"07" лютого 2023 р. Справа № 363/4103/20
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

07 лютого 2023 року Вишгородський районний суд Київської області в складі головуючого судді Чіркова Г.Є., при секретарі Мацьовитій Я.В., розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Вишгороді цивільну справу за позовом ОСОБА_1 та ОСОБА_2 до ТОВ «Укрдебт Плюс», ПАТ «КБ «Надра» в особі директора розпорядника фонду гарантування вкладів фізичних осіб Рекрут Світлани Валеріївни, третя особа Приватний нотаріус Київського міського нотаріального округу Розсоха Сергій Сергійович, Приватний виконавець виконавчого округу Київської області Трофименко Михайло Михайлович, про визнання договору про відступлення прав вимоги недійсним в частині відступлення прав вимоги за кредитним, іпотечним та договором поруки,

встановив:

28 жовтня 2020 року представник ОСОБА_1 та ОСОБА_2 звернулася до Вишгородського районного суду із позовною заявою до ТОВ «Укрдебт Плюс», ПАТ «КБ «Надра» в особі директора розпорядника фонду гарантування вкладів фізичних осіб Рекрут Світлани Валеріївни, третя особа Приватний нотаріус Київського міського нотаріального округу Розсоха Сергій Сергійович, Приватний виконавець виконавчого округу Київської області Трофименко Михайло Михайлович, про визнання договору про відступлення прав вимоги недійсним в частині відступлення прав вимоги за кредитним, іпотечним та договором поруки.

27 листопада 2020 року ухвалою Вишгородського районного суду Київської області в справі відкрито загальне позовне провадження.

Проте позивачі та/або їх представник в судові засідання призначені на 08 листопада 2022 року, 12 грудня 2022 року та 07 лютого 2023 року, будучи належним чином повідомленими про розгляд справи, повторно не з`явилися.

Дослідивши матеріали справи, суд дійшов наступного.

Встановлено, що у вказаній справі представник позивачів - адвокат Цокало Т.М. починаючи з 01 березня 2022 року систематично подає до суду заяви аналогічного змісту про відкладення розгляду справи у зв`язку із запровадженням на території України воєнного стану.

Так, у зв`язку з військовою агресією Російської Федерації проти України, на підставі пропозиції Ради національної безпеки і оборони України, відповідно до пункту 20 частини першої статті 106 Конституції України, Закону України «Про правовий режим воєнного стану» указом Президента України №64/2022 від 24 лютого 2022 року в Україні введено воєнний стан із 05 години 30 хвилин 24 лютого 2022 року строком на 30 діб, який продовжувався указами Президента України №133/2022 від 14 березня 2022 року, №259/2022 від 18 квітня та №341/2022 від 17 травня 2022 року, №573/2022 від 12 серпня 2022 року, №757/2022 від 07 листопада 2022 року та діє на даний час.

На території Вишгородського району Київської області велися активні бойові дії, частину якої тимчасово окуповано в період з 24 лютого по 02 квітня 2022 року.

Проте сам тільки факт введення воєнного стану в Україні підставою для тривалого відкладення розгляду справи бути не може, коли розгляд справи фактично не відбувається і є паралізованим.

Вимогами ст. 12-2 Закону України «Про правовий режим воєнного стану» в умовах правового режиму воєнного стану суди, органи та установи системи правосуддя діють виключно на підставі, в межах повноважень та в спосіб, визначені Конституцією України та законами України.

Повноваження судів, органів та установ системи правосуддя, передбачені Конституцією України, в умовах правового режиму воєнного стану не можуть бути обмежені.

Відповідно до ст. 26 Закону України «Про правовий режим воєнного стану» правосуддя на території, на якій введено воєнний стан, здійснюється лише судами. На цій території діють суди, створені відповідно до Конституції України.

Скорочення чи прискорення будь-яких форм судочинства забороняється.

При вирішенні питання щодо можливості відкладення розгляду справи в період дії воєнного стану на підставі поданої учасниками судового процесу заяви суд залежно від інтенсивності бойових дій на певній території, загальної воєнної ситуації як в країні, так і в певному регіоні, де знаходиться суд, або учасник справи (його представник), поведінки суб`єктів владних повноважень, що мають компетенцію в сфері повідомлень щодо ризиків перебування на певній території (об`єкті нерухомості) та інше, має дотримуватися балансу між безпекою суддів, працівників апарату, учасників справи та дотриманням процесуальних прав учасників справи і засад судочинства. При цьому врахуванню підлягають попередня поведінка учасника справи, можливість розгляду справи за відсутності представників сторін, можливість прибути у судове засідання та скористатися правом участі в судовому засіданні в режимі відео конференції (правовий висновок Верховного Суду в постанові від 14 липня 2022 року в справі №260/4504/20).

Так, відповідно до вимог ст. 210 ЦПК України суд має розпочати розгляд справи по суті не пізніше ніж через шістдесят днів з дня відкриття провадження у справі, а у випадку продовження строку підготовчого провадження - не пізніше наступного дня з дня закінчення такого строку.

Суд розглядає справу по суті протягом тридцяти днів з дня початку розгляду справи по суті.

Як передбачено вимогами ст. 211 ЦПК України розгляд справи відбувається в судовому засіданні. Про місце, дату і час судового засідання суд повідомляє учасників справи.

Учасник справи має право заявити клопотання про розгляд справи за його відсутності. Якщо таке клопотання заявили всі учасники справи, судовий розгляд справи здійснюється на підставі наявних у суду матеріалів.

Відповідно до ч. 3 ст. 131 ЦПК України учасники судового процесу зобов`язані повідомляти суд про причини неявки у судове засідання. У разі неповідомлення суду про причини неявки вважається, що учасники судового процесу не з`явилися в судове засідання без поважних причин.

Статтю 44 ЦПК України на осіб, які беруть участь у справі, покладається загальний обов`язок - добросовісно здійснювати свої процесуальні права і виконувати процесуальні обов`язки. При цьому під добросовісністю необхідно розуміти таку реалізацію прав і виконання обов`язків, що передбачають користування правами за призначенням, здійснення обов`язків в межах, визначених законом, недопустимість посягання на права інших учасників цивільного процесу, заборона зловживати наданими правами.

Згідно п. 2 ч. 2 ст. 43 ЦПК України учасники справи зобов`язані сприяти своєчасному, всебічному, повному та об`єктивному встановленню всіх обставин справи.

Згідно ч. 5 ст. 223 ЦПК України у разі повторної неявки позивача в судове засідання без поважних причин або неповідомлення ним про причини неявки суд залишає позовну заяву без розгляду, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності, і його нез`явлення не перешкоджає вирішенню спору.

Відповідно до пункту 3 частини першої статті 257 ЦПК України позов залишається без розгляду, якщо належним чином повідомлений позивач повторно не з`явився в судове засідання або не повідомив про причини неявки, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності і його нез`явлення не перешкоджає розгляду справи.

Отже, повторна неявка позивача є підставою для залишення позову без розгляду незалежно від причин такої неявки.

Подібні висновки викладені у постанові Верховного Суду від 22 вересня 2021 року у справі №465/205/17 (провадження № 61-9536св21).

Системний аналіз зазначених норм процесуального права дає підстави для висновку, що законодавець диференціює необхідність урахування судом поважності/неповажності причин неявки позивача до суду залежно від того, якою є неявка: першою чи повторною. Така диференціація обумовлена як необхідністю забезпечити дотримання прав позивача на участь у судовому засіданні у разі першої неявки за належного його повідомлення про час та місце судового засідання та поважності причин неявки, так і необхідністю введення певних обмежень з метою дотримання процесуальних строків розгляду справи, прав та інтересів іншої сторони - відповідача, який притягнутий до участі у справі позивачем, а тому саме останній має продемонструвати свій інтерес у як найскорішому розгляді справи, а отже зобов`язаний у розумні інтервали цікавитися провадженням у справі. Саме тому, повторна неявка позивача в судове засідання, незалежно від поважності її причин, дає суду підстави залишити позовну заяву без розгляду, крім випадку, якщо від позивача надійшла заява про розгляд справи за його відсутності, і його неявка не перешкоджає вирішенню спору по суті.

Таким чином, зазначена норма дисциплінує позивача, як ініціатора судового розгляду, стимулює його належно користуватися своїми правами щоб не допустити затягування розгляду справи (правовий висновок Верховного Суду в постанові від 11 березня 2021 року у справі №558/9/18).

Оскільки суд позбавлений можливості відкласти розгляд справи на підставі ст. 223 ЦПК України в межах службових строків, передбачених ст. 210 ЦПК України, коли позивачі та/або їх представник, повторно в судове засідання тривалий час не прибувають, зазначену позовну заяву слід залишити без розгляду, коли підстав для задоволення клопотання представника позивача про відкладення розгляду судом не встановлено.

При цьому, залишення заяви без розгляду не порушує право позивачів на судовий захист, оскільки відповідно до положень частини другої статті 257 ЦПК України залишення заяви без розгляду не перешкоджає повторному зверненню до суду з тією ж позовною заявою.

На підставі викладеного та керуючись ст.ст. 210-211, 131, 223, п. 3 ч. 1 ст. 257, ст. 260 ЦПК України,

ухвалив:

в задоволенні клопотання представника позивачів про відкладення розгляду справи відмовити.

Позовну заяву ОСОБА_1 та ОСОБА_2 до ТОВ «Укрдебт Плюс», ПАТ «КБ «Надра» в особі директора розпорядника фонду гарантування вкладів фізичних осіб Рекрут Світлани Валеріївни, третя особа Приватний нотаріус Київського міського нотаріального округу Розсоха Сергій Сергійович, Приватний виконавець виконавчого округу Київської області Трофименко Михайло Михайлович, про визнання договору про відступлення прав вимоги недійсним в частині відступлення прав вимоги за кредитним, іпотечним та договором поруки - залишити без розгляду.

Повний текст ухвали складено 09 лютого 2023 року.

Ухвала може бути оскаржена в апеляційному порядку до Київського апеляційного суду протягом 15 днів з моменту її підписання шляхом подання в зазначений строк апеляційної скарги.

Суддя