Ухвала

03 квітня 2023 року

місто Київ

справа № 753/23566/17

провадження № 61-12470ск22

Верховний Суд у складі колегії суддів Першої судової палати Касаційного цивільного суду: Яремка В. В. (суддя-доповідач), Олійник А. С., Ступак О. В.,

розглянув касаційну скаргу Приватного акціонерного товариства «Дтек Київські електромережі» на постанову Київського апеляційного суду від 29 червня 2022 року у справі за позовом Приватного акціонерного товариства «ДТЕК Київські електромережі» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості,

ВСТАНОВИВ:

Короткий зміст позовних вимог та рішень судів з вирішення справи по суті

У грудні 2017 року Публічне акціонерне товариство «Київенерго», правонаступником якого є Приватне акціонерне товариство «ДТЕК Київські електромережі» (далі - ПрАТ «ДТЕК Київські електромережі»), звернулося до суду із позовом до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості за спожиту та не обліковану електричну енергію у розмірі 797 841,53 грн.

Рішенням Дарницького районного суду міста Києва від 05 червня 2020 року позов задоволено. Стягнуто з ОСОБА_1 на користь ПрАТ «ДТЕК Київські електромережі» заборгованість за спожиту та не обліковану електричну енергію у розмірі 797 841,53 грн. Здійснено розподіл судових витрат.

Постановою Київського апеляційного суду від 29 червня 2022 року апеляційну скаргу ОСОБА_1 задоволено, рішення Дарницького районного суду міста Києва від 05 червня 2020 року скасовано, у задоволенні позову відмовлено.

Обставини подання заявником касаційної скарги на постанову Київського апеляційного суду від 29 червня 2022 року

30 вересня 2022 року ПрАТ «ДТЕК Київські електромережі» звернулося до Верховного Суду з касаційною скаргою на постанову Київського апеляційного суду від 29 червня 2022 року.

Ухвалою Верховного Суду від 04 жовтня 2022 року визнано підстави для поновлення процесуального строку на касаційне оскарження постанови Київського апеляційного суду від 29 червня 2022 року неповажними. Касаційну скаргу ПрАТ «ДТЕК Київські електромережі» на зазначене судове рішення залишено без руху.

Ухвалою Верховного Суду від 26 жовтня 2022 року касаційну скаргу ПрАТ «ДТЕК Київські електромережі» на постанову Київського апеляційного суду від 29 червня 2022 року визнано неподаною та повернуто заявнику.

Суд касаційної інстанції посилання заявника на те, що він пропустив строк оскарження, оскільки йому судом не надіслано копії оскаржуваного судового рішення, лише 02 вересня 2022 року представник отримав його повний текст в суді першої інстанції, оцінив критично, оскільки з Єдиного державного реєстру судових рішень (далі - ЄРДР) вбачається, що повний текст постанови Київського апеляційного суду від 29 червня 2022 року складено 20 липня 2022 року та оприлюднено в ЄДРСР 29 липня 2022 року.

Верховний Суд наголосив, що ухвалою від 04 жовтня 2022 року запропоновано надати докази, що апеляційний суд порушив вимоги

статті 272 ЦПК України щодо порядку видачі або направлення судового рішення. Повторно звертаючись до суду із заявою про поновлення строку на касаційне оскарження, заявник таких доказів не надав, без підтвердження доказами зазначив, що повний текст оскаржуваного судового рішення не надходив ні на електронну пошту ні на зареєстровану адресу.

08 грудня 2022 року ПрАТ «ДТЕК Київські електромережі» із застосуванням засобів поштового зв`язку повторно звернулося до Верховного Суду з касаційною скаргою разом із клопотанням про поновлення строку на касаційне оскарження зазначеного судового рішення.

Оскільки повний текст постанови Київського апеляційного суду від 29 червня 2022 року складено 20 липня 2022 року, то останнім днем тридцятиденного строку для подання касаційної скарги є 19 серпня 2022 року.

Заявник звернувся із касаційною скаргою до Верховного Суду вперше 30 вересня 2022 року та повторно 08 грудня 2022 року.

Згідно зі статтею 390 ЦПК України касаційна скарга на судове рішення подається протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення, або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення, або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Учасник справи, якому повне судове рішення не було вручено у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на касаційне оскарження, якщо касаційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому такого судового рішення.

Строк на касаційне оскарження може бути також поновлений в разі пропуску з інших поважних причин, крім випадків, зазначених у частині третій статті 394 цього Кодексу.

У заяві про поновлення строку на касаційне оскарження заявник посилається на те, що після проголошення оскаржуваної постанови йому не було вручено навіть короткого тексту постанови. Через технічні причини, які не залежали від нього, ознайомитись із повним текстом оскаржуваної постанови на офіційних ресурсах судової влади було неможливо.

З огляду на зазначені обставини, 02 вересня 2022 року представник заявника звернувся із заявою про отримання копії судового рішення до суду першої інстанції.

Вперше з касаційною скаргою заявник звернувся 30 вересня 2022 року, оскільки лише після належного ознайомлення з повним текстом постанови апеляційного суду мав можливість повно та всебічно скористатися своїм законним правом на касаційне оскарження.

Зазначає, що на зареєстровану адресу, а також на електронну пошту позивача повний текст постанови Київського апеляційного суду від 29 червня 2022 року не надходив.

Короткий зміст ухвали про залишення касаційної скарги без руху

Ухвалою Верховного Суду від 02 січня 2023 року зазначену касаційну скаргу залишено без руху. Заявнику роз`яснено, що у разі невиконання у встановлений строк вимог цієї ухвали щодо зазначення інших підстав для поновлення строку касаційне оскарження судового рішення або якщо наведені підстави для поновлення строку на касаційне оскарження будуть визнані судом неповажними, - у відкритті касаційного провадження буде відмовлено.

Залишаючи повторно подану касаційну скаргу без руху, Верховний Суд запропонував заявнику навести обґрунтовану неможливість звернення із касаційною скаргою до 30 серпня 2022 року (тридцятиденний строк з моменту надіслання Київським апеляційним судом повного тексу постанови від 29 червня 2022 року на електронну адресу ПАТ «ДТЕК Київські електромережі») та подати відповідні докази; об`єктивної неможливості виконання вимог ухвал Верховного Суду від 04 жовтня 2022 року про залишення попередньої касаційної скарги без руху, зокрема об`єктивної неможливості подання доказів невиконання апеляційним судом положень статті 272 ЦПК України.

Для усунення зазначених вище недоліків надано десятиденний строк з дня вручення копії цієї ухвали, а також попереджено про наслідки невиконання ухвали.

Як відомо з матеріалів касаційного провадження копію ухвали Верховного Суду від 02 січня 2023 року надіслано ПАТ «ДТЕК Київські електромережі» в його електронний кабінет. На підтвердження зазначеного з Єдиної автоматизованої системи діловодства Верховного Суду роздруковано повідомлення про доставлення електронного листа 06 січня 2023 року.

Проте станом на 03 квітня 2023 року від заявника не надходили матеріали на усунення недоліків касаційної скарги з урахуванням підстав залишення її без руху відповідно до ухвали Верховного Суду від 02 січня 2023 року.

Мотиви, з яких виходить Верховний Суд, вирішуючи питання поновлення строку на касаційне оскарження

У відкритті касаційного провадження необхідно відмовити з таких підстав.

Відповідно до пункту 4 частини другої статті 394 ЦПК України суд відмовляє у відкритті касаційного провадження, якщо наведені підстави для поновлення строку на касаційне оскарження визнанні судом неповажними.

Встановлено, що 29 червня 2022 року під час апеляційного перегляду цієї справи брав участь представник ПАТ «ДТЕК Київські електромережі» Власенко Ольга Василівна.

Того ж дня Дніпровський апеляційний суд проголосив вступну і резолютивну частини постанови за наслідками перегляду рішення Дарницького районного суду міста Києва від 05 червня 2020 року за апеляційною скаргою відповідача ОСОБА_1

20 липня 2022 року виготовлено повний текст постанови Київського апеляційного суду від 29 червня 2022 року.

Зазначена постанова оприлюднена в Єдиному державному реєстрі судових рішень (далі - ЄДРСР) 29 липня 2022 року.

У зв`язку з відсутністю асигнувань на оплату поштових марок, з лютого 2022 року Київський апеляційний суд призупинив відправлення поштової кореспонденції.

Супровідним листом Київського апеляційного суду від 28 липня 2022 року постанову Київського апеляційного суду від 29 червня 2022 року надіслано ПАТ «ДТЕК Київські електромережі» на електронну адресу «»

Зазначена електронна адреса є офіційною адресою ПАТ «ДТЕК Київські електромережі», тому Київський апеляційний суд, направляючи копію оскаржуваного судового на зазначену електронну адресу заявника, діяв відповідно до статті 272 ЦПК України.

В ухвалі Верховного Суду від 02 січня 2023 року про залишення касаційної скарги без руху, з урахуванням факту направлення ПАТ «ДТЕК Київські електромережі» на електронну адресу копію оскаржуваного суду рішення, заявнику було запропоновано навести обґрунтовану неможливість звернення із касаційною скаргою до 30 серпня 2022 року (тридцяти денний строк з моменту надіслання Київським апеляційним судом повного тексу постанови від 29 червня 2022 року на електронну адресу ПАТ «ДТЕК Київські електромережі») та подати відповідні докази; об`єктивної неможливості виконання вимог ухвал Верховного Суду від 04 жовтня 2022 року про залишення попередньої касаційної скарги без руху, зокрема об`єктивної неможливості подання доказів невиконання апеляційним судом положень статті 272 ЦПК України.

Проте такі докази заявник не надав, ухвала суду касаційної інстанції від 02 січня 2023 року в частині вимог про зазначення інших підстав для поновлення строку на касаційне оскарження судового рішенняне виконана.

З дня отримання 06 січня 2023 року копії ухвали Верховного Суду від 02 січня 2023 року заявник до суду касаційної інстанції із заявами, клопотанням не звертався.

Отже, встановлено, що представник заявника був присутнім під час проголошення Київським апеляційним судом вступної і резолютивної частини судового рішення від 29 червня 2022 року, повний текст якого складено 20 липня 2022 року, оприлюднено в ЄДРСР 29 липня 2022 року, направлено на офіційну електронну адресу ПАТ «ДТЕК Київські електромережі» 28 липня 2022 року, проте касаційна скарга вперше подана 30 вересня 2022 року, тобто з пропуском строку на касаційне оскарження.

Поважність причини пропуску строку заявником письмовими доказами не підтверджено, а раніше наведені причини пропуску такого строку, як то введення воєнного стану в Україні, прийняття ряду нормативно-правових актів, спрямованих на запобігання виникнення і поширення коронавірусної інфекції COVID-19 серед населення України та впровадження у компаніях групи ДТЕК особливого режиму роботи, Верховний Суд визнав неповажними, оскільки вони у сукупності не підтверджені іншими об`єктивними причинами та письмовими доказами.

Поняття поважних причин пропуску процесуальних строків є оціночним, а його вирішення покладається на розсуд суду. Такими є обставини непереборної сили та обставини, які об`єктивно унеможливлюють вчинення процесуальної дії у встановлений строк. Вказані обставини підлягають підтвердженню шляхом подання відповідних доказів.

З метою виконання процесуального обов`язку дотримання строку на касаційне оскарження судових рішень, особа, яка має намір подати касаційну скаргу, повинна вчиняти усі можливі та залежні від неї дії, в тому числі, спрямовані на підготовку касаційної скарги, яка за своїм змістом і формою буде відповідати вимогам процесуального закону.

За змістом статті 6 Конвенції з прав людини і основоположних свобод

(далі - Конвенція) кожен при вирішенні питання щодо прав та обов`язків має право на справедливий і відкритий розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, визначеним законом.

Відповідно до частини першої статті 10 ЦПК України суд при розгляді справи керується принципом верховенства права, складовою якого є юридична визначеність.

Принцип юридичної визначеності є одним із суттєвих елементів принципу верховенства права. В його основі лежить відоме з римського права положення res judicata (лат. «вирішена справа»), відповідно до якого остаточне рішення правомочного суду, яке вступило в силу, є обов`язковим для сторін і не може переглядатися. Іншими словами, цей принцип гарантує остаточність рішень.

У рішенні від 19 лютого 2009 року у справі «Христов проти України», заява № 24465/04, Європейський суд з прав людини (далі - ЄСПЛ) наголосив, що право на справедливий судовий розгляд, гарантоване пунктом 1 статті 6 Конвенції, необхідно тлумачити в контексті преамбули Конвенції, яка, зокрема, проголошує верховенство права як складову частину спільної спадщини Договірних держав. Одним з основоположних аспектів верховенства права є принцип юридичної визначеності, згідно з яким у разі остаточного вирішення спору судами їхнє рішення, що набрало законної сили, не може ставитися під сумнів (рішення ЄСПЛвід 28 листопада 1999 року у справі «Брумареску проти Румунії» (Brumarescu v. Romania), п. 61). Принцип юридичної визначеності вимагає поваги до принципу res judicata, тобто поваги до остаточного рішення суду, згідно з яким жодна сторона не має права вимагати перегляду остаточного та обов`язкового до виконання рішення суду лише з однією метою - домогтися повторного розгляду та винесення нового рішення у справі; повноваження судів вищого рівня з перегляду мають здійснюватися для виправлення судових помилок і недоліків, а не задля нового розгляду справи (Рішення ЄСПЛ від 03 грудня 2003 року у справі «Рябих проти Росії» (Ryabykh v. Russia), пункт 52).

Вирішення питання щодо поновлення строку на оскарження перебуває в межах дискреційних повноважень національних судів, однак такі повноваження не є необмеженими. Від судів вимагається вказувати підстави. Однією із таких підстав може бути, наприклад, неповідомлення сторін органами влади про прийняті рішення у їхній справі.

Проте навіть тоді можливість поновлення не буде необмеженою, оскільки сторони в розумні інтервалу часу мають вживати заходів, щоб дізнатись про стан відомого їм судового провадження (рішення ЄСПЛ від 26 квітня 2007 року у справі «Олександр Шевченко проти України» та від 14 жовтня 2003 року «Трух проти України»).

Статтею 44 ЦПК України закріплено обов`язок особи, яка бере участь у справі, добросовісно здійснювати свої процесуальні права і виконувати процесуальні обов`язки.

Сторона, яка бере участь у судовому процесі, зобов`язана з розумним інтервалом часу сама цікавитися провадженням у її справі, добросовісно користуватися належними їй процесуальними правами та неухильно виконувати процесуальні обов`язки.

Праву особи на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку кореспондує обов`язок добросовісно користуватися наданими законом процесуальними правами, утримуватись від дій, що зумовлюють затягування судового процесу, заявник зобов`язаний демонструвати готовність брати участь на всіх етапах розгляду, що стосуються його безпосередньо та вживати надані процесуальним законом заходи для скорочення періоду судового провадження (рішення у справі «Юніон Еліментарія Сандерс проти Іспанії» (Alimentaria Sanders S.A. v. Spain), № 11681/85, § 35, ЄСПЛ, від 07 липня 1989 року).

Норми, які регулюють строки подання скарг, безсумнівно, спрямовані на забезпечення належного здійснення правосуддя і юридичної визначеності. Зацікавлені особи мають розраховувати на те, що ці норми будуть застосовані (рішення у справі «Перетяка та Шереметьєв проти України» (Peretyaka and Sheremetyev v. Ukraine), № 17160/06 та N 35548/06, § 34, ЄСПЛ, від 21 грудня 2010 року).

Отже, безпідставне поновлення строку на оскарження судового рішення, що набрало законної сили, є порушенням вимог статті 6 Конвенції.

Висновки

Відповідно до частини третьої статті 393, пункту 4 частини другої статті 394 ЦПК України суд відмовляє у відкритті касаційного провадження у справі, якщо скаржником в строк, визначений судом, не подано заяву про поновлення строку на касаційне оскарження або наведені підстави для поновлення строку на касаційне оскарження, визнані судом неповажними.

Отже, оскільки ухвалою Верховного Суду від 02 січня 2023 року зазначені заявником підстави для поновлення строку визнані неповажними, а нові підстави для поновлення строку на касаційне оскарження заявник не зазначив та доказами не підтвердив, у відкритті касаційного провадження необхідно відмовити.

Керуючись пунктом 4 частини другої статті 394 ЦПК України, Верховний Суд у складі колегії суддів Першої судової палати Касаційного цивільного суду

УХВАЛИВ:

У відкритті касаційного провадження за касаційною скаргою Приватного акціонерного товариства «ДТЕК Київські електромережі» на постанову Київського апеляційного суду від 29 червня 2022 року у справі за позовом Приватного акціонерного товариства «ДТЕК Київські електромережі» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості відмовити.

Копію ухвали та додані до скарги матеріали надіслати заявнику.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Судді: В. В. Яремко

А. С. Олійник

О. В. Ступак