ПОЛТАВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
Справа № 541/1811/22 Номер провадження 22-ц/814/2799/23Головуючий у 1-й інстанції Куцин В.М. Доповідач ап. інст. Прядкіна О. В.
П О С Т А Н О В А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

03 квітня 2023 рокум. Полтава

Полтавський апеляційний суд в складі колегії суддів судової палати у цивільних справах:

головуючого судді Прядкіної О.В.,

суддів: Обідіної О.І., Чумак О.В.,

секретаря: Ракович Д.Г.,

за участі: представників : позивача адвоката Пужаєвої І.С., відповідача адвоката Артюшкової С.Л.,

розглянувши в м.Полтаві в режимі відеоконференції з Жовтневим районним судом м.Харкова цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про встановлення факту родинних відносин та продовження строку для подання заяви про прийняття спадщини

треті особи Державний нотаріус Першої Миргородської державної нотаріальної контори Бобир Олена Юріївна, приватний нотаріус Харківського міського нотаріального округу Городніченко Ольга Анатоліївна

за апеляційною скаргою ОСОБА_2

на рішення Миргородського міськрайонного суду Полтавської області від 27 грудня 2022 року, прийнятого під головуванням судді Куцин В.М. в м.Миргород, зі складанням повного тексту 05.01.2023 року,-

в с т а н о в и в :

У серпні 2022 року ОСОБА_1 звернулася до районного суду з даним позовом. Просила надати додатковий строк, достатній для подання нею заяви про прийняття спадщини після ОСОБА_3 , померлого ІНФОРМАЦІЯ_1 та встановити факт родинних відносин між ОСОБА_1 та ОСОБА_3 , як між рідною тіткою та племінником.

Рішенням Миргородського міськрайонного суду Полтавської області від 27 грудня 2022 року задоволено позовні вимоги ОСОБА_1 .

Встановлено факт, що ОСОБА_1 ІНФОРМАЦІЯ_2 , є рідною тіткою ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_4 .

Визначено ОСОБА_1 додатковий строк - 3 (три) місяці з часу набрання рішенням законної сили, для подання заяви про прийняття спадщини за законом після померлого ІНФОРМАЦІЯ_4 ОСОБА_3 .

Рішення суду мотивовано доведеністю позовних вимог.

Рішення оскаржила ОСОБА_2 , в апеляційній скарзі, посилаючись на порушення судом норм матеріального та процесуального права, просить рішення скасувати та ухвалити нове, яким відмовити у задоволенні позовних вимог ОСОБА_1 .

Вважає, що судом першої інстанції не взято до уваги те, що позивач з померлим взагалі не спілкувались, а також те, що будь які поважні причини пропуску строку на подання заяви про прийняття спадщини позивачем не наведені та не підтверджені жодними доказами, відтак вказане рішення є незаконним і підлягає скасуванню.

У відзиві ОСОБА_1 , посилаючись на правильність вирішення справи судом першої інстанції, просить в задоволенні апеляційної скарги відмовити, а рішення районного суду залишити без змін.

Колегія суддів, перевіривши справу в межах заявлених вимог і апеляційного оскарження, приходить до висновку про залишення без задоволення апеляційної скарги з таких підстав:

Судом першої інстанції вірно встановлено та вбачається з матеріалів справи, що ІНФОРМАЦІЯ_4 помер ОСОБА_3 , після смерті якого відкрилась спадщина на житловий будинок, який знаходиться за адресою: АДРЕСА_1 , що належав ОСОБА_3 на підставі договору дарування від 03.07.2003 року.

Відповідно до свідоцтва про народження ОСОБА_3 його батьками є ОСОБА_4 та ОСОБА_5 (а.с.102).

Позивач ОСОБА_6 та ОСОБА_4 є рідними сестрою і братом, їх батьками зазначені ОСОБА_7 та ОСОБА_8 (а.с.11 - 14).

22.02.2022 року постановою державного нотаріуса Першої миргородської державної нотаріальної контори відмовлено позивачу ОСОБА_1 у видачі свідоцтва про право на спадщину за законом після померлого ІНФОРМАЦІЯ_1 ОСОБА_3 у зв`язку з пропуском строку подачі заяви про прийняття спадщини та відсутністю підтвердження родинного зв`язку між спадкодавцем та спадкоємцем.

Відповідно до матеріалів спадкової справи 09.06.2021року із заявою про прийняття спадщини після смерті ОСОБА_3 звернулася відповідач по справі ОСОБА_2 .

Обгрунтовуючи позовні вимоги, ОСОБА_1 вказувала, що померлий ОСОБА_3 є її племінником, що підтверджується відповідними документами органів реєстрації актів цивільного стану. Стосовно пропуску строку на прийняття спадщини зазначала, що в 2021 року не було зв`язку з племінником, про смерть якого довідалась 11.02.2022 року та 21.02.2022 року звернулась із заявою до нотаріуса про прийняття спадщини.

Районний суд, задовольняючи позовні вимоги, визнав доведеним факт родинних відносин ОСОБА_1 з померлим ОСОБА_3 та вважав, що строк для подачі заяви про прийняття спадщини пропущений з поважних причин, які зумовлені з об`єктивними та істотними труднощами, які заважали подати заяву на прийняття спадщини у встановлений законодавством строк.

Колегія суддів погоджується з вказаним висновком.

Так, суд першої інстанції, давши належну оцінку наданим документам, обгрунтовано встановив факт, що ОСОБА_1 ІНФОРМАЦІЯ_2 , є рідною тіткою ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_4 .

За загальним правилом положення про спадкування право на спадщину виникає в день відкриття спадщини. Спадщина відкривається внаслідок смерті особи або оголошення її померлою, для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини (статті 1220,1222,1270 ЦК України).

Спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини ( ч.1 ст.1269 цього ж Кодексу).

Згідно з ч.3 ст.1272 ЦК України за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини.

За змістом цієї статті поважними причинами пропуску строку для прийняття спадщини є причини, які пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій.

Правила про надання додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини можуть бути застосовані, якщо: 1) у спадкоємця були перешкоди для подання такої зави; 2) ці обставини визнані судом поважними.

Зазначений висновок відповідає правовій позиції Верховного Суду України, викладеній у постановах від 26 вересня 2012 року № 6-85цс12, від 04 листопада 2015 року № 6-1486цс15.

З урахуванням наведеного, якщо спадкоємець пропустив шестимісячний строк для подання заяви про прийняття спадщини з поважних причин, закон гарантує йому право на звернення до суду з позовом про визначення додаткового строку на подання такої заяви.

Вирішуючи питання визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій.

Колегія суддів, даючи оцінку доводам позивача щодо поважності причин пропуску строку для прийняття спадщини, погоджується з висновком районного суду щодо доведеності та обґрунтованості заявлених вимог.

Так, на підтвердження поважності пропуску строку позивач зазначала, що не знала про смерть племінника, оскільки вона та її діти втратили з останнім зв`язок у 2021 році, який вони підтримували шляхом спілкування по телефону і після неодноразових пошуків можливості зв`язатись з родичем, дізналася 11 лютого 2022 року від сусідів, що ОСОБА_3 помер. Вказані обставини підтверджуються матеріалами справи, роздруківками листів та смс-повідомлень.

З матеріалів справи вбачається, що позивач зареєстрована та проживає в Житомирський області Ново-Волинському районі в сел.Городниця, а її племінник натомість проживав у м.Миргороді Полтавської області, а останнім часом в м.Харкові.

Відсутність сталого зв`язку позивача з племінником, який постійно проживав в іншому місті України та значна віддаленість вказаних населених пунктів, позбавили можливості ОСОБА_1 своєчасно звернутися до нотаріуса з заявою про прийняття спадщини, що є поважною причиною.

Не можуть бути прийняті доводи апеляційної скарги, щодо того, що вказана справа розглянута в позовному проваджені, а не в окремому.

Вказане спростовується наявністю спору про право між спадкоємцями, який безсумнівно підлягає розгляду в порядку позовного провадження.

Крім того, слід виходити з того, що позови спадкоємця про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини подаються за місцем знаходження нерухомого майна, що підлягає спадкуванню, отже застосовуються правила виключної підсудності. Зазначена вимога позивачем дотримана, а твердження апеляційної скарги в цій частині є безпідставними.

Не вбачається також порушень процесуального права при прийнятті до розгляду позовної заяви ОСОБА_1 та відкритті провадження у справі.

Інші доводи апеляційної скарги висновків районного суду не спростовують.

Відповідно до ст.375 ЦПК України, суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а судове рішення без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права.

Отже, колегія суддів приходить до висновку, що рішення суду першої інстанції відповідає фактичним обставинам справи, ґрунтується на наявних у справі доказах, ухвалене з дотриманням норм матеріального і процесуального права і не може бути скасоване з підстав, викладених в апеляційній скарзі.

Керуючись ст.ст. 367, 374, 375, 381, 384 ЦПК України, апеляційний суд,-

П О С Т А Н О В И В :

Апеляційну скаргу ОСОБА_2 залишити без задоволення.

Рішення Миргородського міськрайонного суду Полтавської області від 27 грудня 2022 року залишити без змін.

Постанова апеляційного суду набирає законної сили з дня її прийняття і може бути оскаржена до Верховного Суду протягом тридцяти днів шляхом подачі касаційної скарги безпосередньо до суду касаційної інстанції.

Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Повний текст постанови складено 04.04.2023 року.

Головуючий суддя О.В. Прядкіна

Судді: О.І. Обідіна

О.В. Чумак