом можуть бути фізичні особи, які є живими на час відкриття спадщини, а також особи, які були зачаті за життя спадкодавця і народжені живими після відкриття спадщини.

Частиною другою статті 1223 Цивільного кодексу України передбачено, що у разі відсутності заповіту, визнання його недійсним, неприйняття спадщини або відмови від її прийняття спадкоємцями за заповітом, а також у разі неохоплення заповітом усієї спадщини право на спадкування за законом одержують особи, визначені у статтях 1261 - 1265 цього Кодексу (спадкоємці першої-п`ятої черг).

За змістом частини першої статті 1277 Цивільного кодексу України у разі відсутності спадкоємців за заповітом і за законом, усунення їх від права на спадкування, неприйняття ними спадщини, а також відмови від її прийняття орган місцевого самоврядування за місцем відкриття спадщини, а якщо до складу спадщини входить нерухоме майно - за його місцезнаходженням, зобов`язаний подати до суду заяву про визнання спадщини відумерлою.

Той факт, що особа, факт батьківства якої заявник просить встановити, померла, не дає підстав вважати про відсутність спору про право, оскільки в такому випадку в заявника існує спір про право зі спадкоємцями померлої особи або з відповідною територіальною громадою (в разі неприйняття спадщини та визнання її відумерлою).

Саме такий висновок викладений у постанові Верховного Суду від 12 лютого 2020 року у справі № 521/13620/18.

Встановлення факту батьківства померлої особи стосовно повнолітнього сина - ОСОБА_1 , надає заявнику право на спадкування, у тому числі на отримання обов`язкової частки у спадщині за наявності заповіту. Тобто встановлення цього факту пов`язується з наступним вирішенням спору про право.

Тому заява ОСОБА_1 не підлягає розгляду в порядку окремого провадження, заявник має право подати позов на загальних підставах.

На підставі викладеного, керуючись ст. ст. 293, 315 ЦПК України, суддя, -

УХВАЛИЛА:

Відмовити у відкритті провадження у справі за заявою ОСОБА_1 , з участю заінтересованих осіб: Головного управління Пенсійного фонду України у Житомирській області; Олевського відділу державної реєстрації актів цивільного стану у Житомирській області Центрально-Західного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Хмельницький) про встановлення факту батьківства померлої особи та внесення змін до актового запису про народження.

Роз`яснити заявнику право звернення до суду з позовом на загальних підставах.

Ухвала може бути оскаржена в апеляційному порядку до Житомирського апеляційного суду протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення.

Суддя: Н. Ю. Кононихіна