Справа № 442/370/23
Провадження № 2/442/324/2023
УХВАЛА

п р о з а л и ш е н н я п о з о в н о ї з а я в и б е з р у х у

"23" січня 2023 р. суддя Дрогобицького міськрайонного суду Львівської області Грицай М.М., перевіривши позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу,

в с т а н о в и л а:

Позивач звернулася до суду із вищезазначеним позовом до відповідача.

Порядок звернення до суду урегульований Цивільним процесуальним кодексом України.

Подання заяви має відбуватись з дотриманням вимог, передбачених ст. 175, 177 ЦПК України.

Згідно п. 4 постанови Пленуму Верховного Суду України № 11 від 21.12.2007 «Про застосування судами законодавства при розгляді справ про право на шлюб, розірвання шлюбу, визнання його недійсним та поділ спільного майна подружжя», суди повинні вимагати від осіб, що подали заяву, повного викладення обставин, якими обґрунтовуються дані вимоги, й посилання на засоби їх доказування. Наприклад, у заяві про розірвання шлюбу має бути зазначено дату й місце реєстрації шлюбу, мотиви його розірвання, чи є від шлюбу неповнолітні діти, при кому з батьків вони перебувають, пропозиції щодо участі подружжя в утриманні та вихованні дітей після розірвання шлюбу, чи заявляються інші вимоги, які може бути вирішено одночасно з позовом про розірвання шлюбу. До заяви додаються: свідоцтво про реєстрацію шлюбу, копії свідоцтв про народження дітей, довідки щодо розміру заробітку та інших доходів, а також усі необхідні документи відповідно до заявлених вимог. Однак, заява подана з порушенням вищезазначених вимог, а саме позивачем не додано до заяви про розірвання шлюбу оригінал свідоцтва про шлюб.

Частиною 1 статті 177 ЦПК України передбачено обов`язок позивача додати до позовної заяви її копії та копії всіх документів, що додаються до неї, відповідно до кількості відповідачів і третіх осіб. Позивач копії таких документів не надала для відповідача.

Крім того, додані до позовної заяви для суду додатки не відповідають вимогам статті 95 ЦПК України, якою передбачено, що копії документів повинні бути засвідчені належним чином.

Всупереч частині 4 статті 177 ЦПК України до позовної заяви не додано документи, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, що підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Як вбачається з матеріалів справи, зокрема, відтиску штампу на поштовому конверті позовна заява надіслана на адресу суду в грудні 2022 року. Позивач додала до матеріалів справи квитанцію про сплату судового збору в сумі 949,00 грн.

Правові засади справляння судового збору врегульовані Законом України «Про судовий збір».

Відповідно до підпункту 1 пункту 1 частини 2 Закону України «Про судовий збір», ставка судового збору за подання до суду позовної заяви немайнового характеру становить 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб. Згідно зі статтею 7 Закону України «Про Державний бюджет України на 2022 рік» прожитковий мінімум для працездатних осіб з 1 січня 2022 року становить 2481 грн. Таким чином, сума судового збору за вимогу немайнового характеру складає 992,40 грн.

Отож, позивачу слід доплатити судовий збір в сумі 43,40 грн.

Звертаючись до суду з позовом, позивач посилається на положення ст.27 ЦПК України. Так, згідно з ч.1 ст.27 ЦПК України позови до фізичної особи пред`являються в суд за зареєстрованим у встановленому законом порядку місцем її проживання або перебування, якщо інше не передбачено законом. Стаття 28 ЦПК України визначає підсудність справ за вибором позивача. Зокрема, згідно ч.2 ст.28 ЦПК України позови про розірвання шлюбу можуть пред`являтися за зареєстрованим місцем проживання чи перебування позивача також у разі, якщо на його утриманні є малолітні або неповнолітні діти або якщо він не може за станом здоров`я чи з інших поважних причин виїхати до місця проживання відповідача. За домовленістю подружжя справа може розглядатися за зареєстрованим місцем проживання чи перебування будь-кого з них. Проте, позивачем не надано суду докази на підтвердження того, що на її утримання перебуває дитина, а саме: довідка з місця проживання про склад сім`ї, на підтвердження того, що дитина проживає разом з нею; не наведені інші підстави для визначення підсудності за Дрогобицьким міськрайонним судом Львівської області. У зв`язку з вищевикладеним, позивачу необхідно навести обґрунтування та надати докази щодо наявності підстав для визначення підсудності для звернення з позовом про розірвання шлюбу за Дрогобицьким міськрайонним судом Львівської області.

Згідно із ч. 1 ст. 185 ЦПК України, суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175 і 177 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

Прецедентна практика Європейського суду з прав людини виходить з того, що реалізуючи п. 1 ст. 6 Конвенції про захист прав людини та основоположних свобод, кожна держава-учасниця цієї Конвенції вправі встановлювати правила судової процедури, в тому числі й процесуальні заборони і обмеження, зміст яких не допустити судовий процес у безладний рух. У зв`язку з наведеним, залишення позову без руху з підстав, передбачених законом (невідповідність позовної заяви вимогам щодо її змісту, несплата судового збору тощо) не є порушенням права на справедливий судовий захист.

Із урахуванням викладеного, позовну заяву ОСОБА_1 необхідно залишити без руху, надавши їй строк для усунення вищевказаних недоліків.

Керуючись ст.ст. 175-177, 185 ЦПК України, суддя,

у х в а л и л а :

Позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу - залишити без руху.

Повідомити позивача про необхідність виправити зазначені недоліки заяви в строк, який не може перевищувати п`яти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

Роз`яснити позивачу, що у випадку не усунення недоліків позовної заяви у строк, встановлений судом, заява вважається неподаною і повертається позивачу.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя Грицай М.М.