КИЇВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
Провадження № 22-ц/824/2937/2023 Доповідач 2 інстанція - Суханова Є.М.
П О С Т А Н О В А

іменем України

03 квітня 2023 року м. Київ

Київський апеляційний суд у складі колегії суддів судової палати в цивільних справах:

головуючого судді: Суханової Є.М.,

суддів: Сушко Л.П., Олійника В.І.

розглянувши в порядку письмового провадження цивільну справу за апеляційною скаргою ОСОБА_1 на рішення Дніпровського районного суду м. Києва від 01 липня 2022 року у справі за позовом Приватного акціонерного товариства «ДТЕК Київські електромережі» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості за не обліковану електроенергію,-

ВСТАНОВИВ:

Позивач Приватне акціонерне товариство «ДТЕК КИЇВСЬКІ ЕЛЕКТРОМЕРЕЖІ» звернувся до Дніпровського районного суду м. Києва з позовом, в якому просить суд: стягнути з ОСОБА_1 ,заборгованість за не обліковану електричну енергію у розмірі 10 649,82 грн, вартість проведеної експертизи у розмірі 2 250,24 грн, судовий збір у розмірі 2 270,00 гривень, та витрати на надання правничої допомоги.

Свої позовні вимоги позивач обґрунтовує тим, що відповідач є споживачем електричної енергії, яку постачає ПАТ «ДТЕК Київські електромережі». 06 березня 2021 року під час перевірки працівниками позивача за адресою відповідача виявлено порушення п.2.3.2; 2.3.4 5.5.5 ПКЕЕН, п.5.16.11, 5.16.18, 6.4.2 ККО, що відповідають порушенню 8.4.2 ПРРЕЕ - порушення пломб, пломба має сліди несанкціонованого впливу з відбитками тавр ОСР, яка встановлена на клемній кришці засобу обліку розрахункового лічильника електричної енергії. Пломба має сліди механічного пошкодження, а саме - подряпини та механічний отвір зі зворотнього боку, про що складено акт про порушення № 000980. 07.05.2021 року було проведено експертне дослідження, за яке було сплачено 2250,24 грн. Вартість електричної енергії, неврахованої проведена з Порядком визначення обсягу і вартості електричної енергії, не облікованої внаслідок порушення споживачами Правил, комісією з розгляду актів порушень і нарахувань за ними становить 10 649,82 грн. Станом на 01 вересня 2021 року дана заборгованість не сплачена.

Рішенням Дніпровського районного суду м. Києва від 01 липня 2022 року Позов Приватного акціонерного товариства «ДТЕК Київські електромережі» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості,- задоволено частково.

Стягнуто з ОСОБА_1 на користь Приватного акціонерного товариства «ДТЕК Київські електромережі»заборгованість за не обліковану електричну енергію в розмірі 10 649, 82 грн.

Не погодившись із рішенням суду, ОСОБА_1 , подано апеляційну скаргу. Апелянт посилається на те, що воно ухвалене з порушенням норм процесуального та матеріального права, з неповним та всебічним дослідженням усіх обставин справи та невідповідністю висновків суду обставинам справи. Апелянт зазначає, що акт порушення № 000980 від 06.03.2021 р., є лише фактом фіксації порушення, і жодним чином не є доказом саме його вини, тому оспорює саме незаконне рішення комісії позивача по розгляду акту про порушення, яке викладено у протоколі засідання комісії.

Відповідно до ч.1 ст.368 ЦПК України справа розглядається судом апеляційної інстанції за правилами, встановленими для розгляду справи в порядку спрощеного позовного провадження, з особливостями, встановленими главою І розділу V ЦПК України.

Відповідно до ч.1. ст.369 ЦПК України, апеляційні скарги на рішення суду у справах з ціною позову менше ста розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, крім тих, які не підлягають розгляду в порядку спрощеного позовного провадження, розглядаються судом апеляційної інстанції без повідомлення учасників справи.

Згідно ч.13 ст.7 ЦПК України розгляд справи здійснюється в порядку письмового провадження за наявними у справі матеріалами, якщо цим Кодексом не передбачено повідомлення учасників справи. У такому випадку судове засідання не проводиться.

Враховуючи вищевикладене, розгляд справи здійснено в порядку письмового провадження, без повідомлення учасників справи.

Перевіривши законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції та обставини справи в межах доводів апеляційної скарги, колегія суддів вважає, що апеляційна скарга задоволенню не підлягає з наступних підстав.

Частина перша статті 15 Цивільного кодексу України закріплює право кожної особи на захист свого права в разі його порушення, невизнання або оспорювання.

Відповідно до частини першої статті 16 ЦК України кожна особа має право звернутися до суду за захистом свого особистого немайнового або майнового права та інтересу.

Разом з тим, вимогами цивільного процесуального законодавства суд зобов`язаний установити: чи були порушені, не визнані або оспорені права, свободи чи інтереси позивача; у чому полягає таке порушення прав; якими доказами воно підтверджується. Залежно від встановленого суд повинен вирішити питання про задоволення позовних вимог або відмову в їх задоволенні.

Судом встановлено, що на підставі рішення позачергових Загальних зборів акціонерів Публічного акціонерного товариства «Київенерго» від 13 листопада 2017 року прийнято рішення про реорганізацію та рішення Загальних зборів акціонерів ПрАТ «ДТЕК Київські електромережі» про заснування товариства від 22 грудня 2017 року, було створено Приватне акціонерне товариство «ДТЕК Київські електромережі» шляхом виділення з ПАТ «Київенерго» Товариства та передачі йому частини майна, прав та обов`язків ПАТ «Київенерго».

Відповідно до п. 2.3. статуту ПрАТ «ДТЕК Київські електромережі», товариство є правонаступником ПАТ «Київенерго» в частині переданих йому майна, прав та обов`язків згідно з розподільним балансом, а також в частині прав та обов`язків, що визначені ч. 13 розділу ХVІІІ «Прикінцеві та перехідні положення» Закону України «Про ринок електричної енергії».

Відповідно до ч. 13 розділу ХVІІІ «Прикінцеві та перехідні положення» Закону України «Про ринок електричної енергії» у разі відокремлення оператор системи розподілу, яким є ПрАТ «ДТЕК Київські електромережі», є правонаступником в частині прав та обов`язків пов`язаних із провадженням діяльності з постачання електричної енергії за регульованим тарифом та із провадженням діяльності з передачі електричної енергії місцевим (локальними) електромережами за договорами на постачання електричної енергії та про користування електричною енергією.

Згідно Витягу з Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань та Статуту ПрАТ «ДТЕК Київські електромережі» затвердженого 22 грудня 2017 року, ПрАТ «ДТЕК Київські електромережі» є правонаступником ПАТ «Київенерго» в частині прав та обов`язків пов`язаних із провадження діяльності з постачання електричної енергії за регульованим тарифом.

Із матеріалів справи вбачається, що відповідач ОСОБА_2 , є споживачем електричної енергії, яку постачає позивач.

Так, 07.09.2005 року між ПАТ «КИЇВЕНЕРГО», як енергопостачальником, правонаступником якого є позивач, та відповідачем ОСОБА_1 , як споживачем, який проживає за адресою: АДРЕСА_1 , укладено договір №1 про користування електричною енергією. Договір підписаний обома сторонами.

На підставі вказаного договору відповідачу був встановлений прилад обліку електричної енергії у його квартирі АДРЕСА_2 , проти чого не заперечував у судовому засіданні відповідач.

Згідно п.11 даного договору, відповідач ОСОБА_2 , як споживач електричної енергії, взяв на себе зобов`язання, зокрема: забезпечувати збереження приладів обліку та пломб на них у разі розміщення приладу обліку у квартирі або іншому об`єкті споживача.

Згідно п.20 договору, відповідач ОСОБА_2 , як споживач електричної енергії, взяв на себе зобов`язання, зокрема: за порушення правил користування електричною енергією, пошкодження приладів обліку.

На момент укладення договору про користування електричною енергією №1 від 07.09.2005 року діяли Правила користування електричною енергією для населення (далі - ПКЕЕН), затверджені постановою КМУ від 26.07.1999 р. №1357 зі змінами, внесеними згідно з постановами КМУ №1607 від 26.10.2000 року, №1275 від 26.09.2001 року.

Відповідно до п. 10 ПКЕЕН, які діяли на момент укладення договору, прилад обліку електричної енергії (далі - прилад обліку) встановлюються відповідно до вимог правил улаштування електроустановок. Згідно п. 11 ПКЕЕН, відповідальність за збереження приладів обліку, встановлених у квартирі споживача та пломб на них несе споживач.

У подальшому пункт 10 ПКЕЕН, на підставі постанови КМУ від 11.01.2006 року №4, було доповнено абзацами наступного змісту:

«Прилад обліку повинен мати пломбу з відбитком повірочного клейма територіального органу Держспоживстандарту та пломбу з відбитком клейма або логотипу енергопостачальника.

У разі встановлення приладу обліку в квартирі (будинку) або іншому об`єкті споживача енергопостачальник складає акт про збереження пломб у двох примірниках, один з яких залишається у споживача.

15.06.2009 року у квартирі відповідача за адресою: АДРЕСА_1 , при плановій заміні приладу обліку представниками позивача було складено Акт збереження пломб розрахункового обліку електроенергії для населення. В акті збереження пломб зазначено, що Енергопостачальник здав, а споживач прийняв на відповідальне зберігання пломби, якими опломбовано прилад обліку НІК 2102 №0999301, дата повірки 2009 рік, встановлено пломб перевірки 2 шт. та встановлено пломбу Енергопостачальника №6113618.

06 березня 2021 року під час перевірки працівниками позивача за адресою відповідача виявлено порушення п.2.3.2; 2.3.4 5.5.5 ПРРЕЕ, п.5.16.11, 5.16.18, 6.4.2 ККО, що відповідають порушенню 8.4.2 ПРРЕЕ - порушення пломб, пломба має сліди несанкціонованого впливу з відбитками тавр ОСР, яка встановлена на клемній кришці засобу обліку розрахункового лічильника електричної енергії. Пломба має сліди механічного пошкодження, а саме - подряпини та механічний отвір зі зворотнього боку, про що у присутності відповідача складено Акт про порушення № 000980.

07 травня 2021 року проведено експертне дослідження №ЕД-19-21/13739-ТР, згідно з висновками якого встановлено, що в наданій одноразовій номерній пломбі №6113618 виявлено сліди несанкціонованого втручання. Зі змісту проведеного дослідження вбачається, що: «Виявлена слідова інформація утворює достатній комплекс ознак для висновку про порушення цілісності корпусу в одноразовій номерній пломбі №6113618 та дій спрямованих на маніпуляції з частинами пломби після її навішування на підконтрольний об`єкт, а саме прокручування механізму замикання (ротора) у напрямку, що протилежний вільному руху при закритті (намотуванні на ротор та фіксації пломбувального елементу).

23 червня 2021 року у відповідності до вимог ПРРЕЕ та за участі відповідача ОСОБА_2 , відбулося засідання комісії по розгляду акта про порушення № 000980 від 06 березня 2021 року з метою визначення правомірності складання акту та обсягу та вартості електроенергії, не облікованої внаслідок порушення споживачем Правил роздрібного ринку електричної енергії, яка підлягає оплаті споживачем, на якому встановлено, що споживач на об`єкті: АДРЕСА_1 (квартира) порушив Закон України «Про ринок електричної енергії», п.2.3.2; 2.3.4 5.5.5 ПРРЕЕ, п.5.16.11, 5.16.18, 6.4.2 ККО, що відповідає порушенню 8.4.2 ПРРЕЕ - порушення пломби з відбитками тавр ОСР, яка встановлена на клемній кришці засобу обліку (пломба має сліди механічного пошкодження, а саме: подряпини та механічний отвір зі зворотнього боку; порушення продемонстровано споживачу». За результатами засідання комісії прийнято рішення: Нарахування провести згідно з пунктом 8.4.11 та формулою №5, визначеного главою 8.4. розділу VІІІ Правил роздрібного ринку електричної енергії. Потужність 5,00 кВт; тривалість роботи струмоприймачів протягом доби 24 год; період нарахування з 07 вересня 2020 року по 06 березня 2021 року; всього підлягає до сплати: за недовраховану електроенергію - 10 649,82 грн.; за послуги, що надаються споживачу у зв`язку з проведенням експертизи - 2 250,24 грн.

Вартість електричної енергії, неврахованої проведена з Порядком визначення обсягу і вартості електричної енергії, не облікованої внаслідок порушення споживачами Правил, комісією з розгляду актів порушень і нарахувань за ними та становить 10 649, 82 грн. і на даний час відповідачем не сплачена.

Згідно із положеннями ч. 3 ст. 13 Конституції України та ч. 4 ст. 319 Цивільного кодексу України власність зобов`язує.

За змістом положення ч.5 статті 319 ЦК України, власник не може використовувати право власності на шкоду правам, свободам та гідності громадян, інтересам суспільства, погіршувати екологічну ситуацію та природні якості землі.

За приписами ст. 322 Цивільного кодексу України власник зобов`язаний утримувати майно, що йому належить, якщо інше не встановлено договором або законом.

Згідно із ч. 4 ст. 26 Закону України «Про електроенергетику» споживач енергії несе відповідальність за порушення умов договору з енергопостачальником та Правил користування електричною і тепловою енергією та виконання приписів державних інспекцій з енергетичного нагляду за режимами споживання електричної та теплової енергії згідно із законодавством України. Правила користування електричною і тепловою енергією для населення затверджуються Кабінетом Міністрів України.

Згідно ч. 2 ст. 27 Закону України «Про електроенергетику» правопорушеннями в електроенергетиці є: порушення вимог нормативно-правових актів, нормативно-технічних документів, нормативних документів з питань технічної експлуатації електричних станцій і мереж, енергетичного обладнання і мереж суб`єктів електроенергетики та споживачів енергії, виготовлення, монтажу, налагодження та випробування енергоустановок і мереж, виконання проектних робіт на енергоустановках і мережах; крадіжка електричної і теплової енергії, самовільне підключення до об`єктів електроенергетики і споживання енергії без приладів обліку; пошкодження приладів обліку; розкомплектування та пошкодження об`єктів електроенергетики, розкрадання майна цих об`єктів; створення перешкод у здійсненні державного енергетичного нагляду та у виконанні робіт, пов`язаних з обслуговуванням об`єктів електроенергетики; порушення правил охорони електричних мереж; порушення правил користування енергією; дії, які перешкоджають оперативному персоналу та посадовим особам об`єктів електроенергетики виконувати свої службові обов`язки; незабезпечення енергією споживачів, що не допускають порушень своїх обов`язків перед енергопостачальниками; припинення або обмеження електропостачання навчального закладу незалежно від форми власності протягом навчального року; невиконання законних вимог національної комісії, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг, щодо подання копій документів, пояснень та іншої інформації; інші правопорушення, передбачені законом.

Постановою національної комісії, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг від 14.03.2018 року №311, затверджено Кодекс комерційного обліку електричної енергії (далі - ККО), який визначає основні положення щодо організації комерційного обліку електричної енергії на ринку електричної енергії, права та обов`язки учасників ринку, постачальників послуг комерційного обліку та адміністратора комерційного обліку щодо забезпечення комерційного обліку електричної енергії, отримання точних і достовірних даних комерційного обліку та їх агрегації (об`єднання), порядок проведення реєстрації постачальників послуг комерційного обліку, точок комерційного обліку та реєстрації автоматизованих систем, що використовуються для комерційного обліку електричної енергії.

Пунктом 5.16 ККО регламентовано правила пломбування/розпломбування вузлів обліку.

Так, відповідно до п.5.16.11. ККО, розпломбування та наступне опломбування здійснюється стороною, що встановила відповідні пломби та/або індикатори, за рахунок ініціатора розпломбування. У разі пошкодження пломб (пломбувального матеріалу) з причин, що не залежали від сторони, яка відповідає за їх збереження (у результаті дії надзвичайної ситуації тощо), повторне опломбування здійснюється за рахунок сторони, що встановила відповідні пломби.

Відповідно до п. 5.16.19. ККО, у випадку пошкодження встановлених на ЗВТ та пристроях вузла обліку пломб або пломбувального матеріалу в результаті ліквідації аварійної ситуації суб`єкт, який виконував аварійні роботи, повинен повідомити про цей факт заінтересованих осіб не пізніше наступного робочого дня.

Згідно п.6.4.2. ККО, у разі виявлення факту втручання в роботу ЗКО та/або обладнання вузла обліку та/або інших ознак розкрадання електричної енергії (зовнішнього пошкодження, несправності або відсутності ЗКО, зриву, відсутності або пошкодження пломб, пломбувального матеріалу та індикаторів, спрацювання індикаторів, порушення форми магнітної суспензії індикаторів, виявлення позаоблікових підключень або підключень, які можуть призвести до викривлення результатів вимірювання та/або комерційного обліку електричної енергії тощо) особа, яка це виявила, має негайно повідомити про це оператора системи та ВТКО, а також, у разі потреби, Національну поліцію України (у разі виявлення фактів розкрадання електричної енергії, крадіжки або пошкодження ЗКО або іншого обладнання вузлів обліку тощо) у порядку, встановленому законодавством. Водночас ВТКО повинна повідомити відповідних ППКО, оператора системи та електропостачальника про виявлені факти.

Постановою національної комісії, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг від 14.03.2018 року №312, з наступними змінами, затверджено Правила роздрібного ринку електричної енергії (далі - ПРРЕЕ), які регулюють взаємовідносини, які виникають під час купівлі-продажу електричної енергії між електропостачальником (електропостачальниками) та споживачем (для власного споживання), а також їх взаємовідносини з іншими учасниками роздрібного ринку електричної енергії, визначеними цими Правилами.

Так, відповідно до 8.2.4. Правил роздрібного ринку електричної енергії, у разі виявлення представниками оператора системи пошкоджень чи зриву пломб та/або індикаторів, установлених у місцях, указаних в акті про пломбування, або пошкоджень відбитків тавр на цих пломбах, пошкодження розрахункових засобів вимірювальної техніки, явних ознак втручання в параметри розрахункових засобів вимірювальної техніки з метою зміни їх показів, самовільних підключень до електричних мереж розрахунок обсягу електричної енергії, який підлягає оплаті, здійснюється відповідно до порядку, визначеного главою 8.4 цього розділу, а саме відповідно до методики визначення обсягу та вартості необлікованої електричної енергії, затвердженої Регулятором.

Згідно п.8.2.5. ПРРЕЕ, у разі виявлення під час контрольного огляду або технічної перевірки уповноваженим представником оператора системи, від якого споживач одержує електричну енергію, порушень цих Правил, у тому числі фактів безоблікового споживання електричної енергії, на місці виявлення порушення у присутності споживача (представника споживача) або іншої особи, яка допустила представників оператора системи на об`єкт (територію) споживача для проведення перевірки (за умови посвідчення цієї особи), оформлюється акт про порушення.

Акт про порушення складається у двох примірниках, один з яких передається або надсилається споживачеві.

Акт про порушення підписується представником (представниками) оператора системи, який (які) брали участь у перевірці, та споживачем (представником споживача) або іншою особою, яка допустила представників оператора системи на об`єкт (територію) споживача для проведення перевірки (за умови посвідчення цієї особи).

До акта про порушення сторонами можуть бути додані пояснення, зауваження та докази, перелік яких (за наявності) зазначається в цьому акті.

Відповідно до п. 8.2.6. ПРРЕЕ, на підставі акта про порушення уповноваженими представниками оператора системи під час засідань комісії з розгляду актів про порушення визначаються обсяг необлікованої електричної енергії та сума завданих споживачем збитків.

Споживач має право бути присутнім на засіданні комісії з розгляду актів про порушення.

У разі причетності споживача до порушення цих Правил у протоколі зазначаються відомості щодо обсягу та вартості необлікованої електричної енергії. В такому разі разом з протоколом споживачу надаються розрахунок обсягу та вартості необлікованої електричної енергії з посиланням на відповідні пункти глави 8.4 ПРРЕЕ та розрахункові документи для оплати необлікованої електричної енергії та/або збитків.

Згідно з п. 8.4.4. ПРРЕЕ, факт пошкодження пломб та/або індикаторів, та/або засобів вимірювальної техніки, факт втручання споживача в роботу засобів вимірювальної техніки, крім випадків спрацювання індикаторів (фіксації індикаторами впливу фізичних полів), має бути підтверджений експертизою, проведеною спеціалізованою організацією (підприємством), яка має право на її проведення відповідно до законодавства (далі - експертиза). До отримання оператором системи результатів експертизи положення цієї глави не застосовуються для визначення обсягу та вартості необлікованої електричної енергії, за винятком випадків, передбачених цим пунктом.

Для забезпечення проведення експертизи оператор системи має зняти, упакувати, опломбувати та направити на експертизу пломби та/або засоби вимірювальної техніки, а також інші технічні засоби, якими здійснювалося втручання в роботу засобів вимірювальної техніки (за наявності).

У разі визнання споживачем факту пошкодження пломб та/або індикаторів, та/або засобів вимірювальної техніки, факту втручання в роботу засобів вимірювальної техніки, про що окремо зазначається в акті про порушення, письмової відмови споживача від проведення експертизи або ненадання власником засобів вимірювальної техніки чи споживачем оператору системи документів, що підтверджують передачу засобів вимірювальної техніки на експертизу (з винесенням, у тому числі, питань від оператора системи) протягом встановленого цим пунктом строку (якщо оператором системи були передані засоби вимірювальної техніки їх власнику для направлення на експертизу), обсяг та вартість необлікованої електричної енергії визначається оператором системи відповідно до положень цієї глави без проведення відповідної експертизи.

Згідно п.8.4.2. ПРРЕЕ, визначення обсягу та вартості необлікованої електричної енергії здійснюється оператором системи на підставі акта про порушення, складеного у порядку, визначеному цими Правилами, у разі виявлення таких порушень, зокрема: 1) порушення цілісності пломб, цілісності пломбувального матеріалу, на якому встановлені пломби (дріт, кордова нитка тощо), порушення цілісності гвинтів, на яких закріплено пломбувальний матеріал (далі - пошкодження пломб), або відсутність на засобах вимірювальної техніки пломб з відбитками тавр про їх повірку чи пломб з відбитками тавр оператора системи або інших заінтересованих сторін, установлених на кріпленнях кожуха лічильника електричної енергії (за умови наявності акта про пломбування, складеного в порядку, установленому Кодексом комерційного обліку, або іншого документа, який підтверджує факт пломбування і передачу на збереження засобів вимірювальної техніки, установлених пломб, та за умови втручання споживача в роботу засобів вимірювальної техніки).

На підставі акта про порушення, визначення обсягу та вартості необлікованої електричної енергії здійснювалось позивачем у відповідності до вимог 8.4.2. ПРРЕЕ. Нарахування проведено згідно з пунктом 8.4.11 ПРРЕЕ та формулою №5, визначеного главою 8.4. розділу VІІІ ПРРЕЕ.

Відповідно до ч. 1 ст. 714 Цивільного кодексу України за договором постачання енергетичними та іншими ресурсами через приєднану мережу одна сторона (постачальник) зобов`язується надавати другій стороні (споживачеві, абонентові) енергетичні та інші ресурси, передбачені договором, а споживач (абонент) зобов`язується оплачувати вартість прийнятих ресурсів та дотримуватись передбаченого договором режиму її використання, а також забезпечити безпечну експлуатацію енергетичного та іншого обладнання.

Статтею 611 Цивільного кодексу України передбачено, що у разі порушення зобов`язання настають правові наслідки, встановлені договором або законом.

Відповідно до ст. 16 Цивільного кодексу України одним з способів захисту прав особи є відшкодування збитків.

Згідно з п.п.11 п.5.2.1. Правил роздрібного ринку електричної енергії Електропостачальник має право на відшкодування збитків, які виникли через дії чи бездіяльність споживача.

Пунктом 5.5.5. ПРРЕЕ на споживача покладається обов`язок, серед іншого: 1) користуватися електричною енергією виключно на підставі договору (договорів); 4) здійснювати оплату рахунків, виставлених на підставі актів про порушення цих Правил та умов договору; 8) забезпечувати збереження і цілісність установлених на його території та/або об`єкті (у його приміщенні) розрахункових засобів комерційного обліку електричної енергії та пломб (відбитків їх тавр) відповідно до акта про пломбування; 9) невідкладно повідомляти оператора системи та постачальника послуг комерційного обліку про недоліки в роботі засобу вимірювання; 19) своєчасно вживати відповідних заходів для усунення виявлених порушень;

Отже, розрахунок обсягу та вартості електричної енергії, не облікованої внаслідок порушення споживачем Правил роздрібного ринку електричної енергії за актом від 06.03.2021 року №000980 проведений згідно з Порядком визначення обсягу та вартості електричної енергії, не облікованої внаслідок порушення споживачами Правил роздрібного ринку електричної енергії, затвердженого постановою Національної комісії регулювання електроенергетики України від 18 липня 2019 р. № 1525 (з урахуванням змін та доповнень, чинних на момент розгляду акта комісією).

У відповідності до ч. 1 ст. 526 Цивільного кодексу України зобов`язання має виконуватися належним чином відповідно до умов договору та вимог цього Кодексу, інших актів цивільного законодавства.

Згідно із ч. 1 ст. 625 Цивільного кодексу України боржник не звільняється від відповідальності за неможливість виконання ним грошового зобов`язання.

Майнова шкода, відповідно до ч.1 ст. 1166 Цивільного кодексу України, завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам фізичної або юридичної особи, а також шкода, завдана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала.

Отже, колегія суддів погоджується із висновком суду першої інстанції, що відповідачем ОСОБА_1 , порушено Закон України «Про ринок електричної енергії», вимоги Правил роздрібного ринку електричної енергії, Кодексу комерційного обліку електричної енергії, а саме: «порушення пломби з відбитками тавр ОСР, яка встановлена на клемній кришці засобу обліку (пломба має сліди механічного пошкодження, а саме: подряпини та механічний отвір зі зворотнього боку», що підтверджується Актом про порушення № 000980 від 06 березня 2021 року, експертним дослідженням №ЕД-19-21/13739-ТР від 07 травня 2021 року, внаслідок чого заборгованість за не обліковану спожиту електричну енергію станом на 01 серпня 2021 року становить 10 649, 82 грн.

Апеляційний суд відхиляє доводи апелянта, що Акт про порушення від 06.03.2021 року та рішення комісії по розгляду даного Акта №1004 від 23.06.2021 року не можуть бути належним та допустимим доказом, оскільки складені за відсутності оригіналу Акту збереження пломб розрахункового обліку електроенергії для населення, який він не підписував. Наявність або відсутність Акту збереження пломб розрахункового обліку електроенергії для населення не знімають відповідальності з відповідача за договором про користування електричною енергією №1 від 07.09.2005 року, який був укладений між ПАТ «КИЇВЕНЕРГО», правонаступником якого є позивач, та відповідачем ОСОБА_1 , на умовах та у відповідності до норм законодавства України, які діяли на момент його підписання, відповідно до якого відповідач взяв на себе відповідальність за порушення правил користування електричною енергією, за пошкодження приладів обліку, які по суті являються приладами обліку суворої звітності і при встановленні підлягають здійсненню заходів забезпечення недоторканості самого внутрішнього механізму електролічильника, завдяки якому здійснюється облік споживання електроенергії. Тобто, прилад обліку електричної енергії встановлюється відповідно до вимог правил улаштування електроустановок, згідно з якими необхідною та обов`язковою умовою встановлення і подальшого використання електролічильника є наявність пломби з серійним номером і маркувальним позначенням у вигляді клейма. Сама пломба, спеціально визначеним технічними умовами, способом, фіксується на гвинтах, які кріплять кожух лічильника. Вказані вимоги регулюються «Правилами установки електроприладів» і є обов`язковими для виконання всіма уповноваженими щодо цього особами.

За таких обставин, доводи апеляційної скарги є безпідставними, всі доводи були розглянуті судом першої інстанції при розгляді справи, та їм була надана відповідна правові оцінка, а тому суд апеляційної інстанції прийшов до висновку про те, що апеляційна скарга задоволенню не підлягає, підстави для скасування судового рішення - відсутні.

Відповідно до п.1 ч.1 ст.374 ЦПК України, суд апеляційної інстанції за результатами розгляду апеляційної скарги має право залишити судове рішення без змін, а скаргу без задоволення.

Відповідно до ст.375 ЦПК України, суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а судове рішення без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права.

Керуючись ст.ст.7,367, 369, 374, 375, 381, 382, 389 ЦПК України, суд, -

ПОСТАНОВИВ:

Апеляційну скаргу ОСОБА_1 - залишити без задоволення.

Рішення Дніпровського районного суду м. Києва від 01 липня 2022 року - залишити без змін.

Постанова апеляційного суду набирає законної сили з дня її прийняття та касаційному оскарженню не підлягає, окрім випадків, передбачених ч. 3 ст. 389 ЦПК України.

Повна постанова складена 03.04.2023.

Головуючий: Є.М. Суханова

Судді: Л.П. Сушко

В.І. Олійник