Провадження № 2/638/337/23
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

19 квітня 2023 року м.Харків

Дзержинський районний суд м. Харкова у складі:

головуючого судді Рибальченко Л.М.,

за участю секретаря судового засідання Почерніної А.Д.,

представника позивача Жорника В.І.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в порядку загального позовного провадження в залі судових засідань в приміщенні Дзержинського районного суду м. Харкова цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до Харківської міської ради про встановлення факту родинних відносин та визнання права власності в порядку спадкування за законом,-

встановив:

ОСОБА_1 (далі за текстом позивач) звернувся до Дзержинського районного суду м. Харкова з позовом до Харківської міської ради (далі за текстом відповідач), в якому після зміни предмету позову просить: встановити факт того, що ОСОБА_2 який помер ІНФОРМАЦІЯ_1 у м. Харків, є рідним братом ОСОБА_3 померлої ІНФОРМАЦІЯ_2 у м. Харків, та батьком ОСОБА_1 ; визнати за ОСОБА_1 право власності на квартиру, розташовану за адресою: АДРЕСА_1 у порядку спадкування за законом після смерті ОСОБА_4 , померлої ІНФОРМАЦІЯ_2 .

Позовні вимоги позивач обґрунтовує тим, що ІНФОРМАЦІЯ_3 померла тітка позивача, ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_4 , що підтверджується свідоцтвом про смерть серія НОМЕР_1 . ОСОБА_1 є племінником померлої ОСОБА_3 . Його батько, ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_5 , помер ІНФОРМАЦІЯ_1 . Він є рідним братом ОСОБА_3 . ОСОБА_3 дітей не мала, у шлюбі на час відкриття спадщини не перебувала, її батьки померли. Отже спадкоємці першої черги за законом відсутні. Якби на час відкриття спадщини був живий батько позивача, ОСОБА_2 , він в силу ст. 1262 Цивільного кодексу України, як рідний брат, мав би право спадкувати за законом після смерті ОСОБА_3 у другу чергу.

Згідно ч. 3 ст. 1266 ЦК України племінники спадкодавця спадкують ту частку спадщини, належала б за законом їхнім матері, батькові (сестрі, братові спадкодавці), якби вони були ними на час відкриття спадщини.

Отже, позивач як племінник спадкодавця ОСОБА_3 , спадкує ту частку спадщини, яка належала б за законом його батькові, якби він був живим на час відкриття спадщини.

Для оформлення спадкових справ ОСОБА_1 у встановлений законом шестимісячний строк звернувся до Сьомої харківської міської державної нотаріальної контори із заявою про прийняття спадщини після померлої ІНФОРМАЦІЯ_2 ОСОБА_3 . 14 червня 2019 року постановою державного нотаріуса Сьомої харківської міської державної контори Сімаковою О.Г . відмовлено у вчиненні нотаріальної дії з тих підстав, що надані на підтвердження родинних відносини із спадкодавицею документи мають розбіжності. В зв`язку з чим, позивач звернувся з позовом до суду.

Ухвалою Дзержинського районного суду м.Харкова від 31 січня 2020 року викрито загальне позовне провадження по справі.

Ухвалою Дзержинського районного суду м.Харкова від 16.09.2020 року задоволено клопотання позивача про виклик свідків та витребувано від Сьомої харківської міської нотаріальної контори належним чином завірену копію спадкової справи, заведеної після ОСОБА_3 , померлої ІНФОРМАЦІЯ_2 .

Ухвалою Дзержинського районного суду м.Харкова від 01.03.2021 року клопотання позивача про заміну відповідача по справі задоволено. У цивільній справі замінено первісних відповідачів ОСОБА_5 , ОСОБА_6 на належного відповідача Харківську міську раду.

До суду від представника відповідача надійшов відзив на позовну заяву, в якому він просить в задоволенні позову відмовити у повному обсязі. В обґрунтування заперечень зазначає, що позивачем не доведено належними доказами обставин, які відносять до предмету доказування у цій справі. Вимога про встановлення факту родинних відносин є передчасною позовною вимогою, оскільки відсутнє звернення позивача до органів реєстрації актів цивільного стану з питань зміни відомостей, які внесені у відповідний актовий запис про смерть. Також в матеріалах справи відсутнє рішення суду про встановлення факту належності правовстановлюючого документа спадкодавцю.

Позивачем надано до суду відповідь на відзив, в якій він просить задовольнити позовні вимоги у повному обсязі та зазначає, що факти, про встановлення яких просить позивач, є підтвердженими належними та допустимими доказами.

Ухвалою Дзержинського районного суду м.Харкова від 07 грудня 2021 року закрито підготовче провадження по справі.

У судовому засіданні представник позивача по справі позовні вимоги підтримав у повному обсязі та просив їх задовольнити.

Представник відповідача по справі в судове засідання не з`явився. Про дату, час та місце судового засідання повідомлявся.

Суд, заслухавши пояснення представника позивача, дослідивши матеріали справи дійшов висновку про таке.

Судом встановлено, що 2 ІНФОРМАЦІЯ_3 померла ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_4 , про що 22 листопада 2018 року Харківським міським відділом державної реєстрації актів цивільного стану Головного територіального управління юстиції у Харківській області складено відповідний актовий запис № 17150 , що підтверджується свідоцтвом про смерть серія НОМЕР_1 .

Відповідно до свідоцтва про народження ОСОБА_3 її батьками є (російською мовою): ОСОБА_7 та ОСОБА_8 .(а.с.8 т.1).

Відповідно до свідоцтва про народження ОСОБА_9 серії НОМЕР_2 від 27 листопада 1990 року, викладеного російською мовою, « ОСОБА_9 родился 16 ноября 1937 года», про що в книзі реєстрації актів про народження ІНФОРМАЦІЯ_6 зроблено відповідний запис за № 489. Батьком записано - « ОСОБА_7 », матір`ю - « ОСОБА_8 ». (а.с.17 т.1.). Відповідно до копії паспорта НОМЕР_3 ) ОСОБА_2 народився ІНФОРМАЦІЯ_7 (а.с.14 т.1). Згідно копії свідоцтва про смерть ОСОБА_2 ІНФОРМАЦІЯ_7 , помер ІНФОРМАЦІЯ_1 .

Згідно копії паспорта громадянина України серії НОМЕР_4 , виданого Фрунзенським РВ ХМУ УМВС України в Харківській області 24 липня 1996 р.н. ОСОБА_1 (російською « ОСОБА_4 ») народився ІНФОРМАЦІЯ_8 у м. Харкові.

Відповідно до свідоцтва про народження серії НОМЕР_5 від 24 вересня 1971 р., викладеного російською мовою, « ОСОБА_4 родился 7 сентября 1971 года», про що в книзі записів актів громадського стану 24 вересня 1971 року зроблено відповідний запис за № 9730. Батьком записано -« ОСОБА_2 », матір`ю - « ОСОБА_10 ».

Позивач звернувся до Сьомої харківської міської державної нотаріальної контори із заявою про прийняття спадщини після ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_4 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_3 . Крім нього до Сьомої харківської міської державної нотаріальної контори із заявою про прийняття спадщини звернулася ОСОБА_5 , яка 19.05.2019 року відкликала заяву про прийняття спадщини після ОСОБА_3 .

Також, до Сьомої харківської міської державної нотаріальної контори із заявою про прийняття спадщини звернувся ОСОБА_6 , який 17 травня 2019 року відкликав заяву про прийняття спадщини.

Постановою державного нотаріуса Сьомої харківської міської державної нотаріальної контори Сімакової О.Г. від 14.06.2019 №1576/0 позивачу було відмовлено у видачі свідоцтва про право на спадщину, оскільки в свідоцтві про народження серія НОМЕР_6 , що видана 27 листопада 1990 року Прикордонним р/від. ЗАГС Приморського краю дата народження ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_9 . В свідоцтві про смерть серія НОМЕР_7 , що видане 01 листопада 2018 року Харківським міським відділом державної реєстрації актів цивільного стану Головного територіального управління юстиції у Харківській області, померлий ІНФОРМАЦІЯ_1 ОСОБА_2 , народився ІНФОРМАЦІЯ_6 . Крім того, державним нотаріусом зазначено про необхідність встановлення факту, що померлий ОСОБА_2 є рідним братом ОСОБА_3 та батьком позивача.

Відповідно до ст. 1223 ЦК України, право на спадкування мають особи, визначені у заповіті. У разі відсутності заповіту, визнання його недійсним, неприйняття спадщини або відмови від її прийняття спадкоємцями за заповітом, а також у разі не охоплення заповітом усієї спадщини право на спадкування за законом одержують особи, визначені у статтях 1261 - 1265 цього Кодексу.

Згідност.1216 ЦК України спадкуванням є перехід прав та обов`язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця), до інших осіб (спадкоємців).

Відповідно дост.1218ЦК України до складу спадщини входять усі права та обов`язки, що належали спадкодавцеві на момент відкриття спадщини і не припинилися внаслідок його смерті.

Право власності набувається на підставах, що не заборонені законом, однією з таких і підстав, відповідно до ст. 1217 ЦК України, є спадкування майна, в тому числі за законом.

Згідно п. 23 Постанови Пленуму Верховного Суду України від ЗО травня 2008 року № 7 «Про судову практику у справах про спадкування» свідоцтво про право на спадщину видається за письмовою заявою спадкоємців, які прийняли спадщину в порядку, установленому цивільним законодавством. Особа може звернутися до суду за правилами позовного провадження в разі відмови нотаріуса в оформленні права на спадщину.

Частиною 2 ст.315 ЦПК України визначено, що в судовому порядку можуть бути встановлені факти від яких залежить виникнення, зміна або припинення особистих чи майнових прав фізичних осіб, якщо законом не визначено іншого прядку їх встановлення.

Позивач просить суд встановити факт того, що ОСОБА_2 , померлий ІНФОРМАЦІЯ_1 у м. Харків, є рідним братом ОСОБА_3 , померлої ІНФОРМАЦІЯ_2 у м. Харків , та батьком ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_10 .

Частинами 1 та 2 ст. 76 ЦПК України визначено, що доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. Ці дані встановлюються такими засобами: 1) письмовими, речовими і електронними доказами; 2) висновками експертів; 3) показаннями свідків.

Відповідно до ч. 1 ст. 93 ЦПК України письмовими доказами є документи (крім електронних документів), які містять дані про обставини, що мають значення для правильного вирішення спору.

Для встановлення вказаної лінії спорідненості позивачем надано Експертний висновок від 31.08.2021 №056/966-п, що виданий Українським бюро лінгвістичних експертиз щодо ідентичності прізвищ укр. «Колісник» та рос. «Колесник» укр. «Колеснік» та « ОСОБА_11 ».

Відповідно до ч.3 ст.102 ЦПК України висновок експерта може бути підготовлений на замовлення учасника справі або на підставі ухвали суду про призначення експертизи.

За приписами ч.7 ст.102 ЦПК України у висновку експерта має бути зазначено, що він попереджений (обізнаний) про відповідальність за завідомо неправдивий висновок, а у випадку призначенні експертизи судом - також про відповідальність за відмову без поважних причин від виконання покладених на нього обов`язків.

Відповідно до вимог частини 6-7 ст. 102 ЦПК України, якими передбачено, що у висновку експерта повинно бути зазначено: коли, де, ким (ім`я, освіта, спеціальність, а також, за наявності, свідоцтво про присвоєння кваліфікації судового експерта, стаж експертної роботи, науковий ступінь, вчене звання, посада експерта), на якій підставі була проведена експертиза, хто був присутній при проведенні експертизи, питання, що були поставлені експертові, які матеріали експерт використав. У висновку експерта має бути зазначено, що він попереджений (обізнаний) про відповідальність за завідом неправдивий висновок. Між тим у наданому позивачем експертному висновку відсутні вказані вище відомості.

Крім того, позивачем не надано відомостей щодо його звернення до органів реєстрації актів цивільного стану з питань внесення змін до актового запису про смерть №16024, оформленого на ім`я ОСОБА_2 , а саме щодо зміни відомостей про дату народження ОСОБА_2 з « ІНФОРМАЦІЯ_7 » на « ІНФОРМАЦІЯ_5 ».

На підтвердження факту родинних відносин позивачем надано автобіографію та анкету ОСОБА_3 , свідоцтво про народження ОСОБА_3 , свідоцтво про народження ОСОБА_12 . Проте вказані документи не усувають розбіжностей в написанні прізвищ та розбіжності в даті народження ОСОБА_2 , вказаному у свідоцтві про його народження та в свідоцтві про смерть, оскільки надана анкета та автобіографія заповнена російською мовою та в ній зазначено тільки рік народження братів та сестер, а не повна дата.

В судовому засіданні був допитаний в якості свідка ОСОБА_13 , який зазначив, що він є кумом позивача. Також зазначив, що батька позивача звали ОСОБА_2 . ОСОБА_14 є братом ОСОБА_15 , яка померла. Проте він не пам`ятає коли. Свідок бачив за життя всіх разом у квартирі позивача.

Допитана у якості свідка ОСОБА_16 пояснила у судовому засіданні, що вона знає позивача та його сестру ОСОБА_17 з дитинства. Також зазначила, що батьком позивача був ОСОБА_14 , маму звали ОСОБА_18 . ОСОБА_14 помер. У нього була сестра ОСОБА_15 , яка теж померла.

Допитана в якості свідка ОСОБА_5 у судовому засіданні зазначила, що вона є сестрою позивача. Їх батька звали ОСОБА_19 , маму звали ОСОБА_20 . Після смерті батька заяву про прийняття спадщини свідок не подавала. У батька були брат та 2 сестри. ІНФОРМАЦІЯ_11 народилась сестра батька ОСОБА_21 . Чоловіка та дітей у неї не було.

Допитана в якості свідка ОСОБА_2 у судовому засіданні пояснила, що позивач є її чоловіком. ОСОБА_2 є його батьком та братом ОСОБА_3 . Свекор народився ІНФОРМАЦІЯ_9 . ОСОБА_21 ІНФОРМАЦІЯ_12 . Свідок за життя свекра та його сестри знала, що вони одна родина.

Допитана в якості свідка ОСОБА_22 пояснила, що вона є дочкою позивача. ОСОБА_2 її дід, помер ІНФОРМАЦІЯ_1 . ОСОБА_23 , яка була його сестрою, померла через місяць після діда. Через розбіжності в написанні їх прізвищ та помилки в даті народження діда у батька виникли проблеми з оформленням спадщини.

Суд зазначає, що з показів зазначених вище свідків не можливо достеменно встановити, що ОСОБА_2 є рідним братом ОСОБА_3 та батьком ОСОБА_1 . Вказаними показами не усунуто розбіжностей в написанні прізвищ ОСОБА_24 , ОСОБА_25 та позивача, а також даті народження ОСОБА_2 . Крім того, суд зазначає, що свідки є родичами та близькими знайомими позивача, тому зазначені покази не можуть бути прийняті судом до уваги.

Таким чином, суд дійшов висновку про відмову у задоволенні позовних вимог про встановлення факту родинних відносин.

Щодо вимоги про визнання за ОСОБА_1 права власності на квартиру, розташовану за адресою: АДРЕСА_1 у порядку спадкування за законом після смерті ОСОБА_4 суд зазначає, що з матеріалів справи убачається, що відповідно до свідоцтва про право власності на житло (а.с.121 т.1), власником квартири, розташованої за адресою: АДРЕСА_1 є ОСОБА_3 . Таким чином, прізвище померлої ОСОБА_26 не відповідає прізвищу вказаному у свідоцтві про право власності.

Враховуючи вищевикладене та те, що суд дійшов висновку про відмову в задоволенні позовних вимог про визнання факту родинних відносин суд вважає, що вимога позивача про визнання права власності на квартиру також не підлягає задоволенню.

Керуючись ст. 264, 265, 268 ЦПК України, суд,-

ухвалив:

В задоволенні позовної заяви ОСОБА_1 до Харківської міської ради про встановлення факту родинних відносин та визнання права власності в порядку спадкування за законом відмовити.

Судовий збір залишити за позивачем.

Рішення може бути оскаржене в апеляційному порядку до Харківського апеляційного суду протягом 30 днів з дня виготовлення повного рішення. Учасник справи, якому повне рішення не було вручене у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження на рішення суду - якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Позивач: ОСОБА_1 (РНОКПП НОМЕР_8 , адреса: АДРЕСА_2 ).

Відповідач: Харківська міська рада (, адреса: м. Харків, площа Конституції 7).

Повний текст судового рішення складено 28 квітня 2023 року.

Суддя Л.М. Рибальченко