КИЇВСЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД м. ПОЛТАВИ
Провадження № 2/552/1251/23
У Х В А Л А

08.02.2023 року суддя Київського районного суду м. Полтави Кузіна Ж.В. розглянувши матеріали позовної заяви ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , Державного реєстратора відділу надання адміністративних послуг Виконавчого комітету Мереф`янської міської ради Харківської області Микитенко Людмили Іванівни, третя особа ОСОБА_3 про визнання дій щодо державної реєстрації права власності на квартиру протиправними, скасування рішення про державну реєстрацію прав власності, витребування майна із незаконного володіння,-

ВСТАНОВИВ:

ОСОБА_1 , яка діє в інтересах ОСОБА_4 звернулась в суд з позовом ОСОБА_2 , Державного реєстратора відділу надання адміністративних послуг Виконавчого комітету Мереф`янської міської ради Харківської області Микитенко Л.І. про визнання дій щодо державної реєстрації права власності на квартиру протиправними, скасування рішення про державну реєстрацію прав власності, витребування майна із незаконного володіння.

Позовна заява не відповідає вимогам ст. 175 ЦПК України.

Позивачем не зазначена ціна позову.

В пунктах 15, 16 Постанови Пленуму Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ від 17.10.2014 року № 10 "Про застосування судами законодавства про судові витрати у цивільних справах" зазначено, що пунктами 1 і 2 частини першої статті 80 ЦПК передбачено визначення ціни позову у позовах про стягнення грошових коштів та про визнання права власності на майно або витребування майна. Відповідні позовні заяви мають майновий характер, і розмір ставок судового збору за їх подання визначається згідно з підпунктом 1 пункту 1 частини другої статті 4 Закону N 3674-VI. Розмір судового збору за подання позовної заяви про визнання права власності на майно або його витребування (у тому числі з урахуванням положень, передбачених частиною п`ятою статті 216, статтею 1212 ЦК тощо) визначається з урахуванням вартості спірного майна, тобто як зі спору майнового характеру. При цьому суд не повинен визначати вартість майна за відповідними вимогами, оскільки за змістом статті 80, пункту 4 частини другої статті 119 ЦПК такий обов`язок покладається на позивача (у тому числі і в тих випадках, коли правові наслідки у виді повернення майна застосовуються за ініціативою суду, наприклад, при визнанні договору недійсним згідно з частиною п`ятою статті 216 ЦК).

Відповідно до ст. 4 Закону України "Про судовий збір " за подання до суду позовної заяви майнового характеру, яка подана фізичною особою судовий збір встановлюється в розмірі 1 відсотка ціни позову, але не менше 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб та не більше 5 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Отже, позивачу необхідно сплатити судовий збір за позовну вимогу про витребування майна з чужого незаконного володіння в розмірі 1 відсотка ціни позову, але не менше 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб та не більше 5 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, з урахуванням з вартості спірного майна.

Постановою Пленуму Верховного суду України «Про судову практику у справах за позовами про захист права власності» № 20 від 22.12.1995 р. зі змінами та доповненнями від 25.05.1998 р. визначено, що вартість спірного майна визначається за погодженням сторін, а за його відсутності - за дійсною вартістю майна на час розгляду спору.

Під дійсною вартістю розуміється грошова сума, за яку майно може бути продано в даному населеному пункті чи місцевості.

Дійсна вартість майна визначається відповідно до вимог Закону України "Про оцінку майна, майнових прав та професійну оціночну діяльність в Україні".

В якості доказу вартості майна суду можуть бути подані звіт про оцінку саме ринкової вартості майна.

Як вбачається з позовної заяви, позивачем у позові не визначено ціну позову, яка повинна в цілому складатись з сукупної дійсної ринкової вартості спірного майна заявленого до витребування станом на день звернення до суду з позовом.

Відповідно до ч.2 ст.176 ЦПК України, якщо визначена позивачем ціна позову вочевидь не відповідає дійсній вартості спірного майна або на момент пред`явлення позову встановити точну його ціну неможливо, розмір судового збору попередньо визначає суд з наступним стягненням недоплаченого або з поверненням переплаченого судового збору відповідно до ціни позову, встановленої судом при вирішенні справи.

Суд роз`яснює, що у разі неможливості надати до суду належні докази на підтвердження визначеної позивачем ціни позову, у такому разі на підставі ч.2 ст. 176 ЦПК України слід вважати встановленим судом, що належить до сплати розмір судового збору за подання до суду позовної заяви, що містить вимоги майнового характеру у максимальному розмірі 13 420 грн.

Реквізити рахунку для зарахування судового збору до Київського районного суду м. Полтави:

Номер рахунку (IBAN): UA0016720

Отримувач: ГУК у Полтавській області /Київський р-н/22030101

Код отримувача (ЄДРПОУ): 37959255

Банк отримувача: Казначейство України (ел.адм.подат.)

Код класифікації доходів бюджету: 22030101

Найменування коду класифікації доходів бюджету: судовий збір (Державна судова адміністрація України, 050)

В призначенні платежу необхідно обов`язково вказувати: «Судовий збір за позовом________ (ПІБ чи назва установи, організації позивача), Київський районний суд м. Полтави, код ЄДРПО 02886219».

У разі доплати судового збору в належному розмірі позивачу слід надати до позову попередній (орієнтовний) розрахунок суми судових витрат, які позивач поніс і які очікує понести у зв`язку із розглядом справи.

Позивачем не викладені обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги, не зазначені докази, що підтверджують вказані обставини.

Позивач зазначає, що ОСОБА_3 виконав в повному обсязі зобов`язання за кредитним договором, проте не посилається на жодні докази на підтвердження зазначених обставин.

Позивачем слід уточнити позовні вимоги до Державного реєстратора відділу надання адміністративних послуг Виконавчого комітету Мереф`янської міської ради Харківської області Микитенко Л.І. , що саме нею оспорюється: владні управлінські рішення та дії державного реєстратора, який у межах спірних відносин діє як суб`єкт владних повноважень чи інші обставини.

Відповідно до ч.2 ст.95 ЦПК України письмові докази подаються в оригіналі або в належним чином засвідченій копії, якщо інше не передбачено цим Кодексом.

Згідно до ч.4 ст.95 ЦПК України копії документів вважаються засвідченими належним чином, якщо їх засвідчено в порядку встановленому чинним законодавством.

Порядок засвідчення копій документів визначений п.5.26 «Уніфікованої системи організаційно-розпорядчої документації. Вимоги до оформлення документів» (ДСТУ 4163-2020), відповідно до якого відмітку про засвідчення копії документа складають наступні елементи: слів «Згідно з оригіналом» (без лапок), найменування посади, особистого підпису особи, яка засвідчує копію, її власного імені та прізвища, дати засвідчення копії.

Згідно з висновком щодо застосування норм права, який викладений у постанові Верховного суду від 11.07.2018 у справі №904/8549/17, неналежним чином засвідчені документи є недопустимими доказами у справі.

Крім того, ОСОБА_1 звертається в інтересах ОСОБА_4 та зазначає, що діє на підставі довіреності № 77 АГ 7884698 від 02 грудня 2021 року проте на підтвердження даного факту, безпосередньо зазначену довіреність до матеріалів позовної заяви не надано.

Відповідно до ч. 3 ст. 185 ЦПК України, якщо позивач згідно ухвали суду у встановлений строк виконає вимоги, визначені статтями 175 і 177 цього Кодексу, сплатить суму судового збору, позовна заява вважається поданою в день первісного її подання до суду. Якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, заява вважається неподаною і повертається позивачеві.

За таких обставин, позовна заява підлягає залишенню без руху з наданням терміну для виправлення недоліків.

Керуючись ст. 185 ЦПК України, суд, -

У Х В А Л И В:

Позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , Державного реєстратора відділу надання адміністративних послуг Виконавчого комітету Мереф`янської міської ради Харківської області Микитенко Людмили Іванівни, третя особа ОСОБА_3 про визнання дій щодо державної реєстрації права власності на квартиру протиправними, скасування рішення про державну реєстрацію прав власності, витребування майна із незаконного володіння залишити без руху.

Надати позивачу строк для виправлення недоліків сім днів з дня отримання ухвали.

Роз`яснити, що в разі, коли недоліки поданої заяви у встановлений судом термін не будуть усунуті, заява буде вважатися неподаною та підлягатиме поверненню позивачеві.

Ухвала суду оскарженню не підлягає.

Суддя Ж.В.Кузіна