ХМЕЛЬНИЦЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

03 серпня 2023 року

м. Хмельницький

Справа № 686/13984/22

Провадження № 22-ц/4820/1385/23

Хмельницький апеляційний суд у складі

колегії суддів судової палати з розгляду цивільних справ:

Янчук Т.О. (суддя-доповідач),

Грох Л.М., Ярмолюка О.І.,

секретаря: Чебан О.М.,

учасники справи: апелянт ОСОБА_1 та її представник ОСОБА_2 ,

представник позивача Заболотний А.М. ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні цивільну справу за апеляційною скаргою ОСОБА_1 на рішення Хмельницького міськрайонного суду Хмельницької області від 14 квітня 2023 року (суддя Продан Б.Г.) за позовом ОСОБА_4 до ОСОБА_1 , треті особи: ОСОБА_5 , орган опіки та піклування Хмельницької міської ради про усунення перешкод у спілкуванні з внуком та визначення участі баби у вихованні внука та спілкуванні з ним,

в с т а н о в и в :

У липні 2022 року ОСОБА_4 звернулася в суд із позовом до ОСОБА_1 , треті особи: ОСОБА_5 , орган опіки та піклування Хмельницької міської ради про усунення перешкод у спілкуванні з внуком та визначення участі баби у вихованні внука та спілкуванні з ним.

В обґрунтування позовних вимог зазначала, що її син, ОСОБА_5 та відповідач перебували у шлюбі, який розірвано за рішенням суду. Внук ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , залишився проживати разом із матір`ю, ОСОБА_1 . Між сторонами склались неприязні відносини, через що відповідачка не дає можливості бачитись бабі із внуком. Позивач вважає, що така поведінка ОСОБА_1 є неправомірною, порушує її права та права дитини на спілкування з бабою, а також суперечить чинному сімейному законодавству, вона бажає спілкуватись із онуком, брати участь у його вихованні. Вирішити це питання в позасудовому порядку з відповідачкою не вдалося.

Посилаючись на зазначене, уточнивши позовні вимоги, позивач просила суд зобов`язати ОСОБА_1 не чинити перешкоди у спілкуванні з онуком, ОСОБА_6 , та встановити їй час для побачень та спілкування з онуком, а саме: щотижня у понеділок, середу, п`ятницю з 18:00 до 19:30 поза місцем проживання дитини, у парках відпочинку, на дитячих майданчиках, у розважальних закладах; щосуботи з 11:00 до 13:00 за місцем проживання ОСОБА_4 ; день народження дитини з 17:00 до 19:00 у дитячих кафе, розважальних закладах; день народження бабусі з 17:00 до 19:00 за місцем проживання ОСОБА_4 ; на свята: 02, 06 січня, другий день Великодніх свят, 19 грудня з 12:00 до 14:00 або інший час за домовленістю з матір`ю дитини.

Рішенням Хмельницького міськрайонного суду Хмельницької області від 14 квітня 2023 року позов задоволено частково. Визначено такі способи участі ОСОБА_4 у вихованні онука, ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , а саме встановити дні та часи спілкування з ним: - щотижня у понеділок, середу, п`ятницю з 18 год. до 19 год. 30 хв. за місцем проживання дитини, у парках відпочинку, на дитячих майданчиках, у розважальних закладах; - щонеділі з 11 год. до 13 год. за місцем проживання батька; - у день народження онука з 17 год. до 19 год. у дитячих кафе, розважальних закладах; - у день народження батька з 17 год. до 19 год. за місцем проживання батька; - 02 та 06 січня кожного року, другий день Великодніх свят, 19 грудня кожного року з 12 год. до 14 год. за домовленістю з матір`ю. Всі зустрічі мають відбуватися у присутності матері до досягнення онуком ОСОБА_7 трирічного віку. Решту позовних вимог залишено без задоволення.

Частково задовольняючи позов, суд першої інстанції зазначив, що встановлюючи порядок побачень баби з онуком, суд застосовує до спірних правовідносин положення статей 159, 257 СК України, статтю 16 Закону України «Про охорону дитинства» та враховує малий вік дитини, її інтереси, а також прив`язаність дитини до матері, тому порядок участі спілкування баби із дитиною визначено із дотриманням розумного балансу участі у вихованні дитини між батьками.

В апеляційній скарзі ОСОБА_1 , посилаючись на порушення судом норм процесуального права та неправильне застосування норм матеріального права, просить рішення суду першої інстанції змінити та визначити бабі ОСОБА_4 для спілкування та участі у вихованні онука один раз на тиждень з 11.00 до 12.30 за місцем проживання матері дитини у її присутності із врахуванням бажання дитини, її стану здоров`я та психофізичного стану за попередньою домовленістю із матір`ю дитини та за її згодою до досягнення дитиною 5-річного віку.

В обґрунтування вимог апеляційної скарги зазначено, що апелянту не зрозуміло, з яких підстав суд першої інстанції в частині способу та порядку участі баби у спілкуванні з онуком, дійшов висновку про визначення його таким, який є ідентичним з порядком способів участі батька у спілкуванні з сином. Погоджуючись з висновком органу опіки та піклування суд фактично визнав його достатньо обґрунтованим та таким, що відповідає інтересам самої дитини, при цьому погодився із тим, що визначені часи побачень онука із бабою, співпадають із днями, які визначені батьку як спосіб участі у вихованні малолітнього сина відповідно до рішення органу опіки Хмельницької міської ради рішенням № 418 від 23.06.2022 року. На думку апелянта, вказаний висновок отримано з порушенням порядку, встановленого законом. Висновок не містить відомостей про повідомлення та присутність під час його прийняття матері дитини, проведення бесіди з матір`ю дитини, також, жодних документів, які було запропоновано принести бабі на засідання комісії, надано не було, зокрема висновок психолога щодо прихильності внука до баби, відсутній акт обстеження з місця проживання баби та інше. Вказаний висновок ґрунтується лише на поясненнях баби та її пропозиціях щодо місця, часу та днів побачень із онуком. При цьому комісія у висновку посилається на висновок психолога № 28/01-06 від 06.06.2022 року щодо зустрічей ОСОБА_7 із батьком та не враховує висновок психолога від 29.09.22 року, щодо зустрічей ОСОБА_7 із бабою, що свідчить про формальність наданого органом опіки висновку.

Апелянт вважає, що визначений судом першої інстанції порядок та спосіб участі баби у спілкуванні з онуком, негативно вплине на психофізичний стан маленької дитини, адже сама вона в силу віку не може висловити своєї думки та повністю залежить від дорослих. Поєднання дитини із бабою, дорослою людиною, яку дитина не знає, емоційно жодним чином до якої не прив`язана, потребує підготовчих заходів. Суд, встановлюючи дні побачень баби із онуком в дні побачень онука із батьком, фактично закладає та поглиблює вже існуючий конфлікт між ОСОБА_1 та ОСОБА_4 , між ОСОБА_1 та батьком дитини, в присутності малолітньої дитини, не беручи до уваги їх неприязні стосунки між собою. Ухвалюючи рішення та проголошуючи у ньому про захист передусім прав та інтересів дитини, фактично порушив їх, не врахувавши вік дитини, її режим дня, прив`язаність та емоційний зв`язок із матір`ю.

Відзиву на апеляційну скаргу від інших учасників по справі до апеляційного суду не надходило.

В судовому засіданні ОСОБА_1 та її представник адвокат Локтіонова С.А. підтримали доводи апеляційної скарги, просили її задовольнити.

Представник позивачки адвокат Заболотний А.М. в судовому засіданні заперечував проти доводів апеляційної скарги, просив її відхилити.

Треті особи: ОСОБА_5 , орган опіки та піклування Хмельницької міської ради в судове засідання не з`явилися, про час та місце розгляду справи повідомлені належним чином, що підтверджується рекомендованими повідомленнями про вручення судових повісток.

Заслухавши доповідача, пояснення учасників судового засідання, перевіривши доводи апеляційної скарги та матеріали справи, колегія суддів дійшла наступного висновку.

Відповідно до ч.1 ст. 376 ЦПК України підставами для скасування рішення повністю або частково та ухвалення нового рішення у відповідній частині або зміни судового рішення є: неповне з`ясування обставин, що мають значення для справи; недоведеність обставин, що мають значення для справи, які суд першої інстанції визнав встановленими; невідповідність висновків, викладених у рішенні суду першої інстанції, обставинам справи; порушення норм процесуального права або неправильне застосування норм матеріального права.

Зміна судового рішення може полягати в доповненні або зміні його мотивувальної та (або) резолютивної частин (ч.4 ст.376 ЦПК України).

Згідно з ч.1 ст.367 ЦПК України суд апеляційної інстанції переглядає справу за наявними в ній і додатково поданими доказами та перевіряє законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги.

Апеляційна скарга не містить доводів щодо неправильності рішення суду першої інстанції в частині відмови у задоволенні позову про усунення перешкод у вихованні та спілкуванні з дитиною, а тому згідно з ч. 1 ст. 367 ЦПК України в апеляційному порядку в цій частині рішення суду не переглядається.

Судом встановлено, що ОСОБА_5 та ОСОБА_1 перебували у зареєстрованому шлюбі, який рішенням Хмельницького міськрайонного суду Хмельницької області від 17.03.2022 року розірвано.

У шлюбі у подружжя народився син ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_2 .

Малолітній ОСОБА_8 проживає разом з матір`ю ОСОБА_1 АДРЕСА_1 .

ОСОБА_4 є бабою малолітнього ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 .

Відповідно до висновку виконавчого комітету Хмельницької міської ради від 23.06.2022 року №418, орган опіки та піклування вважає за потрібне визначити батьку ОСОБА_5 порядок участі у вихованні малолітнього ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 ,: щотижня у понеділок, середу, п`ятницю з 18.00 до 19.30 за місцем проживання дитини, у парках відпочинку, на дитячих майданчиках, у розважальних закладах; щонеділі з 11.00 до 13.00 за місцем проживання батька (мати привозить та забирає дитину); день народження хлопчика з 17.00 до 19.00 у дитячих кафе, розважальних закладах; день народження батька з 17.00 до 19.00 за місцем його проживання; на свята: 02,06 січня, другий день Великодніх свят, 19 грудня з 12.00 до 14.00 або інший час за домовленістю з матір`ю. Зустрічі мають відбуватися з урахуванням стану здоров`я малолітнього. До досягнення ОСОБА_7 трирічного віку - в присутності матері.

Згідно висновку виконавчого комітету Хмельницької міської ради від 24.02.2023 року №534/01/31, органом опіки та піклування визначено доцільним такі способи участі ОСОБА_4 у вихованні онука, ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 : щотижня у понеділок, середу, п`ятницю з 18.00 до 19.30 за місцем проживання дитини, у парках відпочинку, на дитячих майданчиках, у розважальних закладах; - щонеділі з 11.00 до 13.00 за місцем проживання батька ( ОСОБА_9 привозить дитину до місця проживання батька); день народження хлопчика з 17.00 до 19 год. у дитячих кафе, розважальних закладах; день народження батька з 17.00 до 19.00 за місцем його проживання; на свята 02, 06 січня, другий день Великодніх свят, 19 грудня з 12.00 до 14.00 або за домовленістю з матір`ю. Всі зустрічі мають відбуватися у присутності матері до досягнення ОСОБА_7 трирічного віку.

За висновком психолога Хмельницького обласного центру соціально-психологічної допомоги від 26.09.2022 року №55/01-06, враховуючи необхідність дотримання режиму дня дитини та виділення дитині часу для ігор і розваг, а також зважаючи на складність взаємовідносин між колишніми свекрухою та невісткою, запропоновано спланувати зустрічі ОСОБА_4 з онуком за місцем проживання хлопчика, оскільки це спростить організацію зустрічей баби з онуком; один раз на тиждень з 11 год до 12.30 год., оскільки дитина повинна мати достатньо часу для ігор та розваг та у будні дні, оскільки зустрічі малолітнього ОСОБА_7 з батьком сплановані у неділю та інший вихідний, субота, має бути відведений для планування ігор та розваг з матір`ю. Планування зустрічей у вихідні та святкові дні, а також на день народження дитини планувати за попередньою домовленістю та згодою з матір`ю.

Відповідно до п.п. 1, 2 ст.3 Конвенції про права дитини від 20 листопада 1989 року, що ратифікована Україною 27 лютого 1991 року та набула чинності для України 27 вересня 1991 року (далі - Конвенція про права дитини), яка в силу положень ст. 9 Конституції України є частиною національного законодавства, в усіх діях щодо дітей, незалежно від того, здійснюються вони державними чи приватними установами, що займаються питаннями соціального забезпечення, судами, адміністративними чи законодавчими органами, першочергова увага приділяється якнайкращому забезпеченню інтересів дитини.

Дитині забезпечується такий захист і піклування, які необхідні для її благополуччя, беручи до уваги права й обов`язки її батьків, опікунів чи інших осіб, які відповідають за неї за законом.

Статтею 7 СК України визначено загальні засади регулювання сімейних відносин.

За змістом цієї норми дитина має бути забезпечена можливістю здійснення її прав, установлених Конституцією України, Конвенцією про права дитини, іншими міжнародними договорами України, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України. Регулювання сімейних відносин має здійснюватися з максимально можливим урахуванням інтересів дитини, непрацездатних членів сім`ї (частини 7, 8).

Відповідно до ч.ч.5,6 ст.19 орган опіки та піклування подає суду письмовий висновок щодо розв`язання спору на підставі відомостей, одержаних у результаті обстеження умов проживання дитини, батьків, інших осіб, які бажають проживати з дитиною, брати участь у її вихованні, а також на підставі інших документів, які стосуються справи.

Суд може не погодитися з висновком органу опіки та піклування, якщо він є недостатньо обґрунтованим, суперечить інтересам дитини.

Висновок органу опіки і піклування має базуватися на достовірній інформації про усі фактичні обставини, які можуть мати істотне значення та ретельному їх з`ясуванні. Такий висновок є рекомендаційним, тому суд може постановити інше рішення, ніж пропонує орган опіки та піклування.

Згідно зі ст.257 СК України баба, дід, прабаба, прадід мають право спілкуватися зі своїми внуками, правнуками, брати участь у їх вихованні. Батьки чи інші особи, з якими проживає дитина, не мають права перешкоджати у здійсненні бабою, дідом, прабабою, прадідом своїх прав щодо виховання внуків, правнуків. Якщо такі перешкоди чиняться, баба, дід, прабаба, прадід мають право на звернення до суду з позовом про їх усунення.

Із положень ст.263 СК України слідує, що спір щодо участі баби, діда, прабаби, прадіда, брата, сестри, мачухи, вітчима у вихованні дитини вирішується судом відповідно до статті 159 цього Кодексу.

В силу ч.ч. 1,2 ст.159 СК України якщо той із батьків, з ким проживає дитина, чинить перешкоди тому з батьків, хто проживає окремо, у спілкуванні з дитиною та у її вихованні, зокрема якщо він ухиляється від виконання рішення органу опіки та піклування, другий із батьків має право звернутися до суду з позовом про усунення цих перешкод.

Суд визначає способи участі одного з батьків у вихованні дитини (періодичні чи систематичні побачення, можливість спільного відпочинку, відвідування дитиною місця його проживання тощо), місце та час їхнього спілкування. В окремих випадках, якщо це викликано інтересами дитини, суд може обумовити побачення з дитиною присутністю іншої особи. Під час вирішення спору щодо участі одного з батьків у вихованні дитини береться до уваги ставлення батьків до виконання своїх обов`язків, особиста прихильність дитини до кожного з них, вік дитини, стан її здоров`я та інші обставини, що мають істотне значення, в тому числі стан психічного здоров`я одного з батьків, зловживання ним алкогольними напоями або наркотичними засобами.

Наведеними нормами закріплено основоположний принцип забезпечення найкращих інтересів дитини, якого необхідно дотримуватися, зокрема, при вирішенні питань щодо виховання дитини у випадку, коли її батьки чи інші родичі проживають окремо.

Базові положення принципу забезпечення найкращих інтересів дитини покладені в основу багатьох рішень Європейського суду з прав людини (далі -ЄСПЛ), у тому числі шляхом застосування ст. 8 Конвенції про захист прав людини.

Ця стаття охоплює, зокрема, втручання держави в такі аспекти життя, як опіка над дитиною, право батьків на спілкування з дитиною, визначення місця її проживання.

Так, рішенням у справі «М.С. v. Ukraine» від 11 липня 2017 року (заява №2091/13) ЄСПЛ, установивши порушення статті 8 Конвенції, консолідував ті підходи і принципи, що вже публікувались у попередніх його рішеннях, які зводяться до визначення насамперед найкращих інтересів дитини, а не батьків, що потребує детального вивчення ситуації, урахування різноманітних чинників, які можуть вплинути на інтереси дитини, дотримання справедливої процедури у вирішенні спірного питання для всіх сторін.

При цьому ЄСПЛ зазначав, що наразі існує широкий консенсус, у тому числі в міжнародному праві, на підтримку ідеї про те, що в усіх рішеннях, що стосуються дітей, забезпечення їх найкращих інтересів повинно мати першочергове значення (Neulingerand Shuruk v. Switzerland, заява № 41615/07, п. 135, ECHR 2010).

ЄСПЛ зауважує, що між інтересами дитини та інтересами батьків повинна існувати справедлива рівновага та, дотримуючись такої рівноваги, особлива увага має бути до найважливіших інтересів дитини, які за своєю природою та важливістю мають переважати над інтересами батьків (Hunt v. Ukraine, заява №31111/04, п. 54, ECHR, 07 грудня 2006 року). При визначенні основних інтересів дитини у кожному конкретному випадку необхідно враховувати дві умови: по-перше, в якнайкращих інтересах дитини буде збереження її зв`язків із сім`єю, крім випадків, коли сім`я виявляється особливо непридатною або явно неблагополучною; по-друге, у якнайкращих інтересах дитини буде забезпечення її розвитку у безпечному, спокійному та стійкому середовищі, що не є неблагополучним (Mamchur v. Ukraine, заява №10383/09, п. 100, ECHR, 16 липня 2015 року).

Дитина, яка проживає окремо від баби, має право на спілкування з нею та підтримання з бабою регулярних особистих стосунків. У свою чергу, баба, яка проживає окремо від дитини, має право брати участь у її вихованні і має право спілкуватися з нею, якщо судом визнано, що таке спілкування не перешкоджає нормальному вихованню та розвитку дитини. Право баби на спілкування з дитиною може бути обмежене тільки інтересами дитини та/або правами її батьків.

Суд першої інстанції правомірно виходив з того, що ОСОБА_4 має право на спілкування з внуком і на участь у його вихованні.

Проте, визначаючи способи участі ОСОБА_4 у вихованні онука, суд не врахував усі обставини спірних правовідносин, а саме вік малолітнього ОСОБА_6 та особливості його розвитку, конфліктні взаємовідносини між бабою, батьком та матір`ю хлопчика.

У зв`язку з цим обраний судом порядок і спосіб участі позивачки у вихованні та спілкуванні з малолітнім онуком не в повній мірі відповідає найкращим інтересам дитини.

Орган опіки та піклування надав суду висновок про способи участі баби у вихованні онука, з яким суд апеляційної інстанції частково не може погодитися.

З урахуванням усіх обставин, малолітнього віку дитини, її перебування у тісному контакті з матір`ю, потреб дитини у чіткому дотриманні режиму дня, затвердженого порядку зустрічей з батьком, конфліктних відносин між колишніми членами родини, найкращих інтересів дитини, а також те, що малолітня дитина не знає та не спілкувалася з позивачкою, суд апеляційної інстанції вважає за необхідне визначити способи участі ОСОБА_4 у вихованні онука, ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , встановивши такий час спілкування з дитиною до досягнення нею п`ятирічного віку:

- кожну середу з 18.00 год. до 19.30 год. в присутності матері за місцем проживання дитини.

Після досягнення дитиною п`ятирічного віку:

- щонеділі з 11.00 год. до 13.00 год. без присутності матері, але за попереднім узгодженням із матір`ю дитини, з можливим відвідуванням спортивних, розвиваючих, навчальних, виховних, розважаючих, культурних закладів за місцем проживання дитини.

Суд апеляційної інстанції не приймає заявлений ОСОБА_4 порядок її участі у вихованні та спілкування з онуком, оскільки цей порядок не в повній мірі відповідає найкращим інтересам дитини.

Апеляційний суд наголошує, що дитина є найбільш вразливою стороною у будь-яких сімейних конфліктах, оскільки на її долю припадає найбільше страждань та втрат. Судовий розгляд сімейних спорів, у яких зачіпаються інтереси дитини, є особливо складним, оскільки в його процесі вирішуються не лише спірні питання між батьками та іншими особами, а фактично визначається доля дитини, а тому результат судового розгляду повинен бути спрямований на захист найкращих інтересів дитини.

Не врахувавши всіх обставин справи та указаних норм матеріального права, суд першої інстанції неправильно визначив порядок участі ОСОБА_4 у вихованні та спілкуванні з малолітнім внуком ОСОБА_6 , у зв`язку з чим ухвалене рішення слід змінити.

Щодо судових витрат у суді апеляційної інстанції.

Оскільки апеляційна скарга щодо однієї з двох позовних вимог немайнового характеру задоволена частково, то з ОСОБА_4 на користь ОСОБА_1 слід присудити 744 грн. 30 коп. судового збору за подання апеляційної скарги ((2977,20:2):2)).

Керуючись ст.ст. 374, 376, 382, 384, 389, 390 ЦПК України, апеляційний суд,-

п о с т а н о в и в:

Апеляційну скаргу ОСОБА_1 задовольнити частково.

Рішення Хмельницького міськрайонного суду Хмельницької області від 14 квітня 2023 року в частині способів участі баби у вихованні онука змінити.

Визначити способи участі ОСОБА_4 у вихованні онука, ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , встановивши такий час спілкування з дитиною до досягнення нею п`ятирічного віку:

- кожну середу з 18.00 год. до 19.30 год. в присутності матері за місцем проживання дитини.

Після досягнення дитиною п`ятирічного віку:

- щонеділі з 11.00 год. до 13.00 год. без присутності матері, але за попереднім узгодженням із матір`ю дитини, з можливим відвідуванням спортивних, розвиваючих, навчальних, виховних, розважаючих, культурних закладів за місцем проживання дитини.

Стягнути з ОСОБА_4 на користь ОСОБА_1 судовий збір за подання апеляційної скарги 744 грн. 30 коп.

Постанова набирає законної сили з дня її прийняття, проте може бути оскаржена в касаційному порядку протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення.

Повне судове рішення складено 07 серпня 2023 року.

Судді: Т.О. Янчук

Л.М. Грох

О.І. Ярмолюк