Провадження №2/359/36/2023
УХВАЛА

25 липня 2023 року Бориспільський міськрайонний суд Київської області у складі:

головуючого Борця Є.О.,

за участю секретаря судового засідання Шабанової В.М.,

розглядаючи в приміщенні суду у відкритому судовому засіданні в порядку загального позовного провадження цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до товариства з обмеженою відповідальністю «Редакція газети «Вісті. Інформація. Реклама», товариства з обмеженою відповідальністю «Альтіс-Девелопмент», товариства з обмеженою відповідальністю «Золота середина», ОСОБА_2 , ОСОБА_3 та ОСОБА_4 про захист честі та гідності, а також відшкодування моральної шкоди,

встановив:

1. Короткий виклад доводів поданої заяви.

1.1. ОСОБА_1 звернувся до суду з вказаною заявою (а.с.166-169 т.4), в якій позивач посилається на те, що провадження у цивільній справі було відкрито ще в грудні 2018 року. Протягом двох років поспіль відповідачі подавали відзиви на позов, письмові заперечення та різноманітні докази. Не зважаючи на те, що строки для вчинення вказаних процесуальних дій були закінчені, головуючий незаконно приєднав означені документи до матеріалів цивільної справи, обґрунтовуючи це уявним забезпеченням права відповідачів на справедливий суд, передбаченого ст.6 Конвенції про захист прав людини та осново-положних свобод. Заперечення позивача на таку процесуальну діяльність викликали у судді Борця Є.О. лише роздратування. Натомість, у судовому засіданні, призначеному на 14 серпня 2020 року, суд не розглянув клопотання ОСОБА_1 про призначення психологічної експертизи. У наступному судовому засіданні, призначеному на 28 вересня 2020 року, клопотання позивача також залишилось не розглянутим, тоді як клопотання відповідачів було задоволено: зокрема, до матеріалів цивільної справи був приєднаний висновок лінгвістичної експертизи. ОСОБА_1 навіть не був повідомлений про час та місце проведення вказаного судового засідання, оскільки в системі документообігу суду була внесена недостовірна інформація про призначення судового засідання. Експертиза, проведення якої ініціював позивач, була призначена лише 16 жовтня 2020 року. Однак вона залишилась не проведеною у зв`язку з незаконністю ухвал, постановлених суддею Борцем Є.О., а також з мотивів відсутності необхідних доказів. 4 травня 2023 року головуючий поновив провадження у цивільній справі та призначив судовий розгляд на 23 травня 2023 року. ОСОБА_1 подав два клопотання про призначення судових експертиз, а також заяву, в якій він просив розглянути вказані клопотання в його відсутності та заперечував проти закриття підготовчого провадження. Адже позивач мав намір подати суду ще 3 клопотання, зокрема про допит свідків та приєднання доказів до матеріалів цивільної справи тощо. 2 липня 2023 року суд розглянув клопотання про призначення експертиз та призначив цивільну справу до судового розгляду по суті, фактично позбавивши ОСОБА_1 можливості заявити додаткові клопотання. Наведені обставини свідчать про те, що суддя Борець Є.О. систематично чинить позивачу перешкоди у здійсненні його процесуальних прав, тоді як для відповідачів він створив максимально комфортні умови участі у розгляді цивільної справи. Така процесуальна діяльність головуючого викликає сумніви в його об`єктивності та неупередженості.

1.2. Мотивом для відводу судді Борця Є.О. є навіть те, що 9 квітня 2021 року ним було задоволено заяву ОСОБА_1 про забезпечення доказів шляхом невідкладного допиту свідка ОСОБА_5 , у якого було діагностовано термінальну стадію онкологічного захворювання. 19 квітня 2021 року головуючий провів допит вказаного свідка. Однак здійснення цієї процесуальної дії супроводжувалось грубими зауваженнями зі сторони судді Борця Є.О., який дозволяв собі посміюватись, коли позивач задавав питання свідку ОСОБА_5 . В подальшому ухвалу Бориспільського міськрайонного суду від 9 квітня 2021 року було скасовано. Знаючи про смерть ОСОБА_5 , головуючий цинічно відмовив у задоволенні заяви про забезпечення доказів та послався на те, що проведення вказаної процесуальної дії не допускається під час зупинення провадження у цивільній справі.

1.3. Тому ОСОБА_1 просить суд відвести суддю Борця Є.О. від подальшої участі у розгляді цивільної справи.

2. Обставини, встановлені судом, та зміст процесуальних правовідносин.

2.1. На підставі протоколу повторного автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 19 лютого 2019 року (а.с.87-88 т.1) цивільна справа за позовом, пред`явленим ОСОБА_1 , була розподілена судді Бориспільського міськрайонного суду Борцю Є.О.

2.2. Процесуальні правовідносини регулюються главою 3 «Склад суду. Відводи» розділу І «Загальні положення» ЦПК України.

3. Норми процесуального права, якими керується суд при розгляді заяви.

3.1. Відповідно до п.5 ч.1 ст.36 ЦПК України суддя не може розглядати справу і підлягає відводу (самовідводу), якщо є обставини, які викликають сумнів в його неупередженості або об`єктивності.

3.2. Згідно з ч.4 ст.36 ЦПК України, передбачає, що незгода сторони з процесуаль-ними рішеннями судді, рішення або окрема думка судді в інших справах, висловлена публічно думка судді щодо того чи іншого юридичного питання не може бути підставою для відводу.

3.3. Відповідно до ч.2 ст.40 ЦПК України питання про відвід судді вирішує суд, який розглядає справу.

3.4. Згідно з ч.3 ст.40 ЦПК України суд задовольняє відвід, якщо доходить висновку про його обґрунтованість. Якщо суд доходить висновку про необґрунтованість заявленого відводу і заява про такий відвід надійшла до суду за три робочі дні (або раніше) до наступного засідання, вирішення питання про відвід здійснюється суддею, який не входить до складу суду, що розглядає справу, і визначається у порядку, встановленому частиною першою статті 33 цього Кодексу. Такому судді не може бути заявлений відвід.

4. Мотиви, якими керується суд при розгляді заяви.

4.1. Ухвалою Бориспільського міськрайонного суду від 16 жовтня 2020 року (а.с.142-144 т.3) було призначено судово-психологічну експертизу, проведення якої було доручено ДНДЕКЦ МВС України. Провадження у цивільній справі було зупинено на час проведення вказаної експертизи. Ухвалами Бориспільського міськрайонного суду від 29 квітня та 27 травня 2022 року (а.с.243-244, 256-257 т.3) з метою забезпечення проведення судово-психологічної експертизи у КНП «Бориспільська багатопрофільна лікарня інтенсивного лікування» було витребувано інформацію про те, чи перебував ОСОБА_1 на обліку у лікаря-психіатра. Після усунення обставин, що перешкоджали проведенню вказаної експертизи, на підставі ухвал Бориспільського міськрайонного суду від 23 червня 2022 року та 23 січня 2023 року (а.с.6-8, 58-59 т.4) матеріали цивільної справи були неодноразово надіслані до ДНДЕКЦ МВС України. Крім того, ухвалою Бориспільського міськрайонного суду від 23 січня 2023 року (а.с.61-63 т.4) навіть було задоволено заяву ОСОБА_1 про відвід судового експерта Козлової А.Г. від проведення судово-психологічної експертизи. Як вбачається зі змісту листа директора ДНДЕКЦ МВС України №19/23/2-10331-2023 від 27 березня 2023 року (а.с.66 т.4), виконання вказаної експертизи виявилось неможливим попри вжиття судом заходів, спрямованих на забезпечення проведення експертного дослідження. Тому ухвалою Бориспільського міськрайонного суду від 3 травня 2023 року (а.с.76-77 т.4) було поновлено провадження у цивільній справі.

4.2. 6 травня 2023 року ОСОБА_1 сформував в системі «Електронний суд» клопотання (а.с.113-114 т.4), в якому він просить знову призначити судово-психологічну експертизу та доручити її проведення ДНДЕКЦ МВС України. Ухвалою Бориспільського міськрайонного суду від 12 червня 2023 року (а.с.115-116 т.4) у задоволенні клопотання позивача було відмовлено. Крім того, 6 травня 2023 року в системі «Електронний суд» ОСОБА_1 сформував ще одне клопотання про призначення судово-психологічної експертизи (а.с.117-125 т.4). Ухвалою Бориспільського міськрайонного суду від 3 липня 2023 року (а.с.141-142 т.4) у задоволенні означеного клопотання позивача було відмовлено також. Аналіз змісту заяви ОСОБА_1 про розгляд цивільної справи в його відсутності від 6 травня 2023 року (а.с.96) свідчить про те, що позивач заперечував проти закриття підготовчого провадження, адже він мав намір заявити ще декілька клопотань та заяв. Однак провадження у цивільній справі було відкрито ще в грудні 2018 року (а.с.28-29 т.1). Підготовче провадження тривало понад 4 роки. Чергове відкладення підготовчого судового засідання суперечить принципу розумності строків розгляду справи судом, передбаченому п.10 ч.3 ст.2 ЦПК України, та не кореспондується з п.1 ст.6 Конвенції про захист прав людини та основоположних свобод. Саме тому ухвалою Бориспільського міськрайонного суду від 3 липня 2023 року (а.с.146-147 т.4) підготовче провадження було закрито та призначено цивільну справу до судового розгляду по суті. Вжиття цього процесуального заходу не впливає на обсяг процесуальних прав позивача, оскільки ОСОБА_1 має право подати клопотання про приєднання доказів та допит свідків на стадії, передбаченій ст.222 ЦПК України.

4.3. Судово-психологічні експертизи, призначення яких ініціював позивач, не є обов`язковими та визначальними умовами для ухвалення законного та обґрунтованого рішення суду в розумінні ст.263 ЦПК України. Адже відмежування фактів від оціночних суджень, а також визначення розміру моральної шкоди відноситься до повноважень суду. ОСОБА_1 заявив відвід судді виключно у зв`язку з його незгодою з ухвалами суду про відмову у призначенні експертиз, а також з ухвалами про прийняття відзивів та письмових заперечень відповідачів, приєднанням доказів до матеріалів цивільної справи. Натомість, незгода ОСОБА_1 з рішеннями суду про вжиття вказаних процесуальних заходів не може бути підставою для відводу судді Борця Є.О. Такий висновок суду узгоджується з імперативними настановами, передбаченими ч.4 ст.36 ЦПК України, а також правовою позицією, викладеною в п.16 ухвали Великої Палати Верховного Суду від 15 вересня 2022 року у справі №201/10234/20 (провадження №14-79звц22), зі змісту якої вбачається, що неможливість для учасника справи заявити відвід з підстав незгоди з рішенням судді обґрунтовується необхідністю дотримання одного з найважливіших принципів судочинства nemo iudex in causa sua, який виключає для учасника процесу можливість обирати суддю на власний розсуд.

4.4. Крім того, головуючий ніколи не виявляв дратувань щодо дій позивача та, тим більше, не допускав відносно нього грубих зауважень. Навпаки, суддя ОСОБА_6 відчуває глибоку повагу до ОСОБА_1 не тільки як до учасника судового процесу, а також як до особистості в цілому. Оголошення головуючим зауважень під час допиту свідка ОСОБА_5 було спрямовано виключно на усунення питань, що містили відповіді та припущення. Вжиття цього процесуального заходу узгоджується з повноваженнями головуючого, визначеними ч.2 ст.214 та ч.10 ст.230 ЦПК України. Дійсно, ухвалою Бориспільського міськрайонного суду від 17 січня 2022 року було відмовлено у задоволенні заяви ОСОБА_1 про забезпечення доказів шляхом допиту свідка ОСОБА_5 . Це було обумовлено тим, що чинним процесуальним законодавством не передбачено можливості вчиняти дії щодо забезпечення доказів під час зупинення провадження у цивільній справі. Не зважаючи на те, що такий правовий висновок не узгоджувався з внутрішнім переконанням головуючого, однак він був викладений в постанові Київського апеляційного суду від 3 грудня 2021 року, якою було скасовано попередню ухвалу Бориспільського міськрайонного суду від 9 квітня 2021 року про задоволення заяви ОСОБА_1 про забезпечення доказів шляхом допиту свідка ОСОБА_5 . Жодних ознак цинізму в діях головуючого не виявлено.

4.5. Юридична природа відводу судді полягає у перевірці його процесуальної поведінки на предмет об`єктивності та неупередженості. Зокрема, як роз`яснив Європейський суд з прав людини в п.35-п.36 рішення від 3 грудня 2019 року у справі «Паунович проти Сербії», безсторонність означає відсутність упередженості або прихильності. Її наявність чи відсутність може бути оцінена за суб`єктивним критерієм, де повинні прийматися до уваги особисті переконання і поведінка певного судді, тобто чи мав суддя особисту упередженість в конкретній справі, та об`єктивним критерієм, який визначає, чи надав відповідний суддя достатні гарантії, що дозволяють виключити будь-який сумнів щодо його неупередженості. Разом з тим, щодо другого критерію, то необхідно встановити, чи існують, крім поведінки самого судді, факти, що потребують доведення, які можуть викликати сумнів у неупередженості судді. Мається на увазі, що при ухваленні рішення про те, чи є в конкретній справі законна підстава побоюватися, що конкретний суддя або склад суду проявили недостатню неупередженість, думка відповідної особи є важливою, але не вирішальною. Іншими словами, вирішальним є те, чи може вказане побоювання бути об`єктивно виправданим. У зв`язку з цим, слід мати на увазі, що навіть зовнішні прояви можуть мати певну значимість або «справедливість повинна не тільки вершитися, але має бути також очевидно, як вона вершиться». Для того, щоб задовольнити вимогу неупередженості, національний суд повинен дотримуватися як суб`єктивних, так і об`єктивних критеріїв. Їх наявність передбачає обов`язкове врахування питання внутрішньої організації та існування національних процедур для забезпечення неупередженості, а саме правил, що регулюють відвід суддів, є однаково важливим фактором. Такі правила виражають заінтересованість національного законодавця з приводу усунення всіх обґрунтованих сумнівів щодо неупередженості відповідного судді чи суду, та є спробою забезпечити неупередженість шляхом усунення причин таких проблем. Окрім забезпечення відсутності фактичної упередженості, вони спрямовані на усунення будь-якого прояву небезсторонності, і таким чином сприяють підвищенню довіри, яку суди мають вселяти громадськості у демократичному суспільстві. Таким чином, будь-який суддя, стосовно якого є законні підстави для побоювань у відсутності неупередженості, повинен взяти самовідвід. Суддею Борцем Є.О. не вчинено жодної дії та не ухвалено жодного судового рішення, які б викликали у стороннього спостерігача розумний сумнів в об`єктивності та неупередженості головуючого.

5. Висновки суду.

5.1. З огляду на це суд вважає, що підстави для відводу судді Борця Є.О. від подальшої участі у розгляді цивільної справи відсутні. Тому подану позивачем заяву належить визнати необґрунтованою.

5.2. ОСОБА_1 сформував заяву про відвід судді в системі «Електронний суд» ще 9 липня 2023 року, тобто значно раніше, ніж за три робочі дні до судового засідання, призначеного на 25 липня 2023 року. Ці обставини свідчать про те, що на підставі ч.3 ст.40 ЦПК України розгляд питання про відвід судді відноситься до повноважень іншого судді, визначеного в порядку ч.1 ст.33 ЦПК України. Тому цивільну справу слід передати до канцелярії Бориспільського міськрайонного суду для визначення судді, уповноваже-ного на розгляд заяви, поданої ОСОБА_1 .

Керуючись п.1 ч.1, ч.2 ст.258, ч.6 ст.259, ст.260 ЦПК України, суд

ухвалив:

Визнати необґрунтованою заяву ОСОБА_1 про відвід судді Бориспільського міськрайонного суду Київської області Борця Євгена Олександровича.

Цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до товариства з обмеженою відповідальністю «Редакція газети «Вісті. Інформація. Реклама», товариства з обмеженою відповідальністю «Альтіс-Девелопмент», товариства з обмеженою відповідальністю «Золота середина», ОСОБА_2 , ОСОБА_3 та ОСОБА_4 про захист честі та гідності, а також відшкодування моральної шкоди передати до канцелярії Бориспільського міськрайонного суду для визначення судді, уповноваженого на розгляд заяви про відвід судді, в порядку, передбаченому ч.5 ст.33 ЦПК України.

Повний текст ухвали суду складений 31 липня 2023 року.

Ухвала суду не підлягає апеляційному оскарженню та набирає законної сили негайно після її проголошення.

Суддя

Бориспільського міськрайонного суду Є.О. Борець