Провадження № 2-з/760/269/23
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

12 липня 2023 року м. Київ

Суддя Солом`янського районного суду міста Києва Аксьонова Н.М.,

розглянувши заяву ОСОБА_1 про забезпечення позову у справі за позовом справу за позовом ОСОБА_1 до Акціонерного товариства «ОТП Банк», Товариства з обмеженою відповідальністю «Діджи Фінанс», треті особи, які не заявляють самостійних вимог на предмет спору - ОСОБА_2 , приватний нотаріус Київського міського нотаріального округу Шевченко Інна Леонтіївна, приватний нотаріус Київського міського нотаріального округу Пономарьова Дар`я Володимирівна, про скасування рішення державного реєстратора шляхом скасування запису про державну реєстрацію обтяжень речових прав на нерухоме майно,

В С Т А Н О В И В :

Позивач ОСОБА_1 звернулася до Солом`янського районного суду м. Києва з позовом до АТ «ОТП Банк», ТОВ «Діджи Фінанс», треті особи, які не заявляють самостійних вимог на предмет спору - ОСОБА_2 , приватний нотаріус Київського міського нотаріального округу Шевченко І.Л., в якому просить скасувати рішення державного реєстратора про державну реєстрацію обтяження речових прав на нерухоме майно (будинок за номером АДРЕСА_1 ) за ТОВ «Діджи Фінанс» як іпотеко держателем за договором іпотеки №PCL-009/494/2006 від 04 липня 2006 року, укладеним між АКБ «Райффайзенбанк Україна» та ОСОБА_1 , підстава внесення запису щодо державної реєстрації іпотеки за договором іпотеки №PCL-009/494/2006 від 04 липня 2006 року - рішення про державну реєстрацію прав та їх обтяжень, індексний номер 58142367 від 14 травня 2021 року шляхом скасування вказаного запису про державну реєстрацію обтяжень речових прав на вказане нерухоме майно, а також покласти всі судові витрати на відповідачів.

Згідно з протоколом автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 02 вересня 2021 року справу розподілено судді Аксьоновій Н.М.

Ухвалою Солом`янського районного суду м. Києва від 03 вересня 2021 року вказану цивільну справу прийнято до розгляду та відкрито спрощене позовне провадження у справі без повідомлення (виклику) сторін за наявними у справі матеріалами.

Ухвалою суду від 05 липня 2023 року прийнято заяву позивача про зміну предмету позову у цивільній справі, в подальшому вирішено розглядати справу з урахуванням зміненого предмету позову, а саме:

- скасувати рішення державного реєстратора про державну реєстрацію обтяження речових прав на нерухоме майно (будинок за номером АДРЕСА_1 ) за ТОВ «Діджи Фінанс» як іпотекодержателем за договором іпотеки №PCL-009/494/2006 від 04 липня 2006 року, укладеним між АКБ «Райффайзенбанк Україна» та ОСОБА_1 , підстава внесення запису щодо державної реєстрації іпотеки за договором іпотеки №PCL-009/494/2006 від 04 липня 2006 року - рішення про державну реєстрацію прав та їх обтяжень, індексний номер 58142367 від 14 травня 2021 року, державний реєстратор - приватний нотаріус Київського міського нотаріального округу Шевченко І.Л., іпотекодержатель - ТОВ «Діджи Фінанс», , індексний номер запису рішення про державну реєстрацію прав та їх обтяжень - 58142367, дата, час державної реєстрації: 14 травня 2021 року 19:19:33 шляхом скасування вказаного запису про державну реєстрацію обтяжень речових прав на вказане нерухоме майно;

- скасувати рішення державного реєстратора про державну реєстрацію обтяження речових прав на нерухоме майно (земельна ділянка, кадастровий номер :69:237:0013, площа (га) 0,0784, АДРЕСА_1 ) за ТОВ «Діджи Фінанс» як іпотекодержателем за договором іпотеки №PCL-009/494/2006/1 від 28 липня 2006 року, укладеним між АКБ «Райффайзенбанк Україна» та ОСОБА_1 , підстава внесення запису щодо державної реєстрації іпотеки за договором іпотеки №PCL-009/494/2006/1 від 28 липня 2006 року - рішення про державну реєстрацію прав та їх обтяжень, індексний номер 60119728 від 01 вересня 2021 року, державний реєстратор - приватний нотаріус Київського міського нотаріального округу Пономарьова Д.В., іпотеко держатель ТОВ «ДІДЖИ ФІНАНС», , індексний номер запису рішення про державну реєстрацію прав та їх обтяжень - 60119728, дата, час державної реєстрації: 01 вересня 2021 року 15:11:21 шляхом скасування вказаного запису про державну реєстрацію обтяжень речових прав на вказане нерухоме майно.

Ухвалою суду від 05 липня 2023 року залучено до участі в справі третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору - приватного нотаріуса Київського міського нотаріального округу Пономарьову Д.В.

11 липня 2023 року до Солом`янського районного суду міста Києва надійшла заява ОСОБА_1 про забезпечення позову, в якій заявник просить суд забезпечити позов шляхом заборони ТОВ «Діджи Фінанс» вчиняти будь-які дії щодо задоволення вимог іпотекодержателя з вартості предметів іпотеки - житлового будинку АДРЕСА_1 , разом з надвірними будівлями та спорудами та земельної ділянки площею 0,0784 га, що знаходиться за адресою: АДРЕСА_1 , шляхом звернення стягнення на предмети іпотеки, в тому числі відчуження/продажу предметів іпотеки на підставі договорів купівлі-продажу, здійснення реєстрації права власності за собою (в тому числі шляхом позасудового врегулювання), заборони вчинення відповідними реєстраційними органами (управліннями/центрами надання адміністративних послуг, нотаріусами та ін.) будь-яких реєстраційних дій щодо нерухомого майна, яке належить мені на праві приватної власності, а саме щодо житлового будинку (разом 3 надвірними будівлями та спорудами), що знаходяться за адресою: АДРЕСА_1 , та земельної ділянки, на якій знаходяться вищевказані житловий будинок (разом з надвірними будівлями та спорудами), загальною площею 0,0784 га, що знаходиться за адресою: АДРЕСА_1 , цільове призначення земельної ділянки - обслуговування житлового будинку та господарських будівель, кадастровий номер земельної ділянки - :69:237:0013 (старий кадастровий номер - 69237013), на період розгляду даної цивільної справи та ухвалення судом рішення по даній справі та шляхом накладення арешту на житловий будинок АДРЕСА_1 , на період розгляду даної цивільної справи та ухвалення судом рішення по даній справі.

Заява мотивована тим, що у випадку звернення стягнення ТОВ «Діджи Фінанс» на предмети іпотеки до розгляду судом пред`явленого позивачем позову, до ухвалення судового рішення та набрання ним законної сили в установленому порядку, будуть порушені її законні права та інтереси, які охороняються Законом, та буде завдана суттєва шкода та значні (великі) матеріальні збитки їй як власнику об`єктів іпотеки, оскільки в такому випадку об`єкти іпотеки вже можуть бути реалізовані (продані) на час ухвалення судового рішення та вже належати на праві власності іншим (третім) особам, а тому це може значно ускладнити або взагалі унеможливити ефективний захист та поновлення моїх порушених прав, за захистом яких позивач вже звернулася до суду з відповідним позовом. Позивач вважає, що вищевказаний ризик надзвичайно зріс після того, як рішенням Солом`янського районного суду міста Києва від 13 червня 2023 року (цивільна справа №760/11927/16-ц) було відмовлено в задоволенні позову ТОВ «Діджи Фінанс» до ОСОБА_1 , ОСОБА_2 про стягнення заборгованості за кредитним договором.

Частинами першою та другою статті 149 ЦПК України передбачено, що суд за заявою учасника справи має право вжити передбачені статтею 150 цього кодексу заходи забезпечення позову. Забезпечення позову допускається як до пред`явлення позову, так і на будь-якій стадії розгляду справи, якщо невжиття таких заходів може істотно ускладнити чи унеможливити виконання рішення суду або ефективний захист, або поновлення порушених чи оспорюваних прав або інтересів позивача, за захистом яких він звернувся або має намір звернутися до суду.

Частиною 1 ст.150 ЦПК України визначено перелік видів забезпечення позову.

Так, відповідно до п.1 та п.2 ч.1 ст.150 ЦПК України позов забезпечується, зокрема накладенням арешту на майно та (або) грошові кошти, що належать або підлягають передачі або сплаті відповідачеві і знаходяться у нього чи в інших осіб; забороною вчиняти певні дії;

Частиною 3 ст.150 ЦПК України встановлено, що заходи забезпечення позову, крім арешту морського судна, що здійснюється для забезпечення морської вимоги, мають бути співмірними із заявленими позивачем вимогами.

У постанові Великої Палати Верховного Суду від 12 лютого 2020 року у справі №381/4019/18 (провадження № 14-729цс19) вказано, що співмірність передбачає співвідношення судом негативних наслідків від вжиття заходів забезпечення позову з тими негативними наслідками, які можуть настати внаслідок невжиття цих заходів, з урахуванням відповідності права чи законного інтересу, за захистом яких заявник звертається до суду, вартості майна, на яке він заявляє клопотання накласти арешт, чи майнових наслідків заборони відповідачу здійснювати певні дії. Заходи забезпечення позову застосовуються для того, щоб гарантувати виконання можливого рішення суду і повинні застосовуватися лише в разі необхідності, оскільки безпідставне звернення до таких дій може спричинити порушення прав та законних інтересів інших осіб чи учасників процесу. Розглядаючи заяву про забезпечення позову, суд має з урахуванням доказів, наданих позивачем на підтвердження своїх вимог, пересвідчитися, зокрема, в тому, що між сторонами дійсно виник спір та існує реальна загроза невиконання чи утруднення виконання можливого рішення суду про задоволення позову; з`ясувати обсяг позовних вимог, дані про особу відповідача, а також відповідність виду забезпечення позову, який просить застосувати особа, котра звернулася з такою заявою, позовним вимогам.

Обґрунтованою підставою для забезпечення позову має бути існування очевидної загрози порушення законних прав та інтересів позивача у справі в разі невжиття заходів забезпечення позову. Відповідно, звертаючись із заявою про забезпечення позову, особа має довести належність їй таких прав та що невжиття заходів забезпечення позову призведене до утруднення чи неможливості виконання майбутнього рішення суду, при цьому існування загрози порушення прав позивача повинно мати очевидний та об`єктивний характер.

В постанові Касаційного цивільного суду у складі Верховного Суд від 23 грудня 2020 року №756/2609/20 (провадження №61-11479св20) викладено правову позицію згідно з якою метою забезпечення позову є вжиття судом, у провадженні якого знаходиться справа, заходів щодо охорони матеріально-правових інтересів заявника від можливих недобросовісних дій із боку відповідача з тим, щоб забезпечити позивачу реальне та ефективне виконання судового рішення, якщо воно буде прийняте на користь позивача, в тому числі задля попередження потенційних труднощів у подальшому виконанні такого рішення.

Забезпечення позову по суті - це обмеження суб`єктивних прав, свобод та інтересів відповідача або пов`язаних із ним інших осіб в інтересах забезпечення реалізації в майбутньому актів правосуддя і задоволених вимог позивача (заявника).

Розглядаючи заяву про забезпечення позову, суд (суддя) має з урахуванням доказів, наданих позивачем на підтвердження своїх вимог, пересвідчитися, зокрема, в тому, що між сторонами дійсно виник спір та існує реальна загроза невиконання чи утруднення виконання можливого рішення суду про задоволення позову; з`ясувати обсяг позовних вимог, дані про особу відповідача, а також відповідність виду забезпечення позову, який просить застосувати особа, котра звернулася з такою заявою, позовним вимогам.

При вирішенні питання про забезпечення позову суд має здійснити оцінку обґрунтованості доводів заявника щодо необхідності вжиття відповідних заходів з урахуванням такого: розумності, обґрунтованості і адекватності вимог заявника щодо забезпечення позову; забезпечення збалансованості інтересів сторін, а також інших учасників судового процесу; наявності зв`язку між конкретним заходом забезпечення позову і предметом позовної вимоги, зокрема, чи спроможний такий захід забезпечити фактичне виконання судового рішення в разі задоволення позову; ймовірності утруднення виконання або невиконання рішення суду в разі невжиття таких заходів; запобігання порушенню у зв`язку із вжиттям таких заходів прав та охоронюваних законом інтересів осіб, що не є учасниками даного судового процесу».

Згідно з правовою позицією, викладеної у постанові Верховного Суду від 21 травня 2021 року у справі №640/17361/20 необґрунтоване вжиття заходів забезпечення позову може привести до правових ускладнень, значно більших, ніж ті, яким вдалося б запобігти, тому суд повинен у кожному випадку, виходячи з конкретних доказів оцінити, чи не може застосуванням заходів забезпечення позову бути завдано ще більшої шкоди, ніж та, якій можна запобігти.

Як встановлено судом із заяви про забезпечення позову, позивач фактично лише припускає, що відповідач може вчинити дії, спрямовані на відчуження в будь-який спосіб належного йому нерухомого майна, чим буде утруднено чи унеможливлено виконання рішення у разі можливого задоволення позову.

Таким чином, здійснивши оцінку обґрунтованості доводів заявника щодо необхідності вжиття заходів забезпечення позову, суд приходить до висновку, що у задоволенні заяви необхідно відмовити, оскільки заявником не доведено, що існує реальна загроза невиконання чи утруднення виконання можливого рішення суду про задоволення позову, ускладнення ефективного захисту, або поновлення порушених чи оспорюваних прав або інтересів позивача, за захистом яких вона звернулася до суду.

Керуючись ст.ст. 149-154, 157 ЦПК України, суд,

ПОСТАНОВИВ:

У задоволенні заяви ОСОБА_1 про забезпечення позову до подання позовної заяви - відмовити.

Ухвала може бути оскаржена до Київського апеляційного суду через суд першої інстанції шляхом подання апеляційної скарги протягом п`ятнадцяти днів з дня складення повного судового рішення. Учасник справи, якому ухвала суду не була вручена у день її проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Суддя Солом`янського районного

суду міста Києва Н.М. Аксьонова