Провадження № 2-п/761/106/2023
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

08 грудня 2023 року Шевченківський районний суд м. Києва у складі:

головуючого судді - Фролової І.В.,

секретаря судового засідання - Коломійця А.Д.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в приміщенні суду цивільну справу за заявою ОСОБА_1 про перегляд заочного рішення від 21 лютого 2023 року у справі за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_1 про стягнення боргу за договором боргу, -

В С Т А Н О В И В:

ОСОБА_1 звернувся до суду із заявою про перегляд заочного рішення від 21 лютого 2023 року у справі за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_1 про стягнення боргу за договором боргу.

Подана заява вмотивована тим, що про наявність судового рішення відповідач дізнався після ознайомлення з матеріалами справи, що мало місце 08 травня 2023 року, та зазначає, що не мав можливість прийняти участь у судовому засіданні, оскільки не був своєчасно повідомлений про розгляд справи. Вказане викликано тим, що був знята з реєстрації за адресою: АДРЕСА_1 , а тому не отримував судових повісток. За вказаних обставин заявник вважає, що заочне рішення має бути скасовано.

Сторони у судове засідання не з`явилися.

Суд, дослідивши матеріали зазначеної цивільної справи, вважає, що заява задоволенню не підлягає з наступних підстав.

Відповідно до ч.1 ст.284 ЦПК України заочне рішення може бути переглянуте судом, що його ухвали, за письмовою заявою відповідача.

Відповідно до ч. 1 ст. 288 ЦПК України заочне рішення підлягає скасуванню, якщо судом буде встановлено, що відповідач не з`явився в судове засідання та (або) не повідомив про причини неявки, а також не подав відзив на позовну заяву з поважних причин, і докази, на які він посилається, мають істотне значення для правильного вирішення справи.

Тобто, для скасування заочного рішення необхідним є наявність сукупності двох обставин: неявка відповідача у судове засідання та (або) неповідомлення про причини неявки, а також не подача відзиву (заперечень за ЦПК України, що діяв до 15.12.17 р.) з поважних причин; наявність доказів, які мають істотне значення для правильного вирішення справи, тобто такі докази, які не досліджувались судом при ухваленні заочного рішення.

У своїй заяві про перегляд судового рішення відповідач вказує на те, що він не був належним чином повідомлений про судові засідання, оскільки з 26.11.2015 року за адресою АДРЕСА_1 був знятий з реєстрації та за нею не проживає.

З даного приводу суд зазначає наступне.

Відповідно до ч. 9 ст. 28 ЦПК України позови до відповідача, місце реєстрації проживання або перебування якого невідоме, пред`являються за місцезнаходженням майна відповідача чи за останнім відомим зареєстрованим його місцем проживання або перебування чи постійного його заняття (роботи).

Частиною 11 ст. 128 ЦПК України передбачено відповідач, третя особа, свідок, зареєстроване місце проживання (перебування), місцезнаходження чи місце роботи якого невідоме, а також заінтересована особа у справах про видачу обмежувального припису викликаються до суду через оголошення на офіційному веб-сайті судової влади

України, яке повинно бути розміщене не пізніше ніж за десять днів, а у разі розгляду справи про видачу обмежувального припису - не пізніше 24 годин до дати відповідного судового засідання. З опублікуванням оголошення про виклик особа вважається повідомленою про дату, час і місце розгляду справи.

Відповідно до ч. 6 ст. 128 ЦПК України судова повістка, а у випадках, встановлених цим Кодексом, - разом з копіями відповідних документів, надсилається до електронного кабінету відповідного учасника справи, а в разі його відсутності - разом із розпискою рекомендованим листом з повідомленням про вручення або кур?єром за адресою, зазначеною стороною чи іншим учасником справи.

Останньою відомою позивачу адресою місця проживання відповідача є АДРЕСА_1 та номер мобільного телефону - НОМЕР_1 .

Те, що відповідач проживав у цій квартирі і після зняття його з реєстрації 26.11.2015 року, підтверджується власноручно вказаною ним адресою проживання в розписці про отримання в позику грошових коштів 30.10.2019 р.

Також адресу свого проживання - АДРЕСА_1 , та контактний телефон він вказав під час його допиту у якості свідка 28.04.2021 р. у кримінальному провадженні внесеному до ЄРДР за № 0001402, під час якого його повідомили про кримінальну відповідальність, передбачену ст. 384 КК України про відповідальність за завідомо неправдиві показання.

Доказів проживання відповідача за іншою адресою разом з заявою також не подано.

Судові засідання у справі судом призначалися: на 10.11.22 р. о 12.00, 22.11.22 р. о 12.15, 20.12.22 р. о 14.30 та 21.02.23 p. o 13.45.

06.09.22 р. Шевченківським районним судом м. Києва було зроблено оголошення про виклик особи- ОСОБА_1 до суду на 10.11.22 р. о 12.00 через сайт Судової влади.

З опублікуванням оголошення про виклик у судове засідання відповідач вважався повідомленим про дату, час і місце розгляду справи належним чином.

Також щодо кожного засідання відповідачу надсилалися судові повістки щодо виклику в судові засідання поштовим зв`язком.

Крім того, додатково до вчинених дій, направлених на повідомлення відповідача про судові засідання, суд повідомляв відповідача шляхом надсилання йому смс-повідомлень, які були йому доставлені, що підтверджується довідками, складеними судом.

Тобто, судом було вжито всіх необхідних заходів для повідомлення відповідача про судові засідання і відповідач був належним чином повідомленим, однак, без поважних причин в судові засідання не з`являвся, як не скористався і правом подання відзиву на позовну заяву.

Відповідно до позиції Європейського суду з прав людини, викладеної у рішенні «Смірнов проти України», у силу вимог ч. 1 ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, обов`язок швидкого здійснення правосуддя покладається, у першу чергу, на відповідні державні судові органи.

Розумність тривалості судового провадження оцінюється у залежності від обставин справи та з огляду на складність справи, поведінку сторін, предмет спору. Нездатність суду ефективно протидіяти недобросовісно створюваним учасниками справи перепонам для руху справи є порушенням ч. 1 ст. 6 даної Конвенції.

Також у своїх рішеннях Європейський суд неодноразово наголошував, що сторона, яка задіяна у ході судового розгляду, зобов`язана з розумним інтервалом сама цікавитись провадженням у її справі, добросовісно користуватися належними їй процесуальними правами та неухильно виконувати процесуальні обов`язки.

За таких обставин, враховуючи, що відповідач був належним чином повідомлений про час та місце слухання справи, у судове засідання не з`явився, доказів поважності неявки не надав, а також не надавав суду заперечень на позов, суд приходить до висновку, що підстав для скасування заочного рішення немає, оскільки відсутня сукупність обставин, передбачених до ч. 1 ст. 288 ЦПК України.

Враховуючи викладене та керуючись ст.ст. 287, 288 ЦПК України, суддя,-

У Х В А Л И В:

Заяву ОСОБА_1 про перегляд заочного рішення від 21 лютого 2023 року у справі за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_1 про стягнення боргу за договором боргу- залишити без задоволення.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Заочне рішення може бути оскаржене в загальному порядку в 30-ти денний строк з дня проголошення ухвали про відмову з задоволенні заяви про перегляд заочного рішення.

У разі залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення заочне рішення може бути оскаржене в загальному порядку, встановленому ЦПК України. У цьому разі строк на апеляційне оскарження рішення починає відраховуватися з дати постановлення ухвали про залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення.

Реквізити учасників справи:

ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , адреса місця проживання - АДРЕСА_2 , РНОКПП НОМЕР_2 ,

ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , адреса місця проживання - АДРЕСА_1 , РНОКПП НОМЕР_3 .

Повний текст ухвали виготовлений 28 грудня 2023 року.

Суддя: