Доманівський районний суд Миколаївської області
Справа № 489/150/22
З А О Ч Н Е Р І Ш Е Н Н Я
23.01.2023смт. Доманівка
Доманівський районний суд Миколаївської області в складі:
головуючої судді: Кривенко О.В.,
за участю секретаря: Маташнюк О.В.,
прокурора Льовіна К.В.,
розглянувши у відкритому судовому засіданні без участі сторін в порядку спрощеного позовного провадження у залі суду без фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу цивільну справу за позовом керівника Херсонської окружної прокуратури Херсонської області в інтересах держави в особі Управління Державного агентства меліорації та рибного господарства у Херсонській області до ОСОБА_1 , третя особа: Херсонська міська рада, про відшкодування шкоди, заподіяної навколишньому природному середовищу внаслідок незаконного вилову водних живих біоресурсів,-
Керівник Херсонської окружної прокуратури Херсонської області в інтересах держави в особі Управління Державного агентства меліорації та рибного господарства у Херсонській області (Херсонський рибоохоронний патруль) звернувся до суду з позовом до ОСОБА_1 про стягнення на користь держави відшкодування шкоди, завданої рибним запасам у сумі 6 765 грн., посилаючись на завдання відповідачем такої шкоди незаконним виловом риби та притягнення за це до адміністративної відповідальності та стягнення судових витрат.
Позов мотивовано тим, що що 11.03.2021 р. головним державним інспектором відділу охорони водних біоресурсів «Рибоохоронний патруль» складено протокол про адміністративне правопорушення №027962/0629 відносно ОСОБА_1 за ч. 4 ст. 85 КУпАП.
Постановою Херсонського міського суду Херсонської області від 06.05.2021 ОСОБА_1 визнано винним у скоєнні зазначеного правопорушення і призначено стягнення у вигляді штрафу у розмірі 340 гривень.
Зокрема судом встановлено, що гр. ОСОБА_1 11.03.2021 р. о 21-20 годині в м. Херсоні, р. Кошова, район дач 1 причал Територія НПП «Нижньодніпровський» ловив рибу із застосуванням забороненого знаряддя лову для любительського і спортивного рибальства, а саме: гаком трійником за допомогою спінінга на смик способом багріння, здійснював вилов риби спінінгом з берега.
Так, в порушення п. п. 3.13 та 3.15. Правил любительського та спортивного рибальства від 18.07.1998 та ст. 63 Закону України «Про тваринний світ» останній впіймав рибу свіжу, а саме: молодь ляща 15 од., молодь тарані 14 од.
Під час судового розгляду гр. ОСОБА_1 свою вину у вчиненому правопорушенні визнав повністю, не заперечував проти обставин, викладених в протоколі про адміністративне правопорушення.
Зазначена постанова гр. ОСОБА_1 не оскаржувалась та 18.05.2021 р. набрала законної сили.
Згідно проведеного розрахунку матеріальної шкоди до протоколу №027962/0629 своїми неправомірними діями гр. ОСОБА_1 заподіяв шкоду у розмірі 6765 грн., яка розрахована з урахуванням вимог постанови Кабінету Міністрів України № 1209 від 21.11.2011 «Про затвердження такс для обчислення розміру відшкодування шкоди, заподіяної внаслідок незаконного добування (збирання) або знищення цінних видів водних біоресурсів».
За даними Управління Державного агентства меліорації та рибного господарства у Херсонській області завдана матеріальна шкода добровільно гр. ОСОБА_1 не відшкодована, а отже підлягає стягненню у цивільному порядку.
Оскільки відповідач добровільно збитки не відшкодував, тому керівник Херсонської окружної прокуратури Херсонської області звернувся до суду та просить суд стягнути з відповідача на користь держави 6 765 грн. збитків та судові витрати в сумі 2 270 грн. покласти на відповідача.
Прокурор Льовін К.В. у судове засідання не з`явився, подав до суду заяву про розгляд справи за його відсутності, позовні вимоги підтримав, просить суд їх задовольнити повністю.
У судове засідання, призначене на 23.01.2023р., як і в попередні призначені судові засідання, відповідач ОСОБА_1 не з`явився, про дату, час та місце слухання справи судом повідомлявся належним чином, у відповідності до вимог ч.ч. 5, 6, п.2 ч.7, ч. 11 ст. 128 ЦПК України, про причини неявки суд не повідомив , відзиву не подав.
У відповідності з вимогами ст.ст. 223, 280 ЦПК України, справу розглянуто у відсутність відповідача, в порядку заочного розгляду, оскільки у справі достатньо даних про права та взаємини сторін, відповідач належним чином повідомлений про дату, час та місце судового розгляду, у відповідності до ст. 128 ЦПК України, за останнім відомим місцем реєстрації місця проживання (ч.9 ст. 28 ЦПК), про поважність причин неявки в судове засідання суд не повідомив, позивач не заперечував проти такого вирішення справи.
Згідно ч. 4 ст. 223 ЦПК України у разі повторної неявки в судове засідання відповідача, повідомленого належним чином, суд вирішує справу на підставі наявних у ній даних чи доказів (постановляє заочне рішення).
Враховуючи наявність усіх умов, передбачених ст.280 ЦПК України, суд вважає за можливе провести заочний розгляд справи.
Зважаючи на достатність письмових матеріалів, суд розглянув справу за відсутності сторін на підставі письмових матеріалів.
Дослідивши письмові матеріали, суд приходить до висновку про наявність підстав для повного задоволення позову..
Судом встановлено, що 11.03.2021 р. відносно ОСОБА_1 був складений протокол про адміністративне правопорушення № 027692/0629 за частиною 4 статті 85 КУпАП, під час якого вилучено: гак трійник -2 одиниці, свіжа риба молодь ляща 15 од., молодь тарані 14 од.
Під час складання протоколу про адміністративне правопорушення було складено опис вилучених об`єктів лову із зазначенням найменування, кількості, ваги та ціни, загальних збитків 6 765 грн.
Вказаний опис вручено ОСОБА_1 , про що свідчить розписка від 11.03.2021 р. з підписом правопорушника.
Постановою Херсонського міського суду Херсонської області від 06.05.2021 р. у справі № 766/5424/21 за результатами розгляду вказаного протоколу ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 визнано винним у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 85 КУпАП та накладено стягнення у вигляді штрафу 340 грн. з конфіскацією промислових знарядь вчинення правопорушення, а сааме : гака трійника 2 одиниці на користь держави без конфіскації незаконно здобутих водних живих ресурсів.
Розмір шкоди, завданої ОСОБА_1 від незаконного вилову цінних видів риб у сумі 6 765,00 грн. підтверджується даними опису до протоколу № 027692/0629, довідкою - розрахунком заподіяної шкоди рибним запасам України, внаслідок порушення природоохоронного законодавства, який здійснено на підставі Постанови Кабінету Міністрів України від 24.07.2013 № 541 « Про затвердження такс для обчислення розміру відшкодування шкоди, заподіяної порушенням законодавства про природно-заповідний фонд».
Постанова про притягнення до адміністративної відповідальності ОСОБА_1 не оскаржувалась.

02.11.2021 р. керівник Херсонської окружної прокуратури звернувся до Управління Державного агентства рибного господарства у Херсонській області області щодо питання відшкодування завданої шкоди, на що отримано відповідь, що дана шкода надходить до місцевого бюджету органу місцевого самоврядування за місцем заподіяння шкоди. Просили здійснення представництва в суді їх інтересів органу прокуратури.

Право на звернення прокурора або його заступника до суду передбачено ст. 23 Закону України «Про прокуратуру», та ст.53, 56 Цивільного процесуального кодексу України.

Відповідно до ч.4, 5 ст. 68 Закону України «Про охорону навколишнього природного середовища» підприємства, установи, організації та громадяни зобов`язані відшкодовувати шкоду, заподіяну ними внаслідок порушення законодавства про охорону навколишнього природного середовища, в порядку та розмірах, встановлених законодавством України.

За ч.1 ст. 3, 10, 63 Закону України «Про тваринний світ» об`єктами тваринного світу є в т.ч. хребетні (риби та інші) в усьому їх видовому і популяційному різноманітті та на всіх стадіях розвитку, які перебувають у стані природної волі, утримуються у напіввільних умовах чи в неволі.

Громадяни відповідно до закону зобов`язані: використовувати об`єкти тваринного світу відповідно до закону та відшкодовувати шкоду, заподіяної ними тваринному світу внаслідок порушення вимог законодавства про охорону, використання і відтворення тваринного світу.

Порушення законодавства в галузі охорони, використання і відтворення тваринного світу тягне за собою адміністративну, цивільно-правову чи кримінальну відповідальність відповідно до закону. Відповідальність за порушення законодавства в галузі охорони, використання і відтворення тваринного світу несуть особи, винні в: незаконному вилученні об`єктів тваринного світу з природного середовища; невиконанні встановлених законодавством вимог щодо охорони видів тварин, занесених до Червоної книги України або до переліків видів тварин, що підлягають особливій охороні.

Також, як слідує з норм ст.12, 25, 26, 35 Закону України «Про рибне господарство, промислове рибальство та охорону водних біоресурсів» до водних біоресурсів належать: водні біоресурси, які перебувають в умовах природної волі внутрішніх морських вод, територіального моря, континентального шельфу, виключної (морської) економічної зони, транскордонних вод та внутрішніх рибогосподарських водних об`єктів (їх частин), розташованих на території більш як однієї області та у водах за межами юрисдикції України; водні біоресурси, які перебувають у водних об`єктах у межах територій природно-заповідного фонду загальнодержавного значення, а також види, занесені до Червоної книги України.

Охорона водних біоресурсів та основні шляхи її забезпечення визначаються відповідно до цього Закону, законів України «Про тваринний світ», «;Про охорону навколишнього природного середовища» та інших нормативно-правових актів.

Використання водних біоресурсів, які перебувають у стані природної волі, здійснюється в порядку загального і спеціального використання.

Громадяни мають право використовувати безоплатно водні біоресурси в наукових, культурно-освітніх та виховних цілях для задоволення естетичних, оздоровчих, рекреаційних та інших потреб без вилучення їх з природного середовища, а також здійснювати любительське і спортивне рибальство у водних об`єктах загального користування в межах встановлених законодавством обсягів безоплатного вилову водних біоресурсів.

Однак, суб`єкти рибного господарства зобов`язані дотримуватись визначених законодавством обов`язків.

Суб`єкти рибного господарства, серед іншого, зобов`язані додержуватися правил рибальства.

Відповідно до вимог 3.13 Правил любительського і спортивного рибальства, громадяни, які займаються любительським рибальством, зобов`язані підтримувати належний санітарний стан водойм, не залишати на берегах водойм і на кризі сміття та інші відходи, не допускати засмічення та забруднення водойм іншим чином..

А згідно вимог 3.15 цих Правил, забороняється лов водних живих ресурсів із застосуванням вибухових і отруйних речовин, електроструму, колючих знарядь лову, вогнепальної та пневматичної зброї (за винятком гарпунних рушниць для підводного полювання), промислових та інших знарядь лову, виготовлених із сіткоснастевих чи інших матеріалів усіх видів і найменувань, а також способом багріння, спорудження гаток, запруд та спускання води з рибогосподарських водойм.

Відповідно до ч. 1 ст. 1166 Цивільного кодексу України майнова шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам фізичної або юридичної особи, а також шкода, завдана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала. Особа, яка завдала шкоди, звільняється від її відшкодування, якщо вона доведе, що шкоди завдано не з її вини.

Особа, якій завдано збитків у результаті порушення її цивільного права, має право на їх відшкодування. Збитками є - втрати, яких особа зазнала у зв`язку зі знищенням або пошкодженням речі, а також витрати, які особа зробила або мусить зробити для відновлення свого порушеного права (реальні збитки).

Майнова шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам фізичної або юридичної особи, а також шкода, завдана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала. Якщо інше не встановлено законом, з урахуванням обставин справи суд за вибором потерпілого може зобов`язати особу, яка завдала шкоди майну, відшкодувати її в натурі (передати річ того ж роду і такої ж якості, полагодити пошкоджену річ тощо) або відшкодувати завдані збитки у повному обсязі.

Розмір збитків, що підлягають відшкодуванню потерпілому, визначається відповідно до реальної вартості втраченого майна на момент розгляду справи або виконання робіт, необхідних для відновлення пошкодженої речі.

Статтею 69 Закону України «Про охорону навколишнього природного середовища» встановлено, що шкода, заподіяна внаслідок порушення законодавства про охорону навколишнього природного середовища, підлягає компенсації в повному обсязі.

Статтею 20 Закону України «Про тваринний світ» встановлено, що шкода, завдана рибному господарству внаслідок знищення або погіршення стану водних біоресурсів та середовища їх перебування внаслідок господарської та іншої діяльності, підлягає відшкодуванню за рахунок осіб, які безпосередньо здійснювали або замовляли здійснення такої діяльності.

Сторона позивача довела, що внаслідок вчинення адміністративного правопорушення, відповідачем завдано матеріальну шкоду в розмірі 6 765 грн., розмір якої відповідає правилам її нарахування. Відтак до стягнення з відповідача в користь держави підлягає сума завданих збитків, яка доведена перед судом.

За ст.15, 16 ЦК України кожна особа має право на захист свого цивільного права у разі його порушення, невизнання або оспорювання. Кожна особа має право на захист свого інтересу, який не суперечить загальним засадам цивільного законодавства.

Згідно з ст. 5 ЦПК України здійснюючи правосуддя, суд захищає права, свободи та інтереси фізичних осіб, права та інтереси юридичних осіб, державні та суспільні інтереси у спосіб, визначений законом або договором.

Відповідно до ч. 1 ст. 4 ЦПК України кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів.

Відповідно до ч. 1 ст. 141 ЦПК України судовий збір, який сплачений Херсонською окружною прокуратурою у сумі 2 270.00 грн. покладається на відповідача.

Керуючись ст. ст. 6, 7, 10, 12, 13, 81, 141, 259, 263-265 ЦПК України, суд

ВИРІШИВ:

Позовну заяву задовольнити.

Стягнути з гр. ОСОБА_1 ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця АДРЕСА_1 , ідентифікаційний код НОМЕР_1 , який проживає за адресою АДРЕСА_2 на користь держави шкоду, заподіяну внаслідок незаконного вилову водних живих біоресурсів в розмірі 6765 грн. (шість тисяч сімсот шісдесят п`ять гривень) за реквізитами: одєржуавч: ГУК у Херсон обл./Херсон р-н/21080600, , номер рахунку UA0021451, Банк одержувача: Казначейство України, код бюджетної класифікації доходів 21080600.

Стягнути з гр. ОСОБА_1 ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця АДРЕСА_1 , ідентифікаційний код НОМЕР_1 , який проживає за адресою АДРЕСА_2 на користь Херсонської обласної прокуратури (р/р НОМЕР_2 , , МФО 820172. банк отримувач: Державна казначейська служба України, м. Херсон, вул. Михайлівська 33) судовий збір у сумі 2270 грн.

Заочне рішення набирає законної сили через 30 днів з дня його ухвалення, якщо протягом цього строку не буде подана заява про його перегляд відповідачем або апеляційна скарга позивачем.

Заочне рішення може бути переглянуте судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача, поданою протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Учасник справи, якому повне заочне рішення суду не було вручене у день його проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на подання заяви про його перегляд - якщо така заява подана протягом двадцяти днів з дня вручення йому повного заочного рішення суду.

Строк на подання заяви про перегляд заочного рішення може бути також поновлений в разі пропуску з інших поважних причин.

Суддя Доманівського районного суду Миколаївської області О. В. Кривенко