Справа № 464/251/23
пр.№ 2/464/529/23
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

28.02.2023 року Сихівський районний суд м.Львова в складі:

головуючої судді - БЕСПАЛЬОК О.А.

при секретарях судових засідань БРИНОШ А.Я., ГАРАСИМОВИЧ Ю.Р.

з участю позивача ОСОБА_1

представника позивача ОСОБА_2

представника третьої особи МІРОШНІКОВА В.Г.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні у залі суду у місті Львові в порядку спрощеного позовного провадження цивільну справу за позовом

ОСОБА_3 до Державного науково-дослідного експертно-криміналістичного центру Міністерства внутрішніх справ України в особі Експертно-Кваліфікаційної комісії Міністерства внутрішніх справ, з участю третьої особи Львівського науково-дослідного експертно-криміналістичного центру Міністерства внутрішніх справ України про визнання протиправним та скасування протоколу в частині притягнення до дисциплінарної відповідальності та застосування дисциплінарного стягнення, зобов`язання анулювання відповідної відмітки у свідоцтві, внесення відповідних змін до Реєстру судових експертів та стягнення моральної шкоди,

В С Т А Н О В И В :

ОСОБА_4 звернувся до суду з позовом про визнання протиправним та скасування протоколу №2710-с від 22 грудня 2022 року Експертно-кваліфікаційної комісії МВС Державного НДЕКЦ МВС України в частині притягнення його до дисциплінарної відповідальності та застосування дисциплінарного стягнення у вигляді безстрокового позбавлення кваліфікації судового експерта з правом проведення інженерно-транспортної експертизи за експертною спеціальністю 10.1 «Дослідження обставин і механізму дорожньо-транспортних пригод», зобов`язанням анулювати відповідну відмітку у свідоцтві №678 від 30 вересня 1994 року про присвоєння кваліфікації судового експерта з правом проведення інженерно-транспортної експертизи за експертною спеціальністю 10.1 «Дослідження обставин і механізму дорожньо-транспортних пригод», внесення відповідних змін до Реєстру судових експертів та стягнення моральної шкоди.

В обґрунтування вимог позову покликається на те, що працює у Львівському НДЕКЦ МВС на посаді головного судового експерта сектору автотехнічних досліджень відділу автотехнічних досліджень та криміналістичного дослідження транспортних засобів, посадовою інструкцією якого передбачено виконання судових експертиз за експертною спеціальністю 10.1 «Дослідження обставин і механізму дорожньо-транспортних пригод». 09 вересня 2021 року до установи з відділу поліції №2 Дрогобицького районного відділу поліції ГУНП у Львівській області надійшла постанова від 01 вересня 2021 року про призначення автотехнічної експертизи у кримінальному провадженні №400000, проведення якої доручено йому. 29 вересня 2021 року до відділку поліції, як експерт, направив клопотання про надання матеріалів кримінального провадження №0000093, які надійшли до експертної установи 05 листопада 2021 року, а 11 листопада 2021 року ним складено висновок №СЕ-19/114-21/15898-ІТ. В подальшому, до експертної установи від водія автомобіля «Хонда Джаз» ОСОБА_5 , яка була причетна до ДТП, надійшла скарга щодо ймовірного порушення ним вимог нормативно-правових актів під час складення даного висновку експерта. За результатами службової перевірки в межах дисциплінарного провадження, комісією складено висновок №19/114/18-12516-2022 від 06 листопада 2022 року, а 22 грудня 2022 року відбулось засідання Експертно-кваліфікаційної комісії МВС, за результатами якого протоколом №2710-С від 22 грудня 2022 року притягнуто його до дисциплінарної відповідальності та застосовано дисциплінарне стягнення у вигляді дострокового позбавлення кваліфікації. Вважає, що висновки викладені у оскаржуваному протоколі не відповідають обставинам справи, є незаконними, протиправними, тому протокол підлягає до скасування.

Під час проведення голосування в режимі відеоконференції член комісії Віталій Вельбой (Хмельницький НДЕКЦ МВС) був відсутній і свій голос делегував голові комісії Роговику М., оскільки надавав покази в суді на час голосування, внаслідок чого ОСОБА_6 окрім свого голосу, розпорядився голосом іншого члена, хоч у висновку вказано, що ОСОБА_7 був присутній під час проведення засідання експертної комісії. Зазначені дії є протиправними та не передбачені Положенням про Експертно-кваліфікаційну комісію МВС та проведення атестації судових експертів Експертної служби МВС, затвердженим Наказом МВС України від 21 вересня 2020 року за №675.

Члени комісії вважали, що він міг врахувати дані, які задав слідчий та скласти висновок, всупереч тому, що вихідні дані, які характеризують механізм ДТП входили в протиріччя з тими, які є в матеріалах провадження і згідно якого наїзд мав місце за межами пішохідного переходу. Тому за вказаних обставин дійшов до висновку, що вирішити питання слідства №2-4 неможливо. Крім того, виявив, що і темп руху пішохода не відповідає тому, що наводиться у фабулі провадження.

З оскаржуваного протоколу не вбачається, які саме методики проведення експертиз порушив, коди цих методик, їх опублікування, чинність, атестацію, чи не зупинено їх дію, де з ними можна ознайомитись.

Крім того, його клопотання до матеріалів службової перевірки не були долучені, оскільки подавав такі, намагався їх вручити голові комісії, але останній не прийняв їх та відправив до завідуючого сектору юридичного забезпечення ОСОБА_8 , який не входив до складу комісії членів.

З результатами службової перевірки, а саме, висновком та матеріалами, ознайомлений не був, чим порушено його права. Єдине, з чим ознайомила його Комісія, правами, передбаченими Положенням, про що складено довідку та засвідчено підписами. Зазначає, що комісією не забезпечено неупередженого розгляду питання про дисциплінарну відповідальність судового експерта.

Підставами притягнення до дисциплінарної відповідальності, на думку членів комісії, послужила складення ним неповного, необґрунтованого та необ`єктивного висновку. Однак, відповідно до п.11 Постанови Пленуму ВС України «Про судову експертизу в кримінальних і цивільних справах» №8 від 30 травня 1997 року, коли є сумніви у правильності висновку експерта, пов`язані з недостатньою обґрунтованістю чи з тим, що він суперечить іншим матеріалам справи, а також за наявності істотного порушення процесуальних норм, які регламентують порядок призначення та проведення експертизи, призначається повторна експертиза та зазначаються обставини, які викликають сумніви у правильності попереднього висновку експерта. Однак в межах даного кримінального провадження, повторна експертиза не призначалась, тому вважає, що зроблені ним висновки свідчать у відсутності сумнівів у їх правильності.

Комісією було застосовано до нього найтяжчий вид стягнення у вигляді позбавлення кваліфікації судового експерта з правом проведення інженерно-транспортної експертизи за експертною спеціальністю 10.1 «Дослідження обставин і механізму дорожньо-транспортних пригод». При прийнятті рішення комісією не враховано його стаж експертної роботи майже 30 років, що раніше не застосовувались дисциплінарні стягнення, позитивною характеристикою у установі, якій працює. Навіть, при наявності підстав для притягнення його до відповідальності, вважає застосований вид стягнення надто суворий і необґрунтований, у оскаржуваному рішенні відсутнє будь-яке обґрунтування застосування саме даного виду стягнення і такий визначений не законом, а нормативно-правовим актом МВС, що суперечить ст.22 Конституції України та рішенню Конституційного суду України №7-рп/2001 від 30 травня 2001 року, згідно з яким склад правопорушення як підстава притягнення особи до юридичної відповідальності та заходи державно-примусового впливу за його вчинення визначаються виключно законом, а не будь-яким іншим нормативно-правовим актом.

У висновку комісії члени комісії стверджують, що мав би керуватися наказом МЮ України №53/5 від 08 жовтня 1998 року, однак не врахували, що під сферою дії цього акту охоплюються експерті установи МЮ України та судові експерти, які працюють від даного міністерства. Зазначає, що працює у іншому міністерстві, а саме МВС, де діє наказ МВС №591 від 17 липня 2021 року «Про затвердження інструкції з організації проведення та оформлення експертних проваджень у підрозділах Експертної служби МВС України. Також зазначено, що разом з матеріалами кримінального провадження надійшла постанова слідчого з вихідними даними, що не відповідає дійсності, оскільки витребовував матеріали кримінального провадження, які надійшли до експертної установи лише 05 листопада 2022 року.

Відносно моральної шкоди зазначає, що перебуває у стані важкого психологічного, психічного та нервового стресу, порушились спектри життєдіяльності, присутнє небажання комунікації в родині та соціумі. Значно погіршився стан здоров`я, з`явились страшні сновидіння, неспроможність зосередження, відчуття нервовості та безсоння. Його знання, досвід, навики поставлені під сумнів, присутнє відчуття несправедливості, моральної подавленості, приниженості та зневаги, підірвано авторитет перед колективом, почувається пригнічено, на роботі погіршились стосунки з керівництвом та колегами, тривала невизначеність та стрес змінили його нормальний ритм життя, внаслідок чого, йому заподіяно сильного неочікуваного стресу. Враховуючи глибину та інтенсивність психотравмуючого впливу на його особистість, психологічний та фізичний дискомфорт, погіршення психофізіологічних параметрів, негативні зміни в психоемоційному стані та порушення у соціально-побутовій сфері оцінює заподіяну моральну шкоду у розмірі 20000 грн., що включає в себе компенсацію за перенесені ним моральні страждання, а також вартість коригувальних заходів, спрямованих на нормалізацію його психічного стану.

Просить позов задоволити.

Представник відповідача в судове засідання не з`явився, хоча повідомлявся про такі належно та вчасно, подав заяву про розгляд справи у їх відсутності та відзив на позовну заяву. Просить у задоволенні позову відмовити, мотивуючи тим, що позивачем залучено до справи ДНДЕКЦ МВС України як неналежного відповідача, оскільки експертна установа діє на підставі Положення про Державний науково-дослідний центр експертно-криміналістичного центру МВС України, затвердженого наказом МВС України №77 від 31 лютого 2017 року. ОСОБА_4 не мотивовано чому в якості відповідача у справі залучено саме експертну установу, хоч оскаржується рішення Експертно-кваліфікаційної комісії МВС, а не організаційно-розпорядчий документ експертної установи. Ним помилково ототожнено державну спеціалізовану установу судової експертизи з Експертно-кваліфікаційною комісією МВС.

Твердження позивача щодо проведення службової перевірки головою комісії ОСОБА_9 з порушенням встановленого порядку не відповідає обставинам справи, оскільки Державний НДЕКЦ МВС України є юридичною особою, однак не є суб`єктом владних повноважень. Порядок здійснення дисциплінарних проваджень стосовно судових експертів визначається Положенням про Експертно-кваліфікаційну комісію та порядок проведення атестації судових експертів Експертної служби МВС. Процес дисциплінарного провадження, що включає в себе проведення службового розслідування і засідання ЕКК, відбувається виключно на підставі Закону України «Про судову експертизу», в межах Положення про ЕКК МВС. На виконання доручення Експертно-кваліфікаційної комісії МВС України №19/30/2-10572-2022 від 02 червня 2022 року було створено комісію проведення службової перевірки в межах дисциплінарного провадження, призначеного головою ЕКК. 05 липня 2022 року було проведено засідання комісії в режимі відеоконференції, на яке був запрошений і ОСОБА_4 , а на порядок денний було винесено питання відкритого поіменного голосування всіх членів комісії щодо висновків службового розслідування, хід якого фіксувався протоколом. У такому було зафіксовано відсутність одного з членів комісії ОСОБА_10 та причини його відсутності, його позицію було доведено членам комісії та присутнім, яку останній підтвердив, переславши підтвердження засобами електронного зв`язку голові комісії, а саме, щодо його позиції під час голосування за тимчасове позбавлення кваліфікації ОСОБА_4 . Усі дії членів комісії були задокументовані та оформлені протоколом №2 від 05 липня 2022 року та жодних зауважень від позивача не надійшло.

Щодо не ознайомлення ОСОБА_4 з висновком службового розслідування, то таке спростовується наступним. Аркуш ознайомлення (сторінка 26 висновку) є невід`ємною частиною висновку службової перевірки та засвідчує ознайомлення позивача зі змістом висновку в 16 год. 58 хв. 06 липня 2022 року шляхом накладення кваліфікованого електронного підпису. Ознайомлення експерта з висновком і матеріалами службової перевірки проводиться протягом 1 робочого дня в присутності не менше, як двох членів комісії та засвідчується підписом судового експерта на аркуші ознайомлення. Під час ознайомлення, судовий експерт має право письмово викласти свої зауваження, заперечення чи клопотання. У разі відмови експерта засвідчити своїм підписом факт ознайомлення з висновком службової перевірки, членами комісії робиться про це запис в аркуші ознайомлення та засвідчується їх підписами. Однак, позивач ознайомився з вказаним висновком в системі документообігу, після чого такий був затверджений головою комісії, що підтверджується роздруківкою аркушу ознайомлення з конкретизацією накладення КЕПу всіма членами комісії та ОСОБА_4 .

Відносно не призначення проведення повторної експертизи у кримінальному провадженні, то позивач не обізнаний з ходом проведення досудового розслідування та можливим прийняттям процесуальних рішень уповноваженими особами. Підставами для призначення повторної експертизи є рішення судді чи слідчого судді, а не можливість реалізації такого права стороною.

До ОСОБА_4 застосовано дисциплінарне стягнення у виді безстрокового позбавлення кваліфікації судового експерта, і як зазначено позивачем, найтяжчого виду дисциплінарного стягнення, без врахування його позитивних характеристик з місця праці, наявні грубі порушення чи обмеження його прав під час проведення засідання комісії ЕКК. Позивачем неправильно ототожнено два різних рішення в межах дисциплінарного провадження висновок з проведення службової перевірки в межах дисциплінарного провадження та протокол засідання ЕКК МВС з розгляду питання про притягнення до дисциплінарної відповідальності, хоча такі мають різне юридичне значення та готувалися різним складом членами різних комісій. Комісія ЕКК володіє компетенцією вирішувати питання щодо необхідності запрошення на засідання, яке є результатом внутрішнього моніторингу в рамках дисциплінарного провадження ЕКК заявника, оскільки законодавством закріплена можливість Голови ЕКК на власний розсуд вирішувати питання щодо запрошення на засідання інших осіб, а також наявність права приймати рішення з приводу питань, які стосуються як внутрішньої діяльності ЕКК, так і безпосередньо організації і проведення самих засідань. На засіданні були присутні як члени комісії, так і інші особи, зокрема, ОСОБА_11 , однак делегування голосу не відбулося, як зазначає позивач, оскільки такий був присутній на засіданні ЕКК 22 грудня 2022 року як член комісії з проведення службової перевірки та не мав права голосу.

Відносно твердження ОСОБА_4 , що дисциплінарні стягнення в Україні встановлюються відповідно до закону, а їх перелік є вичерпний. Підставою для розгляду питання про позбавлення працівника Експертної служби МВС кваліфікації судового експерта є наявність порушень вимог нормативно-правових актів, які регламентують судово-експортну діяльність, та/або методик проведення судових експертиз і експертних (сертифікаційних) досліджень, виявлених за результатами службової перевірки. За порушення вказаних вимог працівник Експертної служби МВС позбавляється кваліфікації судового експерта, яке може бути умовне, тимчасове та безстрокове. Безстрокове позбавлення кваліфікації застосовується у разі порушень вимог нормативно-правових актів, які регламентують судово-експортну діяльність, та/або методик проведення судових експертиз та експертних (сертифікаційних) досліджень, що вплинули на результати проведення таких. Твердження позивача про відсутність у висновку конкретного зазначення пунктів та розділів порушених ним методик, ставить під сумнів їх наявність та дію в часі, нарікає на неможливість ознайомлення з ними, тим самим нівелює основне порушення, допущене ним під час проведення експертизи як судовим експертом, а саме, ст.12 Закону України «Про судову експертизу» в частині проведення повного дослідження та надання обґрунтованого та письмового висновку. ОСОБА_4 , як експерт, відмовився надавати відповіді на частину поставлених питань, мотивуючи недостатністю вихідного матеріалу, не застосовуючи жодної методики дослідження.

Щодо вимог про відшкодування 20000 грн. моральної шкоди вважає що така позивачем не доведена, не надано доказів на підтвердження наявності заподіяної йому шкоди, причинного зв`язку між шкодою та протиправними діяннями відповідача, що у відповідності до ст.81 ЦПК України є обов`язком позивача. Просить у задоволенні позову відмовити повністю.

В судовому засіданні позивач ОСОБА_4 та його представник ОСОБА_12 позовні вимоги підтримали повністю, дали пояснення, аналогічні мотивам, викладеним в позові. Просили позов задоволити.

Представник відповідача Державного НДЕКЦ МВС України в судові засідання не з`явився, хоча повідомлявся про такі належно та вчасно, про причини неявки суд не повідомив, однак подав заяву про проведення розгляду справи у його відсутності.

Представник третьої особи Львівського НДЕКЦ МВС України Мірошніков В.Г. заперечення на позов, подані представником відповідача підтримав повністю, дав пояснення, аналогічні запереченню. Просив у задоволенні позову відмовити. В судових дебатах позов залишив на розсуд суду.

Ухвалою суду від 12 січня 2023 року відкрито провадження у справі та призначено судовий розгляд.

26 січня 2023 року судовий розгляд відкладено у зв`язку з повітряною тривогою, однак представником позивача та відповідача подані клопотання про відкладення розгляду справи.

10 лютого 2023 року судове засідання у справі повторно було відкладено через оголошення у м. Львові повітряної тривоги.

Заслухавши сторони, вивчивши матеріали справи, суд приходить до наступного висновку.

Відповідно до ч.1 ст.13 ЦПК України суд розглядає справи не інакше, як за зверненням фізичних чи юридичних осіб, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених ними вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках.

У відповідності до ст.ст.76-81 ЦПК України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень належними, допустимими, достовірними та достатніми доказами, крім випадків, встановлених цим кодексом.

Судове рішення повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим. Законним є рішення, ухвалене судом відповідно до норм матеріального права із дотриманням норм процесуального права. Судове рішення має відповідати завданням цивільного судочинства, що відповідає положенням ст.263 ЦПК України.

Як перебачено нормою ст.264 ЦПК України під час ухвалення рішення суд вирішує такі питання: чи мали місце обставини (факти), якими обґрунтовуються вимоги і заперечення, та якими доказами вони підтверджуються; чи є інші фактичні дані, які мають значення для вирішення справи, та докази на їх підтвердження; які правовідносини сторін випливають із встановлених обставин; яка правова норма підлягає застосуванню до цих правовідносин; чи слід позов задовольнити або в позові відмовити; а також питання щодо розподілу судових витрат, допуску рішення до негайного виконання, скасування заходів забезпечення позову.

Статтею 16 Закону України «Про судову експертизу» передбачено, що порядок проведення атестації, присвоєння чи позбавлення кваліфікаційних класів судового експерта визначається міністерствами та іншими центральними органами виконавчої влади, до сфери управління яких належить державні спеціалізовані установи, що здійснюють судово-експортну діяльність.

У відповідності до ст.17 Закону України «Про судову експертизу» для присвоєння та позбавлення кваліфікації судового експерта і кваліфікаційних класів створюється експертно-кваліфікаційні комісії при міністерствах та інших центральних органах виконавчої влади, до сфери управління яких належить державні спеціалізовані установи, що здійснюють судово-експортну діяльність. До складу експертно-кваліфікаційних комісій входять найбільш досвідчені фахівці та науковці, які мають кваліфікацію судового експерта та стаж практичної роботи за спеціальністю не менше п`яти років. Серед них має бути не менше двох фахівців тієї експертної спеціальності і того класу, з яких комісія проводить атестацію, присвоює кваліфікацію судового експерта або кваліфікаційний клас, а також фахівець з процесуальних питань судової експертизи.

Організаційно-правові засади діяльності, функції та порядок формування Експертно-кваліфікаційної комісії МВС (ЕКК), порядок розгляду питань про дисциплінарну відповідальність судових експертів Експертної служби визначені у Положенні про Експертну кваліфікаційну комісію МВС та атестацію судових експертів Експертної служби МВС, затвердженому наказом МВС від 21 вересня 2020 року за №675.

Експертно кваліфікаційна комісія є колегіальним органом МВС з атестації працівників Експертної служби. Організаційне, матеріально-технічне, фінансове, науково-методичне та інформаційне забезпечення діяльності ЕКК здійснює Державний науково-дослідний експертно-криміналістичний центр МВС України. ЕКК має печатку встановленого зразка зі своїм найменуванням та інші необхідні для здійснення діяльності штампи і бланки. ЕКК відповідно до покладених на неї завдань розглядає питання про присвоєння кваліфікації судового експерта згідно з Переліком видів судової експертизи та експертних спеціальностей, за якими присвоюється кваліфікація судового експерта в Експертній службі МВС, позбавлення кваліфікації судового експерта згідно з Переліком видів судової експертизи та експертних спеціальностей, за якими присвоюється кваліфікація судового експерта в Експертній службі МВС, присвоєння або позбавлення кваліфікаційного класу згідно з Переліком кваліфікаційних класів судового експерта, які присвоюються судовим експертам Експертної служби МВС, підвищення кваліфікації (професійного рівня) судових експертів, дисциплінарну відповідальність судового експерта. Основною формою роботи ЕКК є планові та (або) позапланові засідання.

Як встановлено в судовому засіданні ОСОБА_4 працює на посаді головного судового експерта сектору автотехнічних досліджень відділу автотехнічних досліджень та криміналістичного дослідження транспортних засобів у Львівському НДЕКЦ МВС України, посадовою інструкцією якого передбачено, зокрема, виконання судових експертиз за експертною спеціальністю 10.1 «Дослідження обставин і механізму дорожньо-транспортних пригод».

Відповідно до копії свідоцтва реєстраційний №678, виданого 30 вересня 1994 року ОСОБА_4 надано право на проведення досліджень обставин механізму ДТП (а.с.64).

06 вересня 2021 року супровідним листом Відділення поліції №2 Дрогобицького відділу поліції ГУ НП у Львівській області за №6037/54/06-21 скеровано постанову про призначення автотехнічної експертизи у кримінальному провадженні №0000093 (а.с.18,19-21), виконання якої було доручено судовому експерту Монахову О.В.

До матеріалів позову долучено також копію протоколу проведення слідчого експерименту від 19 серпня 2021 року з участю свідка ОСОБА_5 (а.с.27-28) та схема ДТП від 19 серпня 2021 року (а.с.29).

28 вересня 2021 року судовий експерт Монахов О.В. за №СЕ-19/114-21/15898-ІТ скерував клопотання про витребування у слідчого матеріали кримінального провадження для проведення експертизи (а.с.41).

У відповідь, супровідним листом за №6925/54/06-2021 від 29 жовтня 2021 року на адресу експертної установи скеровано матеріали кримінального провадження №0000093 (а.с.42).

Супровідним Львівського НДЕКЦ МВС України за №19/114/15/2-22818 від 12 листопада 2021 року скеровано висновок експерта №СЕ-19/114-21/15898-ІТ від 11 листопада 2021 року (а.с.22,23-26), складений судовим експертом Монаховим О.В., у якому надано відповідь на питання №1, заданих у постанові слідчого, а на питання №2-4 відповіді надано не було, мотивуючи тим, що експертиза по заданих слідством вихідних даних проведена не може бути, оскільки обґрунтовані висновки по них отримати не можливо, тому відповісти на задані питання слідства немає змоги.

Супровідним листом за №19/114/15/2-15392 від 11 серпня 2021 року скеровано висновок експерта №СЕ-19/114-21/12725-ІТ від 09 серпня 2021 року за результатами судової інженерно-транспортної експертизи по спеціальності 10.2 «Дослідження технічного стану транспортних засобів», проведеної у кримінальному провадженні №0000093 (а.с.30, 31-35). Завданням даної експертизи було надати висновки про гальмівну систему та систему рульового керування автомобіля «Хонда Джас» д.н.з. НОМЕР_1 .

Крім того, 11 серпня 2021 року супровідним листом за №19/114/15/2-15422 скеровано висновок експерта №СЕ-19/114-21/12727-ІТ від 09 серпня 2021 року за результатами судової інженерно-транспортної експертизи по спеціальності 10.4 «Транспортно-трасологічні дослідження», проведеної в кримінальному провадженні №0000093 (а.с.36,37-40), у якому зроблені висновки судового експерта, що встановити місце наїзду автомобіля «Хонда Джас» д.н.з. НОМЕР_1 , під керуванням ОСОБА_5 на пішохода ОСОБА_13 невдається можливим, та як, встановити експертним шляхом методом зовнішнього огляду, частини контактування автомобіля «Хонда Джас» д.н.з. НОМЕР_1 та пішохода ОСОБА_13 , не надається можливим.

Підставою для відкриття дисциплінарної справи та проведення перевірки послужила скарга ОСОБА_5 (а.с.45-47), детальний виклад якої міститься у висновку, затвердженого головою комісії з проведення службової перевірки в межах дисциплінарного провадження (відмітка відсутня) за результатами службової перевірки в межах дисциплінарного провадження, відкритого на виконання пункту 1 доручення Експертно-кваліфікаційної комісії МВС від 02 червня 2022 року №19/30/2-10572-2022 за фактом отримання інформації, викладеної у скарзі ОСОБА_14 щодо ймовірного порушення вимог нормативно-правових актів, які регламентують судово-експортну діяльність, та/або методик пороведення судових експертиз і експертних (сертифікаційних) досліджень головним судовим експертом сектору автотехнічних досліджень відділу автотехнічних досліджень та криміналістичного дослідження транспортних засобів Львівського НДЕКЦ МВС Монаховим О.В. під час складення висновку експерта від 11 листопада 2021 року №СЕ-19/114-21/15898-ІТ за результатами судової інженерно-транспортної експертизи за спеціальністю 10.1 «Дослідження обставин і механізму дорожньо-транспортних пригод» (а.с.11-17).

Відповідно до пункту 1 глави 8 Положення підставами для проведення службової перевірки є мотивоване звернення учасника справи (сторони кримінального провадження) про порушення судовими експертами вимог нормативно-правових актів, які регламентують судово-експертну діяльність, та (або) методик проведення судових експертиз і експертних (сертифікаційних) досліджень чи встановлення таких правопорушень за результатами внутрішнього моніторингу.

Главою 3 Кримінально-процесуального кодексу України визначено сторони кримінального провадження та інших учасників кримінального провадження.

Як вбачається з Положення підставою для проведення службової перевірки є мотивоване звернення учасника справи, а саме, сторони кримінального провадження. Однак, на підставі досліджених матеріалів справи та пояснень сторін в судовому засіданні, судом не встановлено, чи експертна комісія встановила статус ОСОБА_5 , як сторони кримінального провадження та належного суб`єкта для звернення зі скаргою, на підставі якої проводилась службова перевірка відносно експерта ОСОБА_4 , хоча Положенням чітко визначено коло суб`єктів, які наділені таким правом. В ході розгляду справи з відділку поліції скеровано відповідь на запит суду, з якого вбачається, що 31 грудня 2021 року слідством прийнято рішення про закриття кримінального провадження, на підставі п.2 ч.1 ст. 284 КПК України. Тобто, на момент проведення експертизи експертом Монаховим О.В. ОСОБА_5 перебувала в якості учасника ДТП, свідком у кримінальному провадженні. На момент подання скарги ОСОБА_5 , а саме, 23 травня 2022 року, кримінальне провадження у справі закрито, тобто статусу сторони кримінального провадження остання не мала. Представник третьої особи в судовому засіданні пояснив, що йому не відомо в якому статусі як учасник кримінального провадження перебувала ОСОБА_5 та чи перевіряє комісія суб`єкта звернення як належного та уповноваженого згідно Положення з правом на звернення зі скаргою. На думку останнього, оскільки ОСОБА_5 була учасником ДТП, то мала право на звернення до експертної установи зі скаргою.

Пунктом 2 зазначеної глави Положення передбачено, що для проведення службової перевірки з метою встановлення факту порушення судовими експертами дисципліни створюється комісія, до складу якої входять голова комісії та працівники Експертної служби МВС, яких уповноважено на проведення або участь у проведенні службової перевірки, що мають кваліфікацію судового експерта і стаж практичної роботи за відповідною експертною спеціальністю не менше як 5 років. До складу комісії також залучаються фахівці з процесуальних питань судової експертизи та у сфері судово-експертної діяльності, а у разі потреби також фахівці інших галузей знань. Склад і чисельність комісії визначаються з урахуванням мети, обсягу, складності та особливостей проведення службової перевірки.

Права судового експерта, відносно якого проводиться перевірка передбачено пунктом 10 Глави 8 Положення, зокрема, надавати усні або письмові пояснення та пред`являти для огляду речі чи документи, які стосуються предмета службової перевірки, висловлювати письмові зауваження (скарги) щодо об`єктивності та повноти проведення службової перевірки, дій або бездіяльності членів комісії, які її проводять, і порушувати питання про виведення їх зі складу комісії (за наявності обґрунтованих сумнівів щодо об`єктивності їх дій або їх особистої заінтересованості в результатах службової перевірки), оскаржувати рішення, прийняте за результатами службової перевірки, у строки і в порядку, які визначені законодавством.

В матеріалах справи наявна копія висновку, затвердженого головою комісії з проведення службової перевірки в межах дисциплінарного провадження (відмітка відсутня) за результатами службової перевірки в межах дисциплінарного провадження, відкритого на виконання пункту 1 доручення Експертно-кваліфікаційної комісії МВС від 02 червня 2022 року №19/30/2-10572-2022 за фактом отримання інформації, викладеної у скарзі ОСОБА_14 щодо ймовірного порушення вимог нормативно-правових актів, які регламентують судово-експортну діяльність, та/або методик пороведення судових експертиз і експертних (сертифікаційних) досліджень головним судовим експертом сектору автотехнічних досліджень відділу автотехнічних досліджень та криміналістичного дослідження транспортних засобів Львівського НДЕКЦ МВС Монаховим О.В. під час складення висновку експерта від 11 листопада 2021 року №СЕ-19/114-21/15898-ІТ за результатами судової інженерно-транспортної експертизи за спеціальністю 10.1 «Дослідження обставин і механізму дорожньо-транспортних пригод» відповідно до якого перевірку щодо вказаної скарги завершено, а викладені факти такими, що частково знайшли своє підтвердження. За виявлені порушення ОСОБА_4 пропонується застосувати до нього тимчасове позбавлення кваліфікації судового експерта за експертною спеціальністю 10.1 «Дослідження обставин і механізму дорожньо-транспортних пригод» (а.с.11-17).

Як вбачається з позовних вимог та пояснень в судовому засіданні ОСОБА_4 , останній не згідний з висновком, складеним за результатами службової перевірки, зазначаючи, що не міг відповісти на питання 2-4, поставлених у постанові слідчого, однак своє право на оскарження такого у строки та в порядку, визначеним законодавством, не використав та такий не оскаржив.

Щодо твердження ОСОБА_4 про те, що намагався висловити письмові клопотання щодо об`єктивності та повноти проведення службової перевірки, намагання їх вручити голові комісії ОСОБА_15 , чим було порушено його права, судом до уваги не приймається, оскільки як встановлено в судовому засіданні і пояснень позивача, він намагався подати особисто, коли його скерували до завідуючого сектору юридичного забезпечення ОСОБА_8 , їх туди не подав, так само, як і не скористався поштовим чи електронним зв`язком для надсилання кореспонденції.

ОСОБА_4 у позовних вимогах зазначає, що не розуміє, які саме методики проведення експертиз ним порушено, їх коди, пункти, підпункти, де їх опубліковано, їх чинність, атестацію, де можна з ними ознайомитись.

Відповідно до висновку за результатами службової перевірки в межах дисциплінарного провадження відносно експерта ОСОБА_4 , комісією констатовано факт неповноти висновку експерта від 11 листопада 2021 року, який проводив позивач та порушення п.1 ч.1 ст. 12 Закону України «Про судову експертизу» та п.1 ч.5 ст.69 КПК України, відповідно до якого судовий експерт зобов`язаний провести повне дослідження та дати обґрунтований та об`єктивний письмовий висновок. Тобто, у діях експерта ОСОБА_4 комісією констатовано факт неповноти висновку судового експерта від 11 листопада 2021 року, відповідальність за яку передбачено законом, а не методиками, а саме п.1 ч.1 ст. 12 Закону України «Про судову експертизу» та п.1 ч.5 ст.69 КПК України.

Однак, з копії витягу протоколу №2 засідання комісії з проведення службової перевірки в межах дисциплінарного провадження, призначеного головою Експертно-кваліфікаційної комісії МВС стосовно працівника Львівського НДЕКЦ МВС (у режимі відеоконференцзв`язку) від 05 липня 2022 року постановлено з огляду на наявність більшості за одним питанням запропонувати розгляд Експертно-кваліфікаційної комісії МВС питання про притягнення до дисциплінарної відповідальності головного судового експерта ОСОБА_4 у вигляді тимчасового позбавлення кваліфікації судового експерта за порушення вимог методик судової експертизи та/або нормативно-правових актів, які регламентують судово експертну діяльність, які не вплинули на результати висновку експерта від 11 листопада 2021 року за №СЕ-19/114-21/15898-ІТ (а.с.106-108).

Аналогічно як і з витягу оскаржуваного протоколу №2710-С засідання Експертно-кваліфікаційної комісії МВС із розгляду питання про притягнення до дисциплінарної відповідальності судового експерта працівників установ Експертної служби МВС від 22 грудня 2022 року не вбачається за які саме порушення норм закону, нормативно-правових актів чи інших притягнуто експерта ОСОБА_4 до дисциплінарної відповідальності. Покликання в оскаржуваному протоколі на ст.ст.14,17 Закону України «Про судову експертизу» стосується лише визначення про експертно-кваліфікаційну комісію та, що експерт може бути притягнутий до юридичної відповідальності.

Оскаржуваний протокол від 22 грудня 2022 року, висновок про результати проведення службової перевірки від 05 липня 2022 року, витяг з протоколу від 05 липня 2022 року не містять чіткого визначення вимоги закону чи нормативно правового акту, які були порушені експертом при проведенні експертизи.

Відносно твердження позивача, що під час голосування за результатами службової перевірки комісією враховано голос ОСОБА_7 , який був відсутній на засіданні та його голос делегування голові комісії ОСОБА_15 , то таке спростовується протоколом №2 засідання комісії з проведення службової перевірки в межах дисциплінарного провадження, призначеного головою Експертно-кваліфікаційної комісії МВС стосовно працівника Львівського НДЕКЦ МВС (у режимі відеоконференцзв`язку) від 05 липня 2022 року. З такого вбачається, що на засіданні були присутні 9 членів комісії, а саме, ОСОБА_6 , ОСОБА_16 , ОСОБА_17 , ОСОБА_18 , ОСОБА_19 , ОСОБА_20 , ОСОБА_21 , ОСОБА_22 , ОСОБА_23 . Щодо ОСОБА_7 , на якого покликається позивач, у протоколі зазначено його відсутність. При розгляді питання про встановлення порушень вимог методик судової експертизи та/або нормативно-правових актів, які регламентують судово-експертну діяльність головним судовим експертом Монаховим О.В. зазначено та враховано 9 голосів «за» (одноголосно) (а.с.107). Тому дане твердження позивача не знайшло свого підтвердження та спростовується матеріалами справи і судом до уваги не приймається.

ОСОБА_4 зазначає, що порушено його право на ознайомлення з висновком та результатами службової перевірки. В матеріалах справи міститься витяг протоколу №2 засідання комісії з проведення службової перевірки в межах дисциплінарного провадження, призначеного головою Експертно-кваліфікаційної комісії МВС стосовно працівника Львівського НДЕКЦ МВС (у режимі відеоконференцзв`язку) від 05 липня 2022 року та аркуш ознайомлення з висновками і матеріалами службової перевірки, де накладено кваліфіковані електронні підписи усіх членів комісії та позивача ОСОБА_4 (а.с.109). Тому дане твердження не відповідає дійсності, оскільки ОСОБА_4 був ознайомлений з ним в 16 год. 58 хвилин 06 липня 2022 року.

Засідання з розгляду питання про позбавлення кваліфікації судового експерта та (або) кваліфікаційного класу проводяться позапланово за результатами службової перевірки в межах дисциплінарного провадження за фактом порушення судовим експертом вимог нормативно-правових актів, які регламентують судово-експертну діяльність, та (або) методик проведення судових експертиз й експертних (сертифікаційних) досліджень на підставі відповідного подання керівника підрозділу Експертної служби МВС, який проводив перевірку.

Склад ЕКК формується із постійних (затверджується МВС України) і змінних членів комісії (затверджується головою ЕКК), які беруть участь у засіданнях.

До змінного складу входять судові експерти, які мають кваліфікацію судового експерта і стаж практичної роботи за відповідною експертною спеціальністю не менше як 5 років, а також за потреби можуть входити досвідчені фахівці та науковці державних органів, наукових і науково-дослідних установ, державних спеціалізованих судово-експертних установ, навчальних закладів, підприємств, установ, організацій (за їх згодою) та представник виборного органу первинної профспілкової організації.

Серед членів ЕКК, які беруть участь у засіданні, повинно бути не менше як два фахівці та (або) науковці, що мають кваліфікацію судового експерта з того виду судової експертизи (експертної спеціальності), з якого ЕКК розглядає питання про присвоєння (позбавлення) або підвищення кваліфікації (професійного рівня) судового експерта, і кваліфікаційний клас судового експерта не нижче кваліфікаційного класу працівника(ів) Експертної служби МВС, стосовно якого(их) розглядається питання про присвоєння (позбавлення) кваліфікаційного класу.

Засідання ЕКК вважається правоможним, якщо в ньому бере участь не менше як три члени постійного складу ЕКК, затвердженого МВС України.

Рішення за результатами розгляду питань, приймаються простою більшістю голосів присутніх на засіданні членів ЕКК. У разі рівного розподілу голосів вирішальним є голос головуючого на засіданні.

Відповідно до п.23 глави 1 Розділу ІІ Положення перебіг засідання ЕКК та прийняте на ньому рішення фіксуються в протоколі, що ведеться секретарем ЕКК. Рішення ЕКК оголошується працівниками Експертної служби МВС, стосовно яких розглядалось питання на засіданні.

Пунктом 1,2,3 глави 6 Розділу 6 Положення передбачено, що підставами для розгляду ЕКК питання про позбавлення працівника Експертної служби МВС кваліфікації судового експерта є, зокрема, наявність порушень вимог нормативно-правових актів, які регламентують судово-експертну діяльність та (або) методик проведення судових експертиз і експертних (сертифікаційних) досліджень, виявлених за результатами службової перевірки, за що у якості відповідальності працівник позбавляється кваліфікації судового експерта, яке може бути умовним, тимчасовим, безстроковим.

Як вбачається з матеріалів справи витяг з протоколу засідання Експертно-кваліфікаційної комісії МВС про безстрокове позбавлення кваліфікації судового експерта з правом проведення інженерно-транспортної експертизи за експертною спеціальністю 10.1 «Дослідження обставин і механізму дорожньо-транспортних пригод» ОСОБА_4 надіслано до Львівського НДЕКЦ МВС 03 січня 2023 року, та з відмітки отримано 05 січня 2023 року (а.с.7).

З копії витягу протоколу №2710-С засідання Експертно-кваліфікаційної комісії МВС від 22 грудня 2022 року вбачається присутніми на засіданні були голова комісії ОСОБА_24 , та члени: ОСОБА_25 , ОСОБА_26 , ОСОБА_27 , ОСОБА_28 , ОСОБА_29 , ОСОБА_30 , ОСОБА_31 , а також ОСОБА_6 , ОСОБА_17 , ОСОБА_16 , ОСОБА_18 , ОСОБА_20 , ОСОБА_7 , ОСОБА_21 , ОСОБА_22 , ОСОБА_32 . Оскаржуваним протоколом ухвалено у відповідності до ст.ст.14,17 Закону України «Про судову експертизу», глави 6 розділу ІІ Положення про Експертно-кваліфікаційну комісію МВС та порядок проведення атестації судових експертів Експертної служби МВС, затвердженого наказом МВС України від 21 вересня 2020 року за №675 притягнути головного судового експерта сектору автотехнічних досліджень відділу автотехнічних досліджень та криміналістичного дослідження транспортних засобів Львівського НДЕКЦ МВС ОСОБА_4 до дисциплінарної відповідальності та застосовано дисциплінарне стягнення у вигляді безстрокового позбавлення кваліфікації судового експерта з правом проведення інженерно-транспортної експертизи за експертною спеціальністю 10.1 «Дослідження обставин і механізму дорожньо-транспортних пригод» (а.с.8-9).

27 лютого 2023 року на адресу суду поступила відповідь заступника начальника відділення начальника слідчого відділення відділення поліції №2 Дрогобицького РВП ГУНП у Львівській області на запит суду, з якої вбачається, що 01 грудня 2021 року у кримінальному провадженні винесено постанову про проведення повторної судової автотехнічної експертизи та отримано висновок експерта № СЕ-19/114-21/21513-ІТ від 20 грудня 2021 року, на вирішення експерта поставлені ті ж 4 питання, що й при проведенні експертизи експертом Монаховим О.В., і на кожне з них експертом Львівського НДЕКЦ ОСОБА_33 надано відповідь та зроблено висновки. У зв`язку з чим, твердження позивача ОСОБА_4 про те, що повторна експертиза не призначалась, висновку повторної експертизи, яка б спростувала або підтверджувала висновки, зроблені ним як експертом, не існує, не відповідає дійсності. На підставі зазначеної повторної експертизи кримінальне провадження закрите, на підставі п.2 ч.1 ст.284 КПК України (а.са.160-169).

Позивач стверджує, що до нього застосовано найтяжчий вид дисциплінарного стягнення, і при вирішенні питання про притягнення його до дисциплінарної відповідальності комісією не враховано його стаж експертної роботи, що складає 30 років, раніше до дисциплінарної відповідальності не притягався, в Львівському НДЕКЦ характеризується виключно з позитивної сторони.

Щодо неврахування комісією при розгляді питання про притягнення до дисциплінарної відповідальності ОСОБА_4 його службової характеристики, то таке спростовується витягом з оскаржуваного протоколу засідання ЕКК (а.с.8з), однак комісія не розглядала питання, що ОСОБА_4 раніше не притягався до дисциплінарної відповідальності.

Пунктом 3 глави 6 Розділу ІІ Положення розмежовано види позбавлення кваліфікації судового експерта, згідно з якими: умовне позбавлення застосовується якщо порушення не вплинули на результати проведення судових експертиз та експертних (сертифікаційних досліджень); тимчасове позбавлення, зокрема, якщо порушення окремих положень методик проведення судових експертиз та експертних (сертифікаційних) досліджень вплинули на результати проведення судових експертиз та експертних (сертифікаційних) досліджень; безстрокове позбавлення, зокрема, у разі порушень вимог нормативно-правових актів, які регламентують судово-експертну діяльність, та (або) методик проведення судових експертиз та експертних (сертифікаційних) досліджень вплинули на результати проведення судових експертиз та експертних (сертифікаційних) досліджень.

Відповідно до п.6 глави 6 Розділу ІІ Положення засідання ЕКК з розгляду питання про позбавлення кваліфікації судового експерта проводиться за участю судового експерта Експертної служби МВС, стосовно якого розглядається питання, крім випадків, зазначених у підпунктах 1,4 пункту 1 цієї глави. Виклик для участі в засіданні ЕКК з розгляду питання про позбавлення кваліфікації судового експерта надсилається судовому експерту не пізніше, ніж за 5 робочих днів до визначеної дати проведення засідання. У разі неприбуття судового експерта на засідання без поважних причин ЕКК розглядає питання по суті на підставі поданих документів за його відсутності.

Пунктом 8-10 глави 6 Розділу ІІ Положення передбачено, що рішення щодо позбавлення працівника Експертної служби МВС кваліфікації судового експерта приймається простою більшістю голосів членів ЕКК. Рішення ЕКК виноситься за відсутністю судового експерта, оголошується йому відразу після прийняття та протягом 5 робочих днів повідомляється письмово підрозділу Експертної служби МВС, у якому працює судовий експерт. За результатами розгляду ЕКК питання про позбавлення працівника Експертної служби МВС кваліфікації судового експерта складається протокол засідання Експертно-кваліфікаційної комісії МВС із розгляду питання про позбавлення кваліфікації (кваліфікаційного класу) судового експерта працівників Експертної служби МВС, в подальшому у свідоцтві про присвоєння кваліфікації судового експерта проставляється відповідна відмітка із зазначенням дати й номера рішення ЕКК, яка засвідчується підписами голови ЕКК та секретаря ЕКК і печаткою ЕКК, інформація вноситься до державного Реєстру атестованих судових експертів у встановленому законодавством порядку. Пунктом 15 передбачено, що рішення ЕКК про позбавлення кваліфікації судового експерта може бути оскаржене в установленим законом порядку.

Положення розмежовує види дисциплінарних стягнень, які застосовуються до судових експертів та період їх застосування, а саме, тимчасово чи безстроково. Як вбачається з висновку за результатами службової перевірки щодо дисциплінарного провадження відносно ОСОБА_4 комісією щодо термінів застосування дисциплінарного стягнення у виді позбавлення кваліфікації судового експерта голоси розділились, однак рекомендоване тимчасове позбавлення кваліфікації судового експерта за експертною спеціальністю 10.1 «Дослідження обставин і механізму ДТП». На засіданні Експертно-кваліфікаційної комісії МВС 22 грудня 2022 року до ОСОБА_4 застосовано безстрокове позбавлення кваліфікації судового експерта за вказаною спеціальністю. Оскільки положення розмежовує види дисциплінарних стягнень, і безстрокове позбавлення є більш суворішим за тимчасове, однак відповідно до п.15 Глави 8 Положення, найважчим видом дисциплінарної відповідальності передбачено звільнення. Але комісією не мотивовано, чому саме такий вид стягнення застосовано до позивача, хоча Положення містить розмежування видів дисциплінарних стягнень і строки їх застосування, визначення за кожне і відповідну градацію порушень і видів. Хоча при проведенні службової перевірки комісія пропонувала застосувати тимчасове або безстрокове позбавлення кваліфікації судового експерта, з оскаржуваного протоколу не вбачається жодної мотивації щодо підставності застосування до ОСОБА_4 саме такого виду дисциплінарного стягнення як безстрокове позбавлення кваліфікації судового експерта.

Відповідно до повідомлення директора Державного науково-дослідного експертно-криміналістичного центру засідання Експертно-кваліфікаційної комісії МВС 22 грудня 2022 року проводилось в режимі відеоконференції, а також містить вимогу про надіслання свідоцтва про присвоєння кваліфікації судового експерта з правом проведення інженерно-транспортної експертизи за експертною спеціальністю 10.1 «Дослідження обставин і механізму дорожньо-транспортних пригод» №678 від 30 вересня 1994 року ОСОБА_4 для проставлення відповідної відмітки за результатами прийнятого комісією рішення (а.с.10).

ОСОБА_4 раніше притягався до дисциплінарної відповідальності, однак таке рішення було оскаржене ним і Постановою Львівського апеляційного суду від 05 березня 2020 року позов ОСОБА_4 задоволено частково, скасовано рішення Експертно-кваліфікаційної комісії МВС від 23 листопада 2018 року про притягнення останнього до дисциплінарної відповідальності та застосування до нього дисциплінарного стягнення у виді позбавлення кваліфікації судового експерта з правом проведення інженерно-транспортної експертизи за експертною спеціальністю 10.1 «Дослідження механізму дорожньо-транспортних пригод», стягнено моральну шкоду та судові витрати (а.с.48-56).

Відповідно до пункту 19 Глави 8 Положення висновок за результатами службової перевірки подається на розгляд голові ЕКК або заступнику голови ЕКК, який призначив службову перевірку, для прийняття рішення разом з усіма матеріалами перевірки, у тому числі зауваженнями, запереченнями і клопотаннями експерта, стосовно якого проводилась службова перевірка. Голова ЕКК або заступник голови ЕКК, що призначив службову перевірку, у 10-денний строк з дати його надходження приймає рішення по суті.

Як вбачається з протоколу №2 від 05 липня 2022 року результати службової перевірки затверджено на засіданні комісії 05 липня 2022 року, а притягнуто ОСОБА_4 до відповідальності протоколом від 22 грудня 2022 року, тобто рішення по суті проведення перевірки в межах дисциплінарного провадження відносно позивача було прийнято по спливу 5 місяців від затвердження результатів службової перевірки.

Статтею 148 КЗпП України визначено, що дисциплінарне стягнення застосовується роботодавцем безпосередньо за виявленням проступку, але не пізніше одного місяця з дня його виявлення, не рахуючи часу звільнення працівника від роботи у зв`язку з тимчасовою непрацездатністю або перебування його у відпустці. Дисциплінарне стягнення не може бути накладене пізніше шести місяців з дня вчинення проступку.

Відповідно до зазначеної норми закону, датою виявлення проступку є 05 липня 2022 року, а саме, день проведення засідання комісії з проведення службової перевірки в межах дисциплінарного провадження, призначеного головою Експертно-кваліфікаційної комісії МВС та затвердження результатів перевірки, а датою вчинення проступку необхідно вважати день складення висновку експертом ОСОБА_4 , а саме 11 листопада 2021 року. Якщо застосовувати норми, викладені в Положенні, то у 10-денний строк з дати надходження результатів службової перевірки приймається рішення по суті. Результати службової перевірки - висновок затверджені на засіданні комісії, що відбулось 05 липня 2022 року.

Тому, суд приходить до висновку, що дисциплінарне стягнення на позивача ОСОБА_4 накладено з порушенням строків притягнення до дисциплінарної відповідальності.

Щодо позовної вимоги про застосування виду дисциплінарної відповідальності, який визначений не законом України, а нормативно-правовим актом Міністерства внутрішніх справ України, суд приходить до наступного висновку.

Відповідно до висновку Верховного суду від 30 серпня 2022 року, який викладений у справі №640/27721/20 про притягнення судового експерта до дисциплінарної відповідальності, що відсутність належного правового регулювання в Законі України «Про судову експертизу» підстав притягнення до дисциплінарної відповідальності та відповідальності експерта за такі діяння потребує внесення законодавчих змін.

Процедура притягнення судового експерта до дисциплінарної відповідальності визначено Положенням про Експертно-кваліфікаційну комісію МВС та порядок проведення атестації судових експертів Експертної служби МВС, затвердженого наказом МВС від 21 вересня 2020 року №675, яке прийнято в розвиток статті 14 Закону України «Про судову експертизу» від 25 лютого 1994 року.

Відповідно до ст.14 Закону України «Про судову експертизу» (в редакції чинній на момент притягнення до дисциплінарної відповідальності) судовий експерт на підставах і в порядку, передбаченими законодавством, може бути притягнутий до юридичної відповідальності.

Вказана стаття передбачає, що судовий експерт на підставах і в порядку, передбаченими законодавством, може бути притягнутий до юридичної відповідальності.

Однак, ні в цій статті, ні в законі в цілому не передбачено діяння, які є дисциплінарними правопорушеннями, та відповідальність за них.

Так, відповідно до пункту 22 статті 92 Конституції України виключно законами України визначаються засади цивільно-правової відповідальності; діяння, які є злочинами, адміністративними або дисциплінарними правопорушеннями, та відповідальність за них.

Як зазначено в правовій позиції Конституційного Суду України викладеній в рішенні від 30 травня 2001 року №7-рп/2001 (справа про відповідальність юридичних осіб): «Наголошуючи на важливості гарантій захисту прав і свобод людини і громадянина, Конституція України встановила, що склад правопорушення як підстава притягнення особи до юридичної відповідальності та заходи державно-примусового впливу за його вчинення визначаються виключно законом, а не будь-яким іншим нормативно-правовим актом, що юридична відповідальність особи має індивідуальний характер, що ніхто не може відповідати за діяння, які на час їх вчинення не визнавалися законом як правопорушення, та бути двічі притягнений до юридичної відповідальності одного виду за одне й те саме правопорушення (статті 58, 61, пункти 1, 22 частини першої статті 92 Конституції України).

Системний аналіз викладених конституційних положень дає підстави дійти висновку, що за своїм змістом пункт 22 частини першої статті 92 Конституції України спрямований не на встановлення переліку видів юридичної відповідальності. Ним визначено, що виключно законами України мають врегульовуватись засади цивільно-правової відповідальності (загальні підстави, умови, форми відповідальності тощо), підстави кримінальної, адміністративної та дисциплінарної відповідальності - діяння, які є злочинами, адміністративними або дисциплінарними правопорушеннями (основні ознаки правопорушень, що утворюють їх склад), та відповідальність за них. У такий спосіб Конституція України заборонила врегульовувати зазначені питання підзаконними нормативно-правовими актами та встановила, що лише Верховна Рада України у відповідному законі має право визначати, яке правопорушення визнається, зокрема, адміністративним правопорушенням чи злочином, та міру відповідальності за нього».

Отже, на підставі вказаної статті Конституції України та рішення Конституційного Суду України підстави (засади) юридичної відповідальності, а в контексті спірних правовідносин дисциплінарної, мають врегульовуватися виключно законами України.

Як встановлено, позивача притягнуто до дисциплінарної відповідальності у відповідності до ст.14,17 Закону України «Про судову експертизу» та глави 6 розділу ІІ Положення про ЕКК МВС, однак на момент притягнення ОСОБА_4 до дисциплінарної відповідальності, а саме, в Законі України «Про судову експертизу» чинній на момент притягнення позивача до дисциплінарної відповідальності були відсутні норми, де б визначалися діяння, які є дисциплінарними правопорушеннями (основні ознаки правопорушення, що утворюють їх склад). Такі прийняті Законом України «Про внесення змін до Закону України «Про судову експертизу» щодо удосконалення організаційно-управлінського забезпечення судово-експертної діяльності №2716-ІХ від 03 листопада 2022 року, які набули чинності 01 січня 2023 року.

Згідно з Преамбули Закону України «Про судову експертизу» цей Закон визначає правові, організаційні і фінансові основи судово-експертної діяльності з метою забезпечення правосуддя України незалежною, кваліфікованою і об`єктивною експертизою, орієнтованою на максимальне використання досягнень науки і техніки.

Необхідно також звернути увагу, що Кримінальний Кодекс України передбачає кримінальну відповідальну експерта за дачу завідомо неправдивого висновку та за відмову без поважних причин від виконання покладених на нього обов`язків.

Тобто, даним Законом чітко визначено питання відповідальності експерта за вчинення кримінального правопорушення під час здійснення діяльності експерта.

Закон, який би передбачав відповідальність експерта за вчинення дисциплінарного правопорушення під час здійснення ним експертної діяльності відсутній. Зазначене Положення в силу вимог Конституції України не може підміняти собою Закон, який би визначав склад правопорушення як підставу притягнення особи до дисциплінарної відповідальності та заходи державно-примусового впливу за його вчинення.

Враховуючи зазначені норми закону відповідач застосував до позивача вид дисциплінарної відповідальності, який визначений не законом України, що не відповідає пункту 22 статті 92 Конституції України з урахуванням тлумачення, наданого Конституційним Судом України в рішенні від 30 травня 2001 року №7-рп/2001.

Відповідно до положень статті 10 ЦПК України суд розглядає справи відповідно до Конституції України, законів України, міжнародних договорів. Суд застосовує інші правові акти, прийняті відповідним органом на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що встановлені Конституцією та законами України. Якщо суд доходить висновку, що закон чи інший правовий акт суперечить Конституції України, суд не застосовує такий закон чи інший правовий акт, а застосовує норми Конституції України як норми прямої дії.

Враховуючи вищенаведене, встановлені в процесі розгляду справи порушення щодо притягнення ОСОБА_4 до дисциплінарної відповідальності, суд приходить до висновку про підставність позову в частині визнання протиправним та скасування протоколу про притягнення його до дисциплінарної відповідальності та анулювання відповідної відмітки у свідоцтві судового експерта, внесення відповідних відомостей до Реєстру.

Щодо вимоги про відшкодування моральної шкоди, яку позивач ОСОБА_4 оцінив у розмірі 20000 грн, то суд приходить до наступного висновку.

Відповідно до статті 4 ЦПК України кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів.

Згідно підпунктів 8, 9 частини другої статті 16 ЦК України способом захисту цивільних прав та інтересів може бути відшкодування збитків та моральної (немайнової) шкоди.

Загальні положення про відшкодування моральної шкоди закріплені в статтях 23, 1167 ЦК України.

Відповідно до статті 23 ЦК України особа має право на відшкодування моральної шкоди, завданої внаслідок порушення її прав.

Особа, право якої було порушене, має право на відшкодування витрат, які вона зробила або мусить зробити для відновлення свого порушеного права.

Особа має право на відшкодування моральної шкоди, завданої внаслідок порушення її прав. Моральна шкода полягає: у фізичному болю та стражданнях, яких фізична особа зазнала у зв`язку з каліцтвом або іншим ушкодженням здоров`я; у душевних стражданнях, яких фізична особа зазнала у зв`язку з протиправною поведінкою щодо неї; у душевних стражданнях, яких фізична особа зазнала у зв`язку із знищенням чи пошкодженням її майна; у приниженні честі, гідності, а також ділової репутації фізичної або юридичної особи.

Розмір грошового відшкодування моральної шкоди визначається судом залежно від характеру правопорушення, глибини фізичних та душевних страждань, погіршення здібностей потерпілого або позбавлення його можливості їх реалізації, ступеня вини особи, яка завдала моральної шкоди, якщо вина є підставою для відшкодування, а також з урахуванням інших обставин, які мають істотне значення. При визначенні розміру відшкодування враховуються вимоги розумності і справедливості.

Відповідно до статті 1167 ЦК України моральна шкода, завдана фізичній або юридичній особі неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю, відшкодовується особою, яка її завдала, за наявності її вини, крім випадків, встановлених частиною другою цієї статті.

Відповідно до пунктів 2, 5 Постанови Пленуму Верховного Суду України від 31 березня 1995 року «Про судову практику в справах про відшкодування моральної (немайнової) шкоди» відшкодування такої шкоди можливе лише якщо таке передбачене відповідним законом, що визначає порядок і умови її відшкодування. Також передбачено, що відповідно до загальних підстав цивільно-правової відповідальності обов`язковому з`ясуванню при вирішенні спору про відшкодування моральної (немайнової) шкоди підлягають: наявність такої шкоди, протиправність діяння її заподіювача, наявність причинного зв`язку між шкодою і протиправним діянням заподіювача та вини останнього в її заподіянні. Суд, зокрема, повинен з`ясувати, чим підтверджується факт заподіяння позивачеві моральних чи фізичних страждань або втрат немайнового характеру, за яких обставин чи якими діями (бездіяльністю) вони заподіяні, в якій грошовій сумі чи в якій матеріальній формі позивач оцінює заподіяну йому шкоду та з чого він при цьому виходить, а також інші обставини, що мають значення для вирішення спору.

Захист порушеного права у сфері трудових відносин забезпечується як відновленням становища, яке існувало до порушення цього права (наприклад, поновлення на роботі), так і механізмом компенсації моральної шкоди, як негативних наслідків (втрат) немайнового характеру, що виникли в результаті душевних страждань, яких особа зазнала у зв`язку з посяганням на її трудові права та інтереси. Конкретний спосіб, на підставі якого здійснюється відшкодування моральної шкоди обирається потерпілою особою, з урахуванням характеру правопорушення, його наслідків та інших обставин.

Згідно ст.81 ЦПК України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом.

Відповідно до ст.89 ЦПК України суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів. Жодні докази не мають для суду заздалегідь встановленої сили. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності. Суд надає оцінку як зібраним у справі доказам в цілому, так і кожному доказу (групі однотипних доказів), який міститься у справі, мотивує відхилення або врахування кожного доказу (групи доказів).

Визначаючи розмір грошового відшкодування моральної шкоди, суд приймає до уваги характер правопорушення, глибину фізичних та душевних страждань позивача, яких він зазнав внаслідок притягнення до дисциплінарної відповідальності, перебування в стресовому стані, безсоння, неспроможність зосередження, відчуття нервозності, приниженості, зневаги, моральної подавленості, несправедливості, погіршення стосунків з керівництвом та колегами, тривала невизначеність та стрес змінили його нормальний ритм життя, відносини на роботі та в сім`ї.

З урахуванням конкретних обставин справи, суд приходить до висновку, що на відшкодування позивачу моральної шкоди слід стягнути 3000 гривень, що буде відповідати вимогам розумності і справедливості.

Розподіл судових витрат суд здійснює відповідно до вимог ст.141 ЦПК України.

З відповідача підлягає стягненню на користь держави 1073 грн. 60 коп. судового збору за вимогу немайнового характеру, та, у зв`язку з частковим задоволенням позову відносно моральної шкоди, з відповідача на користь позивача підлягає стягнення 483 грн. 12 коп. сплаченого судового збору, пропорційно розміру задоволених позовних вимог.

Керуючись ст. ст. 10, 11, 81, 88, 141, 209, 212, 214-215, 218 ЦПК України, суд

В И Р І Ш И В :

Позов ОСОБА_3 задоволити частково.

Визнати протиправним та скасувати протокол Експертно- Кваліфікаційної комісії Міністерства внутрішніх справ України (ідентифікаційний код юридичної особи 25574630) №2710-С від 22 грудня 2022 року в частині притягнення ОСОБА_3 (РНОКПП НОМЕР_2 ) до дисциплінарної відповідальності та застосування до нього дисциплінарного стягнення у вигляді безстрокового позбавлення кваліфікації судового експерта з правом проведення інженерно-транспортної експертизи за експертною спеціальністю 10.1 «Дослідження обставин і механізму дорожньо-транспортних пригод».

Зобов`язати Державний науково-дослідний експертно-криміналістичний центр Міністерства внутрішніх справ України (ідентифікаційний код юридичної особи 25574630) анулювати відповідну відмітку у свідоцтві №678 від 30 вересня 1994 року про присвоєння кваліфікації судового експерта з правом проведення інженерно-транспортної експертизи за експертною спеціальністю 10.1 «Дослідження обставин і механізму дорожньо-транспортних пригод» та внести відповідні зміни до Реєстру судових експертів.

Стягнути з Державного науково-дослідного експертно-криміналістичного центру Міністерства внутрішніх справ України (ідентифікаційний код юридичної особи 25574630, юридична адреса:01024, м.Київ, вул.Богомольця,10) на користь ОСОБА_3 (РНОКПП НОМЕР_2 , місце проживання: АДРЕСА_1 ) 3000 грн. моральної шкоди.

Стягнути з Державного науково-дослідного експертно-криміналістичного центру Міністерства внутрішніх справ України (ідентифікаційний код юридичної особи 25574630, юридична адреса:01024, м.Київ, вул.Богомольця,10) на користь ОСОБА_3 (РНОКПП НОМЕР_2 , місце проживання: АДРЕСА_1 ) 483 грн. 12 коп. сплаченого судового збору.

Стягнути з Державного науково-дослідного експертно-криміналістичного центру Міністерства внутрішніх справ України(ідентифікаційний код юридичної особи 25574630, юридична адреса:01024, м.Київ, вул.Богомольця,10) в дохід держави 1073 грн. 60 коп. судового збору.

Апеляційна скарга на рішення може бути подана безпосередньо до Львівського апеляційного суду протягом 30 днів з дня складання повного судового рішення.

Повний текст рішення виготовлено 01 березня 2023 року.

СУДДЯ О.А.БЕСПАЛЬОК