ДАРНИЦЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД М.КИЄВА
провадження № 2/753/1910/23
Р І Ш Е Н Н Я

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

23 січня 2023 року суддя Дарницького районного суду міста Києва Заставенко М.О., розглянувши у порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про стягнення неустойки за прострочення сплати аліментів, -

В С Т А Н О В И В :

19.10.2022 до Дарницького районного суду м. Києва надійшла позовна заява від позивача ОСОБА_1 до ОСОБА_2 ), у якій позивач просить стягнути з відповідача на свою користь неустойку за прострочення сплати аліментів у розмірі 33 445,13 грн за період з жовтня 2021 по вересень 2022.

Позовні вимоги позивач обґрунтовує тим, що в зареєстрованому шлюбі у сторін народився син ОСОБА_3 , який після розірвання шлюбу проживає з позивачем. Рішення суду з відповідача стягнуто аліменти на користь позивача у розмірі 3 000 грн щомісяця, починаючи з 30.07.2020 та до досягнення дитиною повноліття. Однак, внаслідок невиконання відповідачем рішенням суду, за ним за період з 01.10.2021 по 30.09.2022 утворилась заборгованість по виплаті аліментів в сумі 33 445,13 грн, а тому позивач просить стягнути з відповідача на свою користь суму неустойки у розмірі 33 445,13 грн.

Ухвалою судді Дарницького районного суду м. Києва Заставенко М.О. від 10.10.2022 відкрито провадження по справі за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін.

У відповідності до ч. 8 ст. 279 ЦПК України при розгляді справи у порядку спрощеного провадження суд досліджує докази і письмові пояснення, викладені у заявах по суті справи. Положеннями ст. 174 ЦПК України закріплено, що при розгляді справи судом у порядку позовного провадження учасники справи викладають письмово свої вимоги, заперечення, аргументи, пояснення та міркування щодо предмета спору виключно у заявах по суті справи, визначених цим Кодексом. Подання заяв по суті справи є правом учасників справи.

У відповідності до ст.ст. 174, 178 ЦПК України відповідач не скористався своїм процесуальним правом та не направив суду відзив на позовну заяву, із викладенням заперечень проти позову, хоча належним чином повідомлявся про розгляд справи в суді за адресою реєстрації місця проживання, однак конверт повернувся до суду без вручення із відміткою поштового відділення «за закінченням терміну зберігання».

Дослідивши та всебічно проаналізувавши обставини справи в їх сукупності, оцінивши зібрані по справі докази виходячи зі свого внутрішнього переконання, яке ґрунтується на повному та всебічному дослідженні обставин справи, суд приходить до наступного висновку.

Судом встановлено, що рішенням Дарницького районного суду м. Києва від 25.11.2020 стягнуто з ОСОБА_2 на користь ОСОБА_1 аліменти на утримання сина ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 у твердій грошовій сумі у розмірі 3 000 грн щомісячно, починаючи з 30.07.2020 та до досягнення дитиною повноліття /а.с.9-11/.

У відповідності до розрахунку заборгованості по аліментам від 06.10.2022, виданої головним державним виконавцем Дарницького відділу державної виконавчої служби м. Київ, заборгованість ОСОБА_2 по сплаті аліментів за період з 30.07.2020 по 30.09.2022 складає 75 638,68 грн /а.с.4/.

Позивачем надано розрахунок пені за прострочення сплати аліментів, у відповідності з яким за період з 01.09.2021 по 30.09.2022 пеня (неустойка) за прострочення плати аліментів складає 70 367,99 грн., однак позивач просить стягнути пеню, яка дорівнює 100% заборгованості зі сплати аліментів за вказаний період, а саме 33 445,13 грн /а.с.5/.

Відповідно до вимог ч.1 ст. 3 Конвеції ООН про права дитини (Конвенції), в усіх діях щодо дітей, незалежно від того, здійснюються вони державними чи приватними установами, що займаються питаннями соціального забезпечення, судами, адміністративними чи законодавчими органами, першочергова увага приділяється якнайкращому забезпеченню інтересів дитини.

Статтею 18 Конвенції проголошено принцип загальної та однакової відповідальності обох батьків за виховання і розвиток дитини. Батьки або у відповідних випадках законні опікуни несуть основну відповідальність за виховання і розвиток дитини. Найкращі інтереси дитини є предметом їх основного піклування.

Відповідно до ст. 180 СК України, батьки зобов`язані утримувати дитину до досягнення нею повноліття.

Згідно з ч. 3 ст. 181 СК України за рішенням суду кошти на утримання дитини (аліменти) присуджуються у частці від доходу її матері, батька або у твердій грошовій сумі за вибором того з батьків або інших законних представників дитини, разом з яким проживає дитина. Спосіб стягнення аліментів, визначений рішенням суду, змінюється за рішенням суду за позовом одержувача аліментів.

Відповідно до ч. 1, 3 ст.195 СК України розмір заборгованості за аліментами обчислюється державним виконавцем, приватним виконавцем, а в разі виникнення спору - судом.

У відповідності до ч.1 ст.196 СК України, у разі виникнення заборгованості з вини особи, яка зобов`язана сплачувати аліменти за рішенням суду або за домовленістю між батьками, одержувач аліментів має право на стягнення неустойки (пені) у розмірі одного відсотка суми несплачених аліментів за кожен день прострочення від дня прострочення сплати аліментів до дня їх повного погашення або до дня ухвалення судом рішення про стягнення пені, але не більше 100 відсотків заборгованості.

Таким чином, фактично вказаною нормою права закріплено відповідальність платника аліментів за прострочення сплати аліментів.

Пунктом 22 постанови Пленуму Верховного Суду України 15 травня 2006 № 3 «Про застосування судами окремих норм Сімейного кодексу України при розгляді справ щодо батьківства, материнства та стягнення аліментів» роз`яснено, що передбачена статтею 196 СК України відповідальність платника аліментів за прострочення їх сплати у вигляді неустойки (пені) настає лише за наявності вини цієї особи. На платника аліментів не можна покласти таку відповідальність, якщо заборгованість утворилася з незалежних від нього причин, зокрема, у зв`язку з несвоєчасною виплатою заробітної плати, затримкою або неправильним перерахуванням аліментів банками. В інших випадках неустойка стягується за весь час прострочення сплати аліментів.

Пеня за заборгованість по сплаті аліментів нараховується на всю суму несплачених аліментів за кожний день прострочення її сплати, а її нарахування не обмежується тільки тим місяцем, в якому не проводилося стягнення. Саме така правова позиція 25.04.2018 року висловлена у постанові Верховного Суду України у справі № 572/1762/15-ц.

При вирішенні питання про стягнення з відповідача пені за прострочення сплати аліментів, суд бере до уваги фактичні обставини, що зумовили виникнення заборгованості, можливість та обізнаність боржника про необхідність сплати аліментів, у тому числі і на підставі відповідного судового рішення.

Відповідачем не надано суду доказів на підтвердження відсутності його вини у виникненні заборгованості по сплаті аліментів.

Згідно ст. 81 ЦПК України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом.

Відповідно до ст. 76 ЦПК України доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи.

Згідно ст. 77 ЦПК України належними є докази, які містять інформацію щодо предмета доказування. Предметом доказування є обставини, що підтверджують заявлені вимоги чи заперечення або мають інше значення для розгляду справи і підлягають встановленню при ухваленні судового рішення. Сторони мають право обґрунтовувати належність конкретного доказу для підтвердження їхніх вимог або заперечень. Суд не бере до розгляду докази, що не стосуються предмета доказування.

Доказів того, що відповідач вчасно та в повному обсязі сплачував аліменти на утримання сина матеріали справи не містять, у зв`язку з чим в останнього виникла заборгованість за аліментами, котра підтверджується довідкою про наявність заборгованості.

Звертаючись до суду, позивачем надано розрахунок пені за прострочення сплати аліментів, відповідно до якого загальна сума неустойки (пені) станом на 01.10.2022 складає 70 367,99 грн. Однак враховуючи те, що вказана суму перевищує загальний розмір заборгованості по аліментах, позивач у відповідності до ст. 196 СК України, просить суд стягнути неустойку (пеня) за прострочення сплати аліментів у розмірі 33 445,13 грн.

Оскільки дане рішення ухвалюється на користь позивача, яка на підставі п. 3 ч. 1 ст. 5 Закону України «Про судовий збір», звільнена від сплати судового збору за вимогу про стягнення неустойки (пені) за прострочення сплати аліментів, тому відповідно до ч. 1, ч. 2, ч. 6 ст. 141 ЦПК України, судовий збір підлягає стягненню з відповідача на користь держави.

Керуючись ст.ст. 12, 13, 81, 259, 263, 264, 265, 273, 354 ЦПК України, ст.ст. 180, 182, 192, 194, 195, 196 СК України, суд, -

ВИРІШИВ:

Позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про стягнення неустойки за прострочення сплати аліментів - задовольнити.

Стягнути з ОСОБА_2 на користь ОСОБА_1 неустойку (пеню) за несвоєчасну сплату аліментів на утримання дитини станом на 01.10.2022 у розмірі 33 445,13 грн.

Стягнути з ОСОБА_2 на користь держави судовий збір в розмірі 992,40 грн.

Позивач ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , адреса зареєстрованого місця проживання АДРЕСА_1 , адреса фактичного місця проживання відповідно до позову - АДРЕСА_2 , РНОКПП НОМЕР_1 .

Відповідач ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , адреса зареєстрованого місця проживання АДРЕСА_3 , РНОКПП НОМЕР_2 .

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Рішення суду може бути оскаржене до Київського апеляційного суду шляхом подачі апеляційної скарги протягом тридцяти днів з складення повного судового рішення.

Учасник справи, якому повне рішення суду не було вручене у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження рішення суду - якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.

Суддя М.О. Заставенко

Повний текст рішення складено 23.01.2023.