Справа № 761/528/23
Провадження № 2-п/761/114/2023
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

31 липня 2023 року Шевченківський районний суд м. Києва у складі:

головуючого судді: Матвєєвої Ю.О.

при секретарі Каніковському Б.А.

за участі:

заявника (представника відповідача) Базюкевич Є.В.

позивача ОСОБА_1

розглянувши у відкритому судовому засіданні у м. Києві в режимі відео конференції заяву представника відповідача Базюкевича Є.В. про перегляд заочного рішення по справі № 761/528/23 за позовом ОСОБА_1 до ПП «Будівельно-Монтажна фірма «Бар`єр» про стягнення заборгованості по заробітній платі, -

ВСТАНОВИВ:

У провадженні суду знаходилась на розгляді цивільна справа за позовом ОСОБА_1 до ПП «Будівельно-Монтажна фірма «Бар`єр» про стягнення заборгованості по заробітній платі.

Заочним рішенням від 27 березня 2023 року було задоволено заявлений позов та стягнуто користь ОСОБА_1 35233,33 гривень заробітної плати, 4760,07 гривень компенсації за невикористану відпустку, 32900 гривень середнього заробітку за порушення встановлених статтею 116 КЗпП України строків розрахунків при звільненні (всього - 72 893,40 гривень).

20.06.2023 року від представника відповідача надійшла заява про перегляд заочного рішення, в якій заявник посилалась, що відповідач не був повідомлений про розгляд справи належним чином, у зв`язку з чим не мав можливості забезпечити присутність в судовому засіданні, також зазначив, що жодних конфліктів з позивачем при звільненні не було , заборгованість по заробітній платі відсутня.

У зв`язку з викладеним заявник просила поновити пропущений строк на подання заяви про перегляд заочного рішення, скасувати його та призначити цивільну справу до розгляду в загальному порядку.

Ухвалою суду від 04.07.2023 року поновлено строк для подання заяви про перегляд заочного рішення та призначено до розгляду.

24.07.2023 року від представника позивача ОСОБА_3 до суду надійшов відзив на заяву про перегляд заочного рішення.

Представник заявника Базюкевич Є.В. у судовому засідання заявлені вимоги підтримав просив суд заяву задовольнити.

Позивач ОСОБА_1 у судовому засіданні, заявлені вимоги не визнав, просив суд у задоволенні заяви відмовити.

Згідно зі статтею 284 ЦПК України, заочне рішення може бути переглянуте судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача. Заяву про перегляд заочного рішення може бути подано протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Учасник справи, якому повне заочне рішення суду не було вручене у день його проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на подання заяви про його перегляд якщо така заява подана протягом двадцяти днів з дня вручення йому повного заочного рішення суду. Строк на подання заяви про перегляд заочного рішення може бути також поновлений в разі пропуску з інших поважних причин.

Заявник посилалась на те, що відповідачеві стало відомо про існування судового рішення лише 15.06.2023 року після арешту коштів на банківських рахунках. Як стверджує відповідач він не отримував позовну заяву з додатками та судові повістки. Але ж заявником не надано суду належних і допустимих доказів цього твердження. Цей довід сторони не витримує критичної оцінки.

Згідно з частиною 3 статті 3 ЦПК України, провадження в цивільних справах здійснюється відповідно до законів, чинних на час вчинення окремих процесуальних дій, розгляду і вирішення справи.

Як передбачає частина 1 статті 288 ЦПК України, заочне рішення підлягає скасуванню, якщо судом буде встановлено, що відповідач не з`явився в судове засідання та (або) не повідомив про причини неявки, а також не подав відзив на позовну заяву з поважних причин, і докази, на які він посилається, мають істотне значення для правильного вирішення справи.

Аналіз матеріалів справи свідчить, що відповідач ПП «Будівельно-Монтажна фірма «Бар`єр» повідомлялись судом про розгляд справи за адресою місцезнаходження: вул. Челюскіна, 8/64 м. Дніпро, 49000

Суд звертає увагу, що вказана адреса зазначена заявником як адреса місцезнаходження відповідача і в заяві про перегляд заочного рішення, що розглядається.

На підставі положень статей 128, 129, 130, 131 ЦПК України, судові повістки вважаються врученими, а сторона повідомленою.

Згідно з позицією Європейського суду з прав людини, наведеною в параграфі 33 рішення у справі «Домбо Бехеєр Б.В. проти Нідерландів» («Dombo Beheer B.V. v. the Netherlands», заява №14448/88), параграфі 38 рішення у справі «Анкерль проти Швейцарії» («Ankerl v. Switzerland», заява № 17748/91), принцип рівності сторін у процесі у розумінні «справедливого балансу» між сторонами вимагає, щоб кожній стороні надавалася розумна можливість представити справу в таких умовах, які не ставлять цю сторону у суттєво невигідне становище відносно другої сторони.

Як наведено в параграфі 26 рішення Європейського суду з прав людини у справі «Надточій проти України» (заява №7460/03), принцип рівності сторін один із складників ширшої концепції справедливого судового розгляду передбачає, що кожна сторона повинна мати розумну можливість представляти свою сторону в умовах, які не ставлять її в суттєво менш сприятливе становище у порівнянні з опонентом (див., серед інших рішень та mutatis mutandis, «Кресс проти Франції» («Kress v. France», заява № 39594/98, п. 72); «Кайя проти Австрії» («Kaya v. Austria», заява № 54698/00, п. 28).

Зважаючи на посилання сторони відповідача суд зазначає, що розгляд справи за відсутності учасника справи, який згідно з положеннями національного законодавства вважається повідомленим, не може розцінюватись як порушення принципу рівності сторін.

Згідно з параграфом 33, 34 рішення Європейського суду з прав людини у справі «Христов проти України» («Khristov v. Ukraine», заява № 24465/04), що право на справедливий судовий розгляд, гарантоване пунктом 1 статті 6 Конвенції, слід тлумачити в контексті преамбули Конвенції, яка, зокрема, проголошує верховенство права як складову частину спільної спадщини Договірних держав. Одним з основоположних аспектів верховенства права є принцип юридичної визначеності, згідно з яким у разі остаточного вирішення спору судами їхнє рішення, що набрало законної сили, не може ставитися під сумнів (див. справу «Брумареску проти Румунії» («Brumarescu v. Romania», заява №28342/95, п. 61).

Принцип юридичної визначеності вимагає поваги до принципу «res judicata», тобто поваги до остаточного рішення суду. Згідно з цим принципом жодна сторона не має права вимагати перегляду остаточного та обов`язкового до виконання рішення суду лише з однією метою домогтися повторного розгляду та винесення нового рішення у справі. Повноваження судів вищого рівня з перегляду мають здійснюватися для виправлення судових помилок і недоліків, а не задля нового розгляду справи. Таку контрольну функцію не слід розглядати як замасковане оскарження, і сама лише ймовірність існування двох думок стосовно предмета спору не може бути підставою для нового розгляду справи. Відхід від цього принципу можливий лише тоді, коли цього вимагають відповідні вагомі й непереборні обставини (див. справу «Рябих проти Росії» («Ryabykh v. Russia», заява №52854/99, п. 52).

Відповідач не був позбавлений права й можливості звернутись до суду із заявою про відкладення розгляду справи у разі неможливості з`явитись до судового засідання або повідомити про причини неявки. У матеріалах справи подібних заяв не виявлено.

Тому доводи заявника про поважність причин неявки відповідача ПП «Будівельно-Монтажна фірма «Бар`єр» до судового засідання не можуть бути розцінені судом в якості достатньої підстави для скасування судового рішення.

Суд звертає увагу, що заявником не надано доказів, які могли б істотно вплинути на вирішення спору, і які не були надані суду з причини відсутності сторони в судовому засіданні.

Зважаючи на викладене суд доходить висновку про відмову в задоволенні заяви про перегляд заочного рішення.

Керуючись статтями 3, 10, 13, 258, 259, 260, 284, 287, 288 ЦПК України, -

УХВАЛИВ:

Заяву представника заявника Базюкевича Є.В. про перегляд заочного рішення в цивільній справі за позовом ОСОБА_1 до ПП «Будівельно-Монтажна фірма «Бар`єр» про стягнення заборгованості по заробітній платі - залишити без задоволення.

Роз`яснити учасникам справи, що у разі залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення заочне рішення може бути оскаржене в загальному порядку, встановленому ЦПК України. У цьому разі строк на апеляційне оскарження рішення починає відраховуватися з дати постановлення ухвали про залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення.

Ухвала набирає законної сили негайно після її проголошення, якщо інше не передбачено ЦПК України. Ухвали, що постановлені судом поза межами судового засідання або в судовому засіданні у разі неявки всіх учасників справи, розгляду справи без повідомлення (виклику) учасників справи, набирають законної сили з моменту їх підписання суддею (суддями).

Ухвала оскарженню в апеляційному порядку не підлягає.

Суддя Ю.О. Матвєєва

31 липня 2023 року