Справа № 462/4550/22
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

08 лютого 2023 року м.Львів

Залізничний районний суд м.Львова в складі головуючого судді Колодяжного С.Ю., розглянувши у порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення (виклику) сторін в приміщенні суду у м.Львові цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , приватного виконавця виконавчого округу Львівської області Білецького Ігоря Мироновича, Державного підприємства «Сетам» про визнання недійсним електронного аукціону (торгів),

встановив:

ОСОБА_1 01.09.2022 року звернулася в Залізничний районний суд м.Львова з позовом до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , приватного виконавця виконавчого округу Львівської області Білецького І.М., ДП «Сетам», в якому просить визнати недійсним електронний аукціон (торги) з продажу однокімнатної квартири загальною площею 17,9 кв.м., що за адресою: АДРЕСА_1 , який був проведений 24.08.2022 року, реєстраційний номер лота:515457.

В обґрунтування позовних вимог позивач посилається на те, що 24.08.2022 року ДП «Сетам» було проведено електронний аукціон (торги) з продажу однокімнатної квартири за адресою: АДРЕСА_1 , переможцем яких стала ОСОБА_2 . Даний електронний аукціон проведений в межах виконавчого провадження №66547292 (стягувач ОСОБА_4 , боржник ОСОБА_3 ), оскільки згідно свідоцтва про право на спадщину за заповітом від 12.07.2017 року вказана квартира зареєстрована за ОСОБА_3 . Проте заповіт, на підставі якого ОСОБА_3 було видано вказане свідоцтво, був підроблений, а відтак рішенням Залізничного районного суду м.Львова від 20.10.2020 року у справі №462/3849/17, яке набрало законної сили 25.03.2021 року, був визнаний недійсним та визнано недійсним свідоцтво про право на спадщину від 12.07.2017 року. Окрім цього, щодо вчинення шахрайських дій по заволодінню квартирою на АДРЕСА_1 шляхом підроблення заповіту, серед інших епізодів, СУ ГУНП у Львівській області відкрито кримінальне провадження №0002088, в межах якого 30.06.2021 року слідчим суддею Галицького районного суду м.Львова накладено арешт на квартиру на АДРЕСА_1 . Довідавшись з сайту ДП «Сетам» про оголошений аукціон з продажу квартири, позивач 16.08.2022 року через «Нову пошту» направила звернення приватному виконавцю Білецькому І.М. та ДП «Сетам», в якому повідомила про наявність рішення Залізничного районного суду м.Львова від 20.10.2020 року та ухвали Галицького районного суду м.Львова від 30.06.2021 року, додавши при цьому копії вказаних документів. Однак, ні приватний виконавець, ні ДП «Сетам» не припинили аукціон з продажу вказаної квартири. У зв?язку з наведеним, просить позов задовольнити.

Ухвалою Залізничного районного суду м.Львова від 15.09.2022 року вказану позовну заяву прийнято до розгляду і відкрито провадження у справі в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін. Відповідачам встановлено п`ятнадцятиденний строк для подання відзиву на позовну заяву.

У відзиві на позовну заяву, який надійшов до суду 11.10.2022 року, представник відповідача ОСОБА_2 адвокат Дяків В.Б. зазначив, що позовна заява є необґрунтованою та безпідставною, а обраний позивачем спосіб захисту є неефективним. Зважаючи на те, що спірне майно неодноразово вибувало із власності позивача, остання як неволодіючий власник для захисту свого права повинна звертатися до суду із позовом у порядку ст.387, 388 ЦК України. Також зазначив, що накладений арешт в рамках кримінального провадження не є перешкодою для державної реєстрації права власності.

Позивач у відповіді на відзив, яка надійшла до суду 19.10.2022 року, вказала, що квартира АДРЕСА_2 вибула з володіння лише один раз до ОСОБА_3 . Таким чином, право власності на квартиру не перейшло до ОСОБА_2 , а відтак покликання відповідача ОСОБА_2 щодо неефективного способу захисту є абсурдним. Також вказала, що в межах виконавчого провадження про стягнення боргу з ОСОБА_3 не могли проводитися торги з продажу квартири, яка йому фактично не належала, про що було відомо приватному виконавцю та ДП «Сетам».

Розглянувши справу в порядку спрощеного провадження без повідомлення сторін, дослідивши подані у справі докази, з`ясувавши дійсні обставини справи, суд дійшов наступних висновків.

Згідно з ч.1, 2 ст.13 ЦПК України суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках. Збирання доказів у цивільних справах не є обов`язком суду, крім випадків, встановлених цим Кодексом.

Статтями 12, 81 ЦПК України визначено, що цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін, кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, передбачених цим Кодексом. Докази подаються сторонами та іншими учасниками справи. Доказування не може ґрунтуватися на припущеннях.

Зі змісту ст.ст. 76-80 ЦПК України доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. Ці дані встановлюються такими засобами: письмовими, речовими і електронними доказами; висновками експертів; показаннями свідків. Докази повинні відповідати ознакам належності, допустимості, достовірності, а їх сукупність достатності.

Відповідно до ст.89 ЦПК України суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів. Жодні докази не мають для суду заздалегідь встановленої сили. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності.

Судом встановлено, що 17.08.2021 року Личаківським районним судом м.Львова видано виконавчий лист №463/5213/21 про стягнення з ОСОБА_3 на користь ОСОБА_4 заборгованості за договором позики у розмірі 22000 грн. та судового збору у розмірі 2200 грн. (а.с.124).

17.08.2021 року приватним виконавцем виконавчого округу Львівської області Білецьким І.М. відкрито виконавче провадження №66547292 з виконання вказаного виконавчого листа, в межах якого 18.08.2021 року винесено постанову про опис та арешт майна (коштів) боржника ОСОБА_3 , зокрема, на квартиру АДРЕСА_2 (а.с. 127-128, 134).

Відповідно до звіту про оцінку житлової нерухомості від 27.07.2022 року визначено ринкову вартість однокімнатної квартири загальною площею 17,9 кв.м, що розташована за адресою: АДРЕСА_1 , станом на 27.07.2022 року у розмірі 506400 грн. (а.с.136).

Також встановлено, що приватний виконавець виконавчого округу Львівської області Білецький І.М. направив ДП «Сетам» заявку на реалізацію житлової нерухомості (ВП №66547292), а саме однокімнатної квартири загальною площею 17,9 кв.м, що розташована за адресою: АДРЕСА_1 (а.с.137 зворот, 138-139).

Протоколом проведення електронних торгів №575439 підтверджується, що 24.08.2022 року відбулися електронні торги з реалізації вказаної квартири, переможцем торгів визнано ОСОБА_2 , яка запропонувала найвищу цінову пропозицію - 506400 грн. (а.с.139 зворот, 140).

Згідно акта про проведення електронних торгів від 26.08.2022 року вбачається, що 25.08.2022 року на депозитний рахунок приватного виконавця надійшли від ОСОБА_2 кошти у сумі 481080 грн. за придбання однокімнатної квартири загальною площею 17,9 кв.м, що розташована за адресою: АДРЕСА_1 , яка на підставі свідоцтва про право на спадщину за заповітом №3-1357 виданого 12.07.2017 року П?ятою Львівською державною нотаріальною конторою належала ОСОБА_3 (а.с.140-141).

Разом з тим, судом встановлено, що рішенням Залізничного районного суду м.Львова від 20.10.2020 року у справі № 462/3849/17 задоволено позов ОСОБА_1 до ОСОБА_3 , визнано недійсним заповіт ОСОБА_5 від 05.09.1998 року посвідчений Домашівською сільською радою Сокальського району Львівської області, зареєстрований в реєстрі №22; визнано недійсним свідоцтво про право на спадщину за заповітом від 12.07.2017 року у спадковій справі №3-1357 П?ятої Львівської державної нотаріальної контори на користь ОСОБА_3 ; визнано за ОСОБА_1 право власності в порядку спадкування за законом на квартиру АДРЕСА_2 (а.с.14).

Постановою Львівського апеляційного суду від 25.03.2021 року апеляційну скаргу ОСОБА_3 задоволено частково, рішення Залізничного районного суду м.Львова від 20.10.2020 року в частині задоволення позову про визнання права власності скасовано та ухвалено в цій частині нове рішення, яким у задоволенні позову ОСОБА_1 до ОСОБА_3 за участю третьої особи: П?ята Львівська державна нотаріальна контора, про визнання за ОСОБА_1 права власності в порядку спадкування за законом на квартиру АДРЕСА_2 відмовлено. В решті рішення суду залишено без змін (а.с.17-20).

Відповідно до ч.1 ст. 4 ЦПК України кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів.

Частиною 1 ст. 15 ЦК України встановлено право кожної особи на захист свого цивільного права у разі його порушення, невизнання або оспорювання.

Відповідно до ч.1 ст.61 Закону України «Про виконавче провадження» реалізація арештованого майна (крім майна, вилученого з цивільного обороту, обмежено оборотоздатного майна та майна, зазначеного у частині восьмій статті 56 цього Закону) здійснюється шляхом проведення електронних аукціонів або за фіксованою ціною.

Правова природа процедури реалізації майна на електронних торгах полягає в продажі майна, тобто в забезпеченні переходу права власності на майно боржника, на яке звернено стягнення, до покупця - учасника торгів, та складанні за результатами їх проведення акта про проведення торгів, що підтверджує виникнення права власності на придбане майно у випадках, визначених законодавством. Вказаний акт є оформленням договірних відносин купівлі-продажу майна на прилюдних торгах, а отже, є договором.

Особливості укладення договорів на біржах, аукціонах, конкурсах тощо встановлюються відповідними актами цивільного законодавства (стаття 650 ЦК України).

Згідно із ч.1 ст. 655 ЦК України за договором купівлі-продажу одна сторона (продавець) передає або зобов?язується передати майно (товар) у власність другій стороні (покупцеві), а покупець приймає або зобов`язується прийняти майно (товар) і сплатити за нього певну грошову суму.

Частиною першою статті 656 ЦК України передбачено, що предметом договору купівлі-продажу може бути товар, який є у продавця на момент укладення договору або буде створений (придбаний, набутий) продавцем у майбутньому.

З аналізу частини першої статті 650, частини першої статті 655 та частини четвертої статті 656 ЦК України можна зробити висновок, що процедура набуття майна на електронних торгах є різновидом договору купівлі-продажу. Сторонами в договорі купівлі-продажу є продавець і покупець.

Набуття майна за результатами електронних торгів є особливим видом договору купівлі-продажу, за яким власником відчужуваного майна є боржник, а продавцями, які мають право примусового продажу такого майна, є державна виконавча служба (приватний виконавець) та організатор електронних торгів. Покупцем відповідно є переможець електронних торгів.

Такі правові висновки викладено у постанові Верховного Суду від 26 січня 2022 року у справі № 362/423/21 (провадження №61-17361св21).

Таким чином, правова природа продажу майна з торгів (аукціону) дає підстави для визнання (за наявності підстав) результатів таких торгів (аукціону) недійсними за правилами визнання недійсними правочинів, у тому числі й на підставі норм цивільного законодавства.

Ураховуючи, що відчуження майна з прилюдних торгів належить до угод купівлі-продажу, така угода може визнаватися недійсною в судовому порядку з підстав недодержання в момент її вчинення вимог, установлених частинами першою-третьою та частинами п`ятою, шостою статті 203 ЦК України, зокрема, у зв`язку з невідповідністю змісту правочину ЦК України та іншим актам цивільного законодавства (частина перша статті 215 ЦК України).

Порушення порядку організації будь-якого з етапів проведення торгів, а саме: правил, які визначають процедуру підготовки та проведення торгів; правил, які регулюють сам порядок проведення торгів; правил, які стосуються оформлення кінцевих результатів торгів, є підставою для визнання результатів торгів недійсними в цілому. Отже, вирішуючи спір щодо визнання недійсними результатів торгів з продажу активів, суд має встановити факт дотримання порядку їх проведення на кожному з таких етапів.

При вирішенні спору про визнання електронних торгів недійсними необхідно встановити чи мало місце порушення вимог Тимчасового порядку та інших норм законодавства при проведенні електронних торгів; чи вплинули ці порушення на результати електронних торгів; чи мало місце порушення прав і законних інтересів позивача, який оспорює результати електронних торгів.

Головною умовою є наявність порушень, що могли вплинути на результат торгів, а тому, окрім наявності порушень норм закону при проведенні прилюдних торгів, повинні бути встановлені й порушення прав і законних інтересів особи, яка їх оспорює, способом захисту яких є визнання прилюдних торгів недійсними.

Підставою для пред`явлення позову про визнання прилюдних торгів недійсними є наявність порушення норм закону при проведенні торгів водночас із порушенням прав і законних інтересів особи, яка їх оспорює.

Аналогічна правова позиція висловлена Верховним Судом у постанові від 17.11.2021 року у справі №210/3612/18.

Відповідно до ч.3 ст.50 Закону України «Про виконавче провадження» у разі звернення стягнення на об`єкт нерухомого майна, об`єкт незавершеного будівництва, майбутній об`єкт нерухомості виконавець здійснює в установленому законом порядку заходи щодо з`ясування належності майна боржнику на праві власності/спеціальному майновому праві, а також перевірки, чи перебуває це майно під арештом.

Згідно з п.2 розділу ІІ Тимчасового порядку реалізації арештованого майна шляхом проведення електронних торгів організатор здійснює внесення до Системи інформації про арештоване майно (формування лота) та його реалізацію за заявкою відділу державної виконавчої служби. Заявка на реалізацію арештованого майна повинна містити такі дані: повне найменування відділу державної виконавчої служби; номер виконавчого провадження згідно з Єдиним державним реєстром виконавчих проваджень; повне найменування боржника та стягувача, їх адреси, код за ЄДРПОУ - для юридичних осіб, реєстраційний номер облікової картки платника податків - для фізичних осіб - платників податків або номер і серія паспорта (для фізичних осіб, які через свої релігійні переконання відмовляються від прийняття реєстраційного номера облікової картки платника податків та повідомили про це відповідний контролюючий орган і мають відмітку у паспорті); вид майна (зазначається відповідно до категорій, які використовуються на Веб-сайті); найменування майна, включаючи назву моделі, модифікації та інші складові найменування, які зазначаються згідно з реєстраційною, технічною та іншою документацією або наявними позначками на самому майні; відомості про майно, яке передається на реалізацію, його склад, характеристики, опис, включно з інформацією про явні дефекти, відсутні елементи, обмежену функціональність (додатково зазначається інформація, визначена пунктами 6 - 9 розділу ІІІ цього Порядку); наявність згоди стягувача щодо реалізації майна на комісійних умовах (у відповідних випадках); місцезнаходження майна (для нерухомого майна - точна поштова адреса, для рухомого - адреса зберігача); відомості про зберігача майна (найменування, фактична та юридична адреси, телефон, електронна адреса); відомості про чинні обтяження майна (згідно з витягом з Державного реєстру обтяжень рухомого майна або інформаційними довідками з Реєстру прав власності на нерухоме майно, Реєстру речових прав на нерухоме майно, Єдиного реєстру заборон відчуження об`єктів нерухомого майна та Державного реєстру іпотек); вартість майна, що передається на реалізацію, визначена відповідно до статті 58 Закону України «Про виконавче провадження»; реквізити рахунку відділу державної виконавчої служби для перерахування коштів; адреса офіційної електронної пошти відділу державної виконавчої служби; фото- та/або відеоматеріали; електронний цифровий або власноручний (у випадку, передбаченому пунктом 3 розділу І цього Порядку) підпис начальника відділу державної виконавчої служби, якому безпосередньо підпорядкований державний виконавець.

Відповідно до п.4 розділу ІІ Тимчасового порядку реалізації арештованого майна шляхом проведення електронних торгів приватний виконавець самостійно формує і перевіряє заявку та документи щодо передання майна на реалізацію на відповідність вимогам законодавства та після встановлення відповідності документів таким вимогам підписує (за допомогою кваліфікованого електронного підпису із застосуванням засобів кваліфікованого електронного підпису, які мають вбудовані апаратно-програмні засоби, що забезпечують захист записаних на них даних від несанкціонованого доступу, від безпосереднього ознайомлення із значенням параметрів особистих ключів та їх копіювання або власноруч у випадку, передбаченому пунктом 4 розділу І цього Порядку) заявку на реалізацію арештованого майна та надсилає її разом із документами, передбаченими абзацами четвертим-восьмим пункту 3 розділу ІІ цього Порядку, в електронному вигляді через особистий кабінет приватного виконавця для внесення інформації про проведення електронного аукціону (аукціону за фіксованою ціною) до Системи.

Разом з тим, оскільки рішенням Залізничного районного суду м.Львова від 20.10.2020 року було визнано недійсним свідоцтво про право на спадщину за заповітом від 12.07.2017 року у спадковій справі №3-1357 П?ятої Львівської державної нотаріальної контори на користь ОСОБА_3 , на підставі якого такий набув право власності на квартиру на АДРЕСА_1 , то на час подання приватним виконавцем виконавчого округу Львівської області Білецьким І.М. до ДП «Сетам» заявки на реалізацію вказаної квартири і на час проведення ДП «Сетам» 24.08.2022 року електронних торгів з реалізації такої квартири це нерухоме майно не належало боржнику у виконавчому провадженні №66547292 ОСОБА_3 .

Крім цього, позивачем до позовної заяви додано ухвалу слідчого судді Галицького районного суду м.Львова від 30.06.2021 року про накладення арешту у кримінальному провадженні №0002088 від 08.08.2019 року, зокрема, на квартиру АДРЕСА_2 , з метою запобігання можливості її відчуження (а.с.21-23).

Велика Палата Верховного Суду у постанові від 25.05.2021 року у справі №923/971/19 (провадження №12-21гс21) зазначила, що продаж майна боржника з публічних торгів у виконавчому провадженні за наявності чинного його обтяження арештом у кримінальній справі може бути підставою недійсності правочину з відчуження такого майна чи визнання незаконними діями державного виконавця у виконавчому провадженні, якщо таке обтяження має вищий пріоритет, порівняно з пріоритетом іпотеки та арешту нерухомого майна, що накладений виконавцем в межах виконавчого провадження.

Згідно ст.533 КПК України вирок або ухвала суду, які набрали законної сили, є обов`язковими для усіх осіб, органів державної влади та місцевого самоврядування, їх службових осіб, і підлягають виконанню на всій території України.

Таким чином, ухвалою слідчого судді Галицького районного суду м.Львова від 30.06.2021 року заборонено вчиняти будь-які дії, в тому числі виконавчі дії, щодо квартири АДРЕСА_2 .

Суд зауважує, що арешт на дану квартиру був накладений слідчим суддею саме з мотивів встановлення під час досудового розслідування у кримінальному провадженні №0002088 незаконного заволодіння цією квартирою і реєстрацію такої за ОСОБА_3 .

Приватному виконавцю виконавчого округу Львівської області Білецькому І.М. було відомо про ухвалу слідчого судді Галицького районного суду м.Львова від 30.06.2021 року, про що він зазначив в заявці на реалізацію житлової нерухомості (а.с.139), тому він не вправі був передавати вказану квартиру на електронні торги для її відчуження.

Крім того, позивач довідавшись із сайту ДП «Сетам» про оголошений електронний аукціон з продажу спірної квартири, 16.08.2022 року через «Нову Пошту» направила звернення до приватного виконавця виконавчого округу Львівської області Білецького І.М. та ДП «Сетам», в яких повідомила про наявність рішення Залізничного районного суду м.Львова від 20.10.2020 року у справі №462/3849/17 та про ухвалу слідчого судді Галицького районного суду м.Львова від 30.06.2021 року, що підтверджується експрес накладними №9587, №0717, роздруківками трек-номерів 9587, 0717 з офіційного сайту «Нової Пошти» (а.с.30, 31, 32, 33, 145, 146, 147, 148), та не спростовано приватним виконавцем виконавчого округу Львівської області Білецьким І.М. і ДП «Сетам».

Судом не береться до уваги той факт, що в наданих на вимогу суду копіях матеріалів виконавчого провадження №66547292 відсутнє вказане звернення позивача, оскільки вказані копії матеріалів виконавчого провадження не пронумеровані і не прошиті, а тому суд позбавлений можливості встановити чи усі матеріали виконавчого провадження №66547292 надані приватним виконавцем виконавчого округу Львівської області Білецьким І.М.

Також суд при вирішенні даного спору враховує положення ч.5 ст.19 Закону України «Про виконавче провадження», згідно якої боржник зобов`язаний повідомити виконавцю про зміну відомостей, зазначених у декларації про доходи та майно боржника, не пізніше наступного робочого дня з дня виникнення відповідної обставини.

Проте, ОСОБА_3 не повідомив приватного виконавця виконавчого округу Львівської області Білецького І.М., що визнано недійсним свідоцтво про право на спадщину за заповітом від 12.07.2017 року у спадковій справі №3-1357 П?ятої Львівської державної нотаріальної контори, на підстав якого він набув право власності на на квартиру АДРЕСА_2 .

Суд не приймає до уваги покликання відповідача ОСОБА_2 про обрання позивачем неправомірного та неефективного способу захисту, оскільки спірне майно неодноразово вибувало із власності позивача, з огляду на наступне.

Під ефективним способом необхідно розуміти такий, що призводить до потрібних результатів, наслідків, дає найбільший ефект. Ефективний спосіб захисту повинен забезпечити поновлення порушеного права, бути адекватним наявним обставинам.

08.09.2022 року позивач ОСОБА_1 звернулася до П`ятої Львівської державної нотаріальної контори Львівської області про видачу свідоцтва про право на спадщину за законом на квартиру АДРЕСА_2 , проте їй було відмовлено, оскільки 06.07.2021 року старшим слідчим слідчого відділу розслідування злочинів у сфері господарської та службової діяльності СУ ГУНП у Львівській області Х.Канус вилучено спадкову справу №20/2017 після смерті ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_2 , відтак неможливо встановити зміст зареєстрованих прав та обтяжень, можливості існування фактів набуття, зміни або припинення речових прав на нерухоме майно, і, як наслідок визнання таких фактів від імені держави (а.с.111).

Зі змісту ст. 215, 216 ЦК України вбачається, що правом оспорювати правочин ЦК України наділяє не лише сторону (сторони) правочину, але й інших, третіх осіб, що не є сторонами правочину, визначаючи їх статус як «заінтересовані особи» (статті 215, 216 цього Кодексу).

Таким чином, оспорювати правочин (в даному випадку - електронні торги як різновид угоди купівлі-продажу) може також особа (заінтересована особа), яка не була стороною правочину, на час розгляду справи судом не має права власності чи речового права на предмет правочину та/або не претендує на те, щоб майно в натурі було передано їй у володіння.

Вимоги заінтересованої особи, яка в судовому порядку домагається визнання правочину недійсним (частина третя статті 215 ЦК України), спрямовані на приведення сторін недійсного правочину до того стану, який саме вони, сторони, мали до вчинення правочину. Власний інтерес заінтересованої особи полягає в тому, щоб предмет правочину перебував у власності конкретної особи чи щоб сторона (сторони) правочину перебувала у певному правовому становищі, оскільки від цього залежить подальша можливість заінтересованої особи законно реалізувати свої права.

У Рішенні Конституційного Суду України від 01 грудня 2004 року №18-рп/2004 надано офіційне тлумачення поняття «охоронюваний законом інтерес» як прагнення до користування конкретним матеріальним та/або нематеріальним благом, як зумовлений загальним змістом об`єктивного і прямо не опосередкований у суб`єктивному праві простий легітимний дозвіл, що є самостійним об`єктом судового захисту та інших засобів правової охорони з метою задоволення індивідуальних і колективних потреб, які не суперечать Конституції і законам України, суспільним інтересам, справедливості, добросовісності, розумності та іншим загальноправовим засадам. Тобто інтерес особи має бути законним, не суперечити Конституції і законам України, суспільним інтересам, справедливості, добросовісності, розумності та іншим загальноправовим засадам і відповідати критеріям охоронюваного законом інтересу, офіційне тлумачення якого надано у резолютивній частині згаданого Рішення Конституційного Суду України.

Згідно з ст.655, 658 ЦК України та п.4, 5 розділу X Порядку вбачається, що набуття майна за результатами електронних торгів є договором купівлі-продажу, за яким власником відчужуваного майна є боржник, а продавцями, які мають право примусового продажу такого майна, є організатор електронних торгів, який укладає договір, та державна виконавча служба або приватний виконавець, які виконують договір у частині передання права власності на майно покупцю. Покупцем відповідно є переможець електронних торгів.

За наслідками торгів визначаються і покупна ціна (яка запропонована переможцем), і особа покупця (яким є переможець торгів). Отже, моментом укладення договору купівлі-продажу є момент визначення переможця торгів, тобто момент акцепту його пропозиції (частина друга статті 638 ЦК України). Протокол електронних торгів підписується організатором (пункт 2 розділу VIII Порядку) і є доказом укладення договору купівлі-продажу продавцем та переможцем торгів за ціною, визначеною у протоколі. Подальше оформлення та підписання договору купівлі-продажу як окремого документа Порядком не передбачене.

Укладений на електронних торгах договір купівлі-продажу підлягає виконанню у порядку, визначеному розділом X Порядку. Покупець (переможець електронних торгів) протягом десяти банківських днів з дня визначення його переможцем здійснює розрахунки за придбане на електронних торгах майно відповідно до пункту 1 розділу X Порядку. Дата, до якої переможець електронних торгів повинен повністю сплатити ціну лота, зазначається також у протоколі (абзац дев`ятий пункту 1 розділу VIII Порядку). Правовою підставою сплати покупцем (переможцем торгів) коштів як покупної ціни за придбане майно є договір купівлі-продажу, укладений на торгах.

Після виконання покупцем (переможцем електронних торгів) свого обов`язку за договором купівлі-продажу, тобто після повного розрахунку за придбане майно, виконавець протягом п`яти робочих днів складає акт про проведені електронні торги. Державний виконавець додатково затверджує акт про проведені електронні торги у начальника відділу, якому він безпосередньо підпорядкований; приватний виконавець самостійно затверджує акт про проведені електронні торги шляхом його підписання та скріплення печаткою приватного виконавця (пункт 4 розділу X Порядку). У випадку придбання нерухомого майна документом, що підтверджує виникнення права власності на придбане майно, є свідоцтво про придбання нерухомого майна з прилюдних торгів, яке видається нотаріусом на підставі акта про проведені електронні торги (пункт 8 розділу X Порядку).

Тобто у випадку придбання нерухомого майна на прилюдних торгах документом, що підтверджує виникнення права власності на придбане майно, є саме свідоцтво про придбання нерухомого майна, яке видається нотаріусом на підставі акта про проведені торги.

Зазначена позиція підтверджена у у постанові Великої Палати Верховного Суду від 22 червня 2021 року у справі № 200/606/18 (провадження № 14-125цс20).

Проте, матеріали справи не містять даних про те, що відповідач ОСОБА_2 отримала свідоцтво про придбання нерухомого майна - квартири АДРЕСА_2 .

Таким чином, позивач обрав належний та ефективний спосіб захисту, оскільки визнання електронних торгів недійсними відновить порушені права і законні інтереси позивача, яка є спадкоємицею майна після смерті ОСОБА_5 , в тому числі квартири АДРЕСА_2 .

Враховуючи наведене, суд дійшов висновку, що позовна заява про визнання недійсним електронного аукціону (торгів) є обґрунтованою та такою, що підлягає задоволенню.

Відповідно до вимог ст.141 ЦПК України із відповідачів на користь держави підлягає стягненню по 198,48 (992,40:5) грн. судового збору, від сплати якого позивач була звільнена згідно п.9 ч.1 ст.5 Закону України «Про судовий збір».

Керуючись ст. 2, 4, 12, 13, 81, 82, 89, 141, 264, 265, 268, 274, 275, 279 ЦПК України, суд

ухвалив:

Позов задовольнити.

Визнати недійсним електронний аукціон (торги) з продажу однокімнатної квартири загальною площею 17,9 кв.м., що за адресою: АДРЕСА_1 , який був проведений 24.08.2022 року, реєстраційний номер лота:515457, результати якого оформлені протоколом проведення електронного аукціону (торгів) від 24.08.2022 року №575439 Державного підприємства «Сетам».

Стягнути із ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , приватного виконавця виконавчого округу Львівської області Білецького Ігоря Мироновича, Державного підприємства «Сетам» на користь держави по 198,48 грн. судового збору.

Рішення суду, у разі розгляду справи без повідомлення (виклику) учасників справи, може бути оскаржене протягом тридцяти днів з дня складання повного судового рішення до Львівського апеляційного суду.

Учасник справи, якому повне рішення суду не було вручено в день його складання, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження рішення суду, якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Учасники справи:

позивач - ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , РНОКПП НОМЕР_1 , місце проживання 80357, Львівська область, Львівський район, с.Мацошин;

відповідачі:

ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_4 , РНОКПП НОМЕР_2 , місце проживання якої зареєстроване: АДРЕСА_3 ;

ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_5 , РНОКПП НОМЕР_3 , місце проживання якого зареєстроване: АДРЕСА_4 ;

ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_6 , РНОКПП НОМЕР_4 , місце проживання якого зареєстроване: АДРЕСА_5 ;

приватний виконавець виконавчого округу Львівської області Білецький Ігор Миронович, РНОКПП НОМЕР_5 , місцезнаходження: м.Львів, вул. Грабовського, 11 каб.104;

Державне підприємство «Сетам», місцезнаходження: м.Київ, вул.Стрілецька, 4-6, .

Суддя (підпис)

Згідно з оригіналом.

Суддя: С.Ю. Колодяжний