"28" квітня 2023 р. Справа № 363/2243/23
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

28 квітня 2023 року суддя Вишгородського районного суду Київської області Котлярова І.Ю., розглянувши матеріали позовної заяви за позовом ОСОБА_1 ( АДРЕСА_1 ), в інтересах якого діє ОСОБА_2 ( АДРЕСА_1 ) до Територіальної громади м. Києва в особі Київської міської ради (01044, м. Київ, вул. Хрещатик, буд. 36), третя особа: Приватний нотаріус Київського міського нотаріального округу Войстрік Олени Василівни (03057, м. Київ, пр.-т Берестейський, буд. 49/2 оф. 330) про визначення додаткового строку для прийняття спадщини, -

ВСТАНОВИВ:

До Вишгородського районного суду Київської області надійшла вказана позовна заява, яку передано судді, для вирішення питання про відкриття провадження у справі.

Суд дослідивши матеріали позовної заяви та додані до неї документи, приходить до висновку, що вона подана з порушення вимог ЦПК, виходячи з наступного.

Згідно з частиною 1 статті 4 ЦПК України, кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів.

Статтею 15 ЦК України, передбачено, що кожна особа має право на захист свого цивільного права у разі його порушення, невизнання або оспорювання, кожна особа має право на захист свого інтересу, який не суперечить загальним засадам цивільного законодавства.

Згідно із ст. 48 ЦПК України сторонами у цивільному процесі є позивач і відповідач. Позивачем і відповідачем можуть бути фізичні і юридичні особи, а також держава.

Відповідач - це особа, яка, на думку позивача, порушила, не визнала чи оспорила суб`єктивні права, свободи чи інтереси позивача.

Відповідно до п. 24 Постанови Пленуму Верховного Суду України від 30.05.2008 № 7 «Про судову практику у справах про спадкування», яка має рекомендаційний характер, особа, яка не прийняла спадщину в установлений законом строк, може звернутися до суду з позовною заявою про визначення додаткового строку для прийняття спадщини відповідно до частини третьої статті 1272 ЦК. Зазначене положення застосовується до спадкоємців, в яких право на спадкування виникло з набранням чинності зазначеним Кодексом. Суди відкривають провадження в такій справі у разі відсутності письмової згоди спадкоємців, які прийняли спадщину (частина друга статті 1272 ЦК), а також за відсутності інших спадкоємців, які могли б дати письмову згоду на подання заяви до нотаріальної контори про прийняття спадщини. Відповідачами у такій справі є спадкоємці, які прийняли спадщину. При відсутності інших спадкоємців за заповітом і за законом, усунення їх від права на cпадкування, неприйняття ними спадщини, а також відмови від її прийняття відповідачами є територіальні громади в особі відповідних органів місцевого самоврядування за місцем відкриття спадщини.

З долученої до справи копії заповіту від 07.12.2021 року посвідченого приватним нотаріусом Київського міського нотаріального округу Войстрік О.В., вбачається, що ОСОБА_3 на випадок своєї смерті заповів належні йому на праві особистої приватної власності земельну ділянку площею 0,1200 га кадастровий номер :23:020:0029, цільове призначення: для колективного садівництва, що розташована за адресою: Київська область, Вишгородський район, Сувидська сільська рада, садове товариство «Полімер» - ОСОБА_4 ; земельну ділянку, площею 0,0600 га, кадастровий номер :23:020:0030, цільове призначення: для ведення садівництва, що розташована за адресою: АДРЕСА_2 ОСОБА_1 .

Разом з тим, позивачем не зазначено та матеріали справи не містять будь-яких доказів щодо прийняття ОСОБА_4 спадщини та отримання відповідного свідоцтва про право на спадщину за заповітом, що унеможливлює суду встановити, що позов пред`явлений до належного відповідача

Таким чином, позов спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини, про визначення йому додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини порушує права іншого спадкоємця, який спадщину прийняв, а тому належними відповідачами у спорах про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини є спадкоємці, які прийняли спадщину. За відсутності таких спадкоємців відповідачем виступає територіальна громада в особі органу місцевого самоврядування за місцем відкриття спадщини.

Відповідно до ст. 1221 ЦК України місцем відкриття спадщини є останнє місце проживання спадкодавця. Якщо місце проживання спадкодавця невідоме, місцем відкриття спадщини є місце знаходження нерухомого майна або основної його частини, а за відсутності нерухомого майна - місце знаходження основної частини рухомого майна.

Позивачем в якості відповідача зазначено Територіальну громаду м. Києва в особі Київської міської ради.

Суд зазначає, що визначення відповідачів, предмета та підстав спору є правом позивача. Натомість, встановлення належності відповідачів й обґрунтованості позову - обов`язком суду, який виконується під час розгляду справи. Встановивши, що позов пред`явлений до неналежного відповідача та відсутні визначені процесуальним законом підстави для заміни неналежного відповідача належним, суд відмовляє у позові до такого відповідача.

Таким чином, позивачу слід звернути увагу на визначення належного відповідача та у разі необхідності залучити його до участі у справі.

Згідно із п. 5 ч. 3 ст. 175 ЦПК України позовна заява повинна містити виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги, зазначення доказів, що підтверджують вказані обставини.

Відповідно до вимог ч. 5 ст. 177 ЦПК України позивач зобов`язаний додати до позовної заяви всі наявні в нього докази, що підтверджують обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги (якщо подаються письмові чи електронні докази позивач може додати до позовної заяви копії відповідних доказів).

Позивачем до матеріалів справи долучено ряд документів, які складені німецькою мовою, без відповідного їх перекладу, що унеможливлює встановленню тих обставин, на які посилається позивач у позовній заяві долучаючи дані документи.

Крім того, долучено до матеріалів справи копію лише першого аркушу постанови нотаріуса про відмову у вчиненні нотаріальної дії.

У відповідності до частини 1 ст. 185 ЦПК України, суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175 і 177 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

Відтак, позивачу необхідно усунути зазначені недоліки протягом десяти днів з дня одержання копії ухвали, шляхом подання до суду нової позовної заяви із виконанням усіх вимог, зазначених у ст. 175, 177 ЦПК України та в ухвалі суду.

Якщо позивач відповідно до ухвали суду у встановлений строк виконає вимоги, визначені в ухвалі суду, позовна заява вважається поданою в день первісного її подання до суду. Якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, заява вважається неподаною і повертається позивачеві, що встановлено положеннями частини 3 ст. 185 ЦПК України.

На підставі викладеного, керуючись ст. ст. 1-19, 23, 33, 34, 49, 174-177, 184, 185, 352-355 Цивільного процесуального кодексу України, суддя, -

УХВАЛИВ:

Позовну заяву ОСОБА_1 ( АДРЕСА_1 ), в інтересах якого діє ОСОБА_2 ( АДРЕСА_1 ) до Територіальної громади м. Києва в особі Київської міської ради (01044, м. Київ, вул. Хрещатик, буд. 36), третя особа: Приватний нотаріус Київського міського нотаріального округу Войстрік Олени Василівни (03057, м. Київ, пр.-т Берестейський, буд. 49/2 оф. 330) про визначення додаткового строку для прийняття спадщини залишити без руху, надавши заявнику строк у десять днів, з дня отримання копії ухвали, для усунення зазначених недоліків.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя І.Ю. Котлярова