№ провадження 2/646/612/2023
Справа № 646/3258/19
УХВАЛА

про повернення позовної заяви

02 травня 2023 року м. Харків

Червонозаводський районний суд м. Харкова в особі судді Клімової С.В., розглянувши матеріали цивільної справи за позовною заявою ОСОБА_1 до Товариства з обмеженою відповідальністю «ДОМОФОН-УА», директора Товариства з обмеженою відповідальністю «ДОМОФОН-УА» Філатова Д.М., Товариства з обмеженою відповідальністю «ХАРКІВСЬКІ ДОМОФОННІ СИСТЕМИ ПЛЮС», директора Товариства з обмеженою відповідальністю «ХАРКІВСЬКІ ДОМОФОННІ СИСТЕМИ ПЛЮС» Великої Оксани Михайлівни, ОСОБА_2 про захист прав споживачів,-

ВСТАНОВИВ :

13.05.2019 року ОСОБА_1 звернулася до Червонозаводського районного суду міста Харкова з позовною заявою до Товариства з обмеженою відповідальністю «ДОМОФОН-УА», директора Товариства з обмеженою відповідальністю «ДОМОФОН-УА» Філатова Д.М., Товариства з обмеженою відповідальністю «ХАРКІВСЬКІ ДОМОФОННІ СИСТЕМИ ПЛЮС», директора Товариства з обмеженою відповідальністю «ХАРКІВСЬКІ ДОМОФОННІ СИСТЕМИ ПЛЮС» Великої Оксани Михайлівни, ОСОБА_2 про захист прав споживачів.

Справа перебувала в провадженні суддів Червонозаводського районного суду м. Харкова Єжова В.А., Власової Ю.Ю..

На підставі розпорядження керівника апарату Червонозаводського районного суду м. Харкова № 02-13/20 від 01.02.2023 відповідно до п.п. 2.3.50 п. 2.3 Положення про автоматизовану систему документообігу суду призначено повторний автоматизований розподіл судової справи № 646/3258/19 та за його результатами головуючим у справі визначено суддю Червонозаводського районного суду міста Харкова Клімову С.В..

Частиною 12 ст. 33 ЦПК України передбачено, що у разі зміни складу суду на стадії підготовчого провадження розгляд справи починається спочатку, за винятком випадків, передбачених цим Кодексом. У разі зміни складу суду на стадії розгляду справи по суті суд повторно розпочинає розгляд справи по суті, крім випадку, коли суд ухвалить рішення про повторне проведення підготовчого провадження.

Ухвалою суду від 24.03.2023 позовну заяву ОСОБА_1 залишено без руху та надано 7-денний строк з дня вручення ухвали для усунення недоліків.

Копію зазначеної вище ухвали, позивач ОСОБА_1 отримала 19.04.2023 року, що підтверджується розпискою, яка міститься в матеріалах справи.

01.05.2023 року на адресу суду надійшла заява від позивача ОСОБА_1 , з якої вбачається, що ОСОБА_1 фактично не погоджується з ухвалою суду від 24.03.2023 року, вважає її незаконною та вимагає від судді прийняти її позовну заяву до розгляду та заявити собі самовідвід від розгляду справи. Крім того позивач, зазначає, що не зобов`язана вказувати заходи досудового врегулювання спору, оскільки нею все викладено в позовній заяві зазначені які були її дії та дії відповідачів. До зазначеної заяви позивачем надано копії документів, що надані як додатки до позовної заяви, які завірені належним чином, підписом позивача.

Вивчивши зміст поданих документів, доходжу наступного.

Так, ухвалою Червонозаводського районного суду м. Харкова від 24.03.2023 року, позовну заяву ОСОБА_1 було залишено без руху, підставами для залишення позовної заяви без руху слугувало те, що подана позовна заява повинна бути викладена державною ( українською) мовою та надана до суду із відповідною копією для відповідачів. В позовній заяві не було зазначено заходів досудового врегулювання спору, якщо такі проводилися, відомості про вжиття заходів забезпечення доказів або позову до подання позовної заяви, якщо такі здійснювалися. Також додані до позовної заяви копії документів, що надані як додатки до позову, не завірені належним чином.

Згідно статті 6 Конституції України, державна влада в Україні здійснюється на засадах її поділу на законодавчу, виконавчу та судову. Органи законодавчої, виконавчої та судової влади здійснюють свої повноваження у встановлених цією Конституцією межах і відповідно до законів України.

Згідно зі ст. 10 Конституції України державною мовою в Україні є українська мова. Держава забезпечує всебічний розвиток і функціонування української мови в усіх сферах суспільного життя на всій території України. Застосування мов в Україні гарантується Конституцією України та визначається законом.

Відповідно до ст.1 Закону України «Про забезпечення функціонування української мови як державної» від 25 квітня 2019 року, єдиною державною (офіційною) мовою в Україні є українська мова. Статус української мови як єдиної державної мови зумовлений державотворчим самовизначенням української нації. Державний статус української мови є невіддільним елементом конституційного ладу України як унітарної держави. Статус української мови як єдиної державної мови в Україні визначається виключно Конституцією України. Порядок функціонування і застосування державної мови визначається виключно законом. Навмисне спотворення української мови в офіційних документах і текстах, зокрема навмисне застосування її з порушенням вимог українського правопису і стандартів державної мови, а також створення перешкод та обмежень у застосуванні української мови тягнуть за собою відповідальність, встановлену законом. Статус української мови як єдиної державної мови передбачає обов`язковість її використання на всій території України при здійсненні повноважень органами державної влади та органами місцевого самоврядування, а також в інших публічних сферах суспільного життя, які визначені цим Законом. Українська мова як єдина державна мова виконує функції мови міжетнічного спілкування, є гарантією захисту прав людини для кожного українського громадянина незалежно від його етнічного походження, а також є фактором єдності і національної безпеки України.

Згідно положень ст.14 Закону України «Про забезпечення функціонування української мови як державної», у судах України судочинство провадиться, а діловодство здійснюється державною мовою. У судовому процесі може застосовуватися інша мова, ніж державна, у порядку, визначеному процесуальними кодексами України та Законом України «Про судоустрій і статус суддів».

Згідно зі ст. 9 ЦПК України та ч. 1ст. 12 Закону України «Про судоустрій і статус суддів» цивільне судочинство і діловодство в судах України провадиться державною мовою.

Відповідно до положень ч. 2-4 ст.9 ЦПК України, суди забезпечують рівність прав учасників судового процесу за мовною ознакою. Суди використовують державну мову в процесі судочинства та гарантують право учасникам судового процесу на використання ними в судовому процесі рідної мови або мови, якою вони володіють. Учасники судового процесу, які не володіють або недостатньо володіють державною мовою, мають право робити заяви, надавати пояснення, виступати в суді і заявляти клопотання рідною мовою або мовою, якою вони володіють, користуючись при цьому послугами перекладача, в порядку, встановленому цим Кодексом.

За правилами ч.1 ст.75 ЦПК України, перекладачем може бути особа, яка вільно володіє мовою, якою здійснюється цивільне судочинство, та іншою мовою, знання якої необхідне для усного чи письмового перекладу з однієї мови на іншу, а також особа, яка володіє технікою спілкування з глухими, німими чи глухонімими.

Верховний Суд також неодноразово наголошував на тому, що подані судові документи повинні бути викладені державною мовою. Правова позиція викладена в ухвалі Верховного суду України від 31 березня 2020 року у справі №636/398/19, провадження №61-5685ск20; від 19 березня 2020 року у справі №629/5741/19, провадження №61-5019ск20; від 02 березня 2020 року у справі №623/4072/19, провадження №61-2581ск20; від 27 лютого 2020 року у справі №638/6372/19, провадження №61-2956ск20.

Відповідно до частин 1, 2 ст. 2 ЦПК України завданням цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави. Суд та учасники судового процесу зобов`язані керуватися завданням цивільного судочинства, яке превалює над будь-якими іншими міркуваннями в судовому процесі.

Судом при постановленні даної ухвали враховується прецедентна практика Європейського суду з прав людини, яка виходить із того, що реалізуючи п. 1 ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод щодо доступності правосуддя та справедливого судового розгляду кожна держава-учасниця цієї Конвенції в праві встановлювати правила судової процедури, в тому числі й процесуальні заборони і обмеження, зміст яких не допустити судовий процес у безладний рух. (Рішення Суду у справі Жоффрделя Прадель проти Франції від 16.12.1992 р., (Judgement of ECHR of 16 December 1992 De Geouffre de la Pradelle v. France // Series A N 253- В).

Враховуючи те, що позивачем ОСОБА_1 у встановлений судом строк вимоги ухвали Червонозаводського районного суду м. Харкова від 24.03.2023 року в повному обсязі не виконані, позовна заява вважається неподаною і повертається позивачу.

Відповідно до ч. 5 ст.185 ЦПК України, суддя повертає позовну заяву і додані до неї документи не пізніше п`яти днів з дня її надходження або з дня закінчення строку на усунення недоліків.

Згідно ч. 7 ст. 185 ЦПК України, повернення позовної заяви не перешкоджає повторному зверненню із заявою до суду, якщо перестануть існувати обставини, що стали підставою для повернення заяви.

За даних обставин зазначена позовна заява відповідно до ч. 5 ст. 185 ЦПК України підлягає поверненню позивачу.

Керуючись ст.ст.185, 258-261, 352-354 ЦПК України, суддя,-

ПОСТАНОВИВ:

Позовну заяву ОСОБА_1 до Товариства з обмеженою відповідальністю «ДОМОФОН-УА», директора Товариства з обмеженою відповідальністю «ДОМОФОН-УА» Філатова Д.М., Товариства з обмеженою відповідальністю «ХАРКІВСЬКІ ДОМОФОННІ СИСТЕМИ ПЛЮС», директора Товариства з обмеженою відповідальністю «ХАРКІВСЬКІ ДОМОФОННІ СИСТЕМИ ПЛЮС» Великої Оксани Михайлівни, ОСОБА_2 про захист прав споживачів повернути позивачу.

Повернення позовної заяви не перешкоджає повторному зверненню із заявою до суду, якщо перестануть існувати обставини, що стали підставою для повернення позовної заяви.

Ухвала може бути оскаржена в апеляційному порядку до Харківського апеляційного суду шляхом подачі в 15-денний строк, з дня винесення ухвали, у разі, якщо ухвалу було постановлено без участі особи, яка її оскаржує, апеляційна скарга подається протягом п`ятнадцяти днів з дня отримання копії ухвали.

Учасники справи можуть отримати інформацію щодо справи, що розглядається на офіційному порталі судової влади України в мережі Інтернет за веб-адресою сторінки http://cz.hr.court.gov.ua

Суддя: С.В. Клімова