02.08.2023 Справа № 756/9792/23
Справа № 756/9792/23
Провадження № 2-з/756/131/23
УХВАЛА

Іменем України

02 серпня 2023 року м. Київ

Оболонський районний суд міста Києва у складі:

головуючого судді - Діденко Є.В.,

за участю секретаря судового засідання Гасанової Л.Х.,

розглянувши заяву про забезпечення позову у цивільній справі за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 та ОСОБА_3 , третя особа: приватний нотаріус Київського міського нотаріального округу Сташкова Анастасія Григорівна, про визнання недійсним договору довічного утримання (догляду),

в с т а н о в и в:

31.07.2023 року до суду надійшла позовна заява, у якій позивач ОСОБА_1 просить: визнати недійсним Договір довічного утримання (догляду) 19.10.2022 року, укладеного між ОСОБА_4 з однієї сторони та ОСОБА_2 та ОСОБА_3 , з іншої сторони, застосувавши до нього наслідки недійсності правочину.

Позов обґрунтований тим, що ОСОБА_1 (дівоче прізвище - ОСОБА_1 народилася ІНФОРМАЦІЯ_1 у м. Києві, про що в книзі записів актів громадянського стану було зроблено відповідний запис № 543 та ЗАГС Ленінського району м. Києва видано свідоцтво про народження серії НОМЕР_1 . У зв?язку з укладанням шлюбу між ОСОБА_1 та ОСОБА_7 , їй було присвоєно прізвище чоловіка - ОСОБА_1 , що підтверджується свідоцтвом про укладення шлюбу серії НОМЕР_2 . Матір?ю ОСОБА_1 є ОСОБА_8 (дівоче прізвище - ОСОБА_8 ), яка народилася ІНФОРМАЦІЯ_2 , про що в книзі записів актів громадянського стану було зроблено відповідний запис № 22 та Поліським райвідділом ЗАГС Київської області видано свідоцтво про народження серії НОМЕР_3 . ОСОБА_8 в свою чергу була двоюрідною сестрою ОСОБА_4 , тобто двоюрідною тіткою по материнській лінії Позивача. ОСОБА_4 проживала сама у квартирі АДРЕСА_1 . В силу свого поважного віку та ряду захворювань ОСОБА_4 не могла самостійно виходити з квартири. Однак, вона не перебувала у тяжкому матеріальному становищі, у неї були особисті накопичення і дві квартири у приватній власності, які мали значну цінність. Оскільки єдина донька ОСОБА_4 - ОСОБА_9 , тривалий час проживала на території рф, через повномасштабне вторгнення росії на територію України, вона не мала змоги приїхати. В свою чергу через ракетні загрози та постійні обстріли Києва Позивачка також не мала можливості постійно знаходитись поряд зі своєю тіткою, однак регулярно спілкувалась з нею по телефону, а також знала про те, що до неї приходить соціальний працівник з Управління соціального захисту населення Оболонської районної в місті Києві державної адміністрації, який приносить їй ліки та продукти харчування, іншої допомоги вона не потребувала, рівно як і постійного доглядальника. Дізнавшись про те, що ОСОБА_4 проживає сама, не має поряд рідних, однак має у власності дві квартири ОСОБА_2 та ОСОБА_3 запропонували їй укласти договір, згідно з яким в обмін на довічне утримання останньої вони отримають після її смерті дві квартири: АДРЕСА_1 та АДРЕСА_2 . Незважаючи на отриману відмову від ОСОБА_4 , Відповідачі продовжували наполягати на підписанні даного договору та неодноразово залякували і погрожували ОСОБА_4 , про що остання постійно розповідала соціальному працівнику, а також донці, Позивачу та родичам у телефонних розмовах. На жаль, оскільки у жовтні 2022 року Позивач на певний час виїздила з м. Києва, вона не мала змоги приїхати до тітки. В подальшому Відповідачі вдалися до певних психологічних маніпуляцій, повідомивши ОСОБА_4 , що її єдина донька, яка є спадкоємицею першої черги, не зможе отримати спадщину, оскільки є громадянкою ворожої країни і після смерті ОСОБА_4 , всі її квартири перейдуть у власність держави. В свою чергу Відповідачі пообіцяли після смерті ОСОБА_4 передати ОСОБА_9 квартири. Розуміючи, що в Україні йде війна і законодавець передбачив обмеження прав громадян ворожої країни та наразі заборонені будь-які нотаріальні дії з громадянами рф, щоб захистити своє майно, яке вона вважала що може бути втраченим, ОСОБА_4 погодилась на пропозицію Відповідачів. Внаслідок психологічного тиску та залякування 19.10.2022 ОСОБА_4 була вимушена підписати Договір довічного утримання (догляду) з Відповідачами на їхніх умовах під впливом тяжких обставин. Договір був посвідчений приватним нотаріусом Київського міського нотаріального округу Сташковою А.Г. Через три дні після підписання договору, а саме 22.10.2022 ОСОБА_4 знайшли мертвою у власній квартирі. Факт смерті підтверджується свідоцтвом про смерть серії НОМЕР_4 . В останні дні свого життя померла телефонувала дочці та Позивачу, вона була схвильована та залякана, неодноразово повторювала, що Відповідачі не пускають до неї соціального робітника, у неї не має продуктів харчування, їй не дають медикаменти та замикають у квартирі. Викладені обставини можуть бути підтверджені свідками ОСОБА_9 та працівниками управління соціального захисту Оболонської РДА, а також сусідами та іншими свідками, які спілкувалися з померлою, які будуть заявлені нами під час підготовчого судового засідання. 22.12.2022 Позивачем було подано заяву про вчинення злочину до Оболонського УПІ ГУНП у м. Києві, оскільки у діях ОСОБА_16 та ОСОБА_3 наявні ознаки кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 190 КК України, а саме шахрайство, тобто заволодіння чужим майном або придбання права на майно шляхом обману чи зловживання довірою як таке, що завдало значної шкоди потерпілому. Наразі триває слідство. 23.06.2023 Позивач подала нотаріальну заяву про прийняття спадщини після померлої ОСОБА_4 . 29.06.2023 приватний нотаріус Київського міського нотаріального округу Сташкова А.Г. оповістила Позивача, про те, що на підставі заяви 28.06.2023 заведено спадкову справу за № 87/2023. Наразі інші спадкоємці не подавали заяви про вступ у спадщину і Позивачка є єдиною спадкоємицею після померлої ОСОБА_4 . У склад спадкового майна мали входити квартири померлої АДРЕСА_1 та АДРЕСА_2 , однак наразі ними протиправно заволоділи Відповідачі, що підтверджується витягами з Реєстру речових прав на нерухоме майно. 3 витягів вбачається, що Відповідач-1 19.10.2022 набула право власності на квартиру АДРЕСА_1 , Відповідач-2 набула право власності на квартиру АДРЕСА_2 теж 19.10.2022..В. був незаконно позбавлений права власності на квартиру, просить витребувати квартиру з чужого незаконного володіння.

Також, разом з позовом позивачем подано заяву про забезпечення позову, у якій вона просить: вжити заходи забезпечення позову шляхом накладення арешту на квартиру АДРЕСА_1 та квартиру АДРЕСА_2 , які належать ОСОБА_2 та ОСОБА_3 .

Заява про забезпечення позову обґрунтована тим, що в наслідок психологічного тиску та залякування 19.10.2022 ОСОБА_4 , тітка Позивача, була вимушена підписати Договір довічного утримання (догляду) з Відповідачами на їхніх умовах під впливом тяжких обставин. Договір був посвідчений приватним нотаріусом Київського міського нотаріального округу Сташковою А.Г. Через три дні після підписання договору, а саме 22.10.2022 ОСОБА_4 знайшли мертвою у власній квартирі. 23.06.2023 Позивач подала нотаріальну заяву про прийняття спадщини після померлої ОСОБА_4 . 29.06.2023 приватний нотаріус Київського міського нотаріального округу Сташкова А.Г. оповістила Позивача, про те, що на підставі заяви 28.06.2023 заведено спадкову справу за № 87/2023. Наразі інші спадкоємці не подавали заяви про вступ у спадщину і Позивачка є єдиною спадкоємицею. У склад спадкового майна мали входити квартири померлої АДРЕСА_1 та АДРЕСА_2 , однак наразі ними протиправно заволоділи Відповідачі, що підтверджується витягами з Реєстру речових прав на нерухоме майно. 3 витягів вбачається, що Відповідач-1 19.10.2022 набула право власності на квартиру АДРЕСА_1 , Відповідач-2 набула право власності на квартиру АДРЕСА_2 теж 19.10.2022. Наразі є всі підстави вважати, що Відповідачі можуть відчужити на користь третіх осіб квартири, які вони набули у власність після смерті ОСОБА_4 за для уникнення відповідальності та зробити не можливим виконання рішення суду або значно утруднити.

Відповідно до ч. 1 ст. 153 ЦПК України, заява про забезпечення позову розглядається судом без повідомлення учасників справи, та без фіксації судового процесу, згідно ч. 2 ст. 247 ЦПК України.

Дослідивши доводи заяви про забезпечення позову та надані докази, суд вважає, що вона підлягає задоволенню з таких підстав.

Згідно ч. 1, 2 ст. 149 ЦПК України суд за заявою учасника справи має право вжити передбачених статтею 150 цього Кодексу заходів забезпечення позову. Забезпечення позову допускається як до пред`явлення позову, так і на будь-якій стадії розгляду справи, якщо невжиття таких заходів може істотно ускладнити чи унеможливити виконання рішення суду або ефективний захист, або поновлення порушених чи оспорюваних прав або інтересів позивача, за захистом яких він звернувся або має намір звернутися до суду.

Відповідно до пункту 1 ч. 1 ст. 150 ЦПК України позов забезпечується, зокрема, шляхом накладення арешту на майно та (або) грошові кошти, що належать або підлягають передачі або сплаті відповідачеві і знаходяться у нього чи в інших осіб.

Пунктом 4 постанови № 9 від 22.12.2006 року «Про практику застосування судами цивільного процесуального законодавства при розгляді заяв про забезпечення позову» пленум Верховного Суду України звертає увагу на те, що розглядаючи заяву про забезпечення позову, суд має з урахуванням доказів, наданих позивачем на підтвердження своїх вимог, пересвідчитися, зокрема, в тому, що між сторонами дійсно виник спір та існує реальна загроза невиконання чи утруднення виконання можливого рішення суду про задоволення позову; з`ясувати обсяг позовних вимог, дані про особу відповідача, а також відповідність виду забезпечення позову, який просить застосувати особа, котра звернулася з такою заявою, позовним вимогам.

Надані позивачем документи містять відомості про те, що ОСОБА_2 19.10.2022 набула право власності на квартиру АДРЕСА_1 , ОСОБА_3 набула право власності на квартиру АДРЕСА_2 теж 19.10.2022. 22.12.2022 Позивачем було подано заяву про прийняття спадщини, а також заяву про вчинення злочину до Оболонського УПІ ГУНП у м. Києві, оскільки вважає, що у діях ОСОБА_16 та ОСОБА_3 наявні ознаки кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 190 КК України, а саме шахрайство, тобто заволодіння чужим майном або придбання права на майно шляхом обману чи зловживання довірою як таке, що завдало значної шкоди потерпілому. Наразі триває слідство. Наведене у сукупності свідчить, що між сторонами дійсно виник спір.

Приймаючи до уваги ціну та предмет позову, і викладені у заяві про забезпечення обставини, суд вважає, що позивачем на цій стадії доведено обґрунтоване припущення про те, що відповідачі можуть вчинити дії, спрямовані на ухилення від виконання рішення суду, у разі задоволення позову, зокрема, відчужити спірні квартири на користь третіх осіб, що може ускладнити виконання рішення суду, у випадку задоволення позову.

З урахуванням предмету спору та ціни позову суд вважає, що обраний захід забезпечення позову є пропорційним до заявлених позовних вимог і не буде надмірним тягарем для відповідача.

Відповідно до ст. 154 ЦПК України, зустрічне забезпечення не є обов`язковим.

При цьому слід зазначити, що забезпечення позову є тимчасовим обмеженням і його значення полягає в тому, що ним захищаються інтереси позивача на той випадок, коли відповідач буде діяти недобросовісно або коли невжиття заходів забезпечення позову може потягти за собою ускладнення чи неможливість виконання судового рішення. Крім цього, інститут забезпечення позову захищає в рівній мірі інтереси як позивача, так і відповідача, який не позбавлений права клопотати про скасування заходів забезпечення позову повністю або частково у разі, якщо перестануть існувати підстави для його застосування.

На підставі вищевикладеного та керуючись ст.ст. 149, 150, 258, 259, 260 ЦПК України, суд

у х в а л и в:

Заяву ОСОБА_1 про забезпечення позову - задовольнити.

Накласти арешт на квартиру, розташовану за адресою: АДРЕСА_1 , що зареєстрована на праві власності за ОСОБА_2 (РНОКПП НОМЕР_5 ) на підставі договору довічного утримання № 1704 від 19.10.2022 р.

Накласти арешт на квартиру, розташовану за адресою: АДРЕСА_2 , що зареєстрована на праві власності за ОСОБА_3 (РНОКПП НОМЕР_6 ) на підставі договору довічного утримання № 1704 від 19.10.2022 р.

Роз`яснити учасникам цивільної справи, що учасник справи може подати до суду вмотивоване клопотання про скасування заходу забезпечення позову.

Копію ухвали направити заявнику, особам, яких стосуються заходи забезпечення позову - для відома та виконання.

Ухвала підлягає негайному виконанню.

Стягувач: ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , адреса: АДРЕСА_5 , РНОКПП НОМЕР_7 ;

Боржник: ОСОБА_2 , РНОКПП НОМЕР_5 , адреса: АДРЕСА_6 .

Боржник: ОСОБА_3 , РНОКПП НОМЕР_6 , адреса: АДРЕСА_6 .

Строк пред`явлення ухвали до виконання - до 02 серпня 2025 року.

Роз`яснити сторонам положення ч. 4 ст. 157 ЦПК України, відповідно до якої, особи, винні в невиконанні ухвали про забезпечення позову, несуть відповідальність, встановлену законом.

Ухвала може бути оскаржена до Київського апеляційного суду через Оболонський районний суд міста Києва шляхом подачі апеляційної скарги протягом п`ятнадцяти днів з дня складення ухвали.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею.

Повний текст ухвали складено і підписано 02.08.2023 року.

Суддя Є.В. Діденко