Провадження № 2/756/1854/23
18 липня 2023 року Оболонський районний суд міста Києва у складі: головуючого судді Тихої О.О., за участю секретаря судового засідання Кренджеляк А.М., розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в місті Києва в порядку загального позовного провадження цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до Київської міської ради, третя особа - приватний нотаріус Київського міського нотаріального округу Сташкова Анастасія Григорівна, про визначення додаткового строку для прийняття спадщини,
Позивач, в інтересах якої діє представник - адвокат Миненко С.І., звернулася до суду з позовною заявою про визначення їй додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини.
В обґрунтування позовних вимог зазначено, що ІНФОРМАЦІЯ_1 померла бабуся позивача - ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , після смерті якої відкрилася спадщина у вигляді квартири АДРЕСА_1 , яка належала померлій на праві приватної власності.
За життя ОСОБА_2 склала заповіт, яким заповідала вказану квартиру позивачу.
У зв`язку з військовою агресією рф позивач на початку березня 2022 року була вимушена залишити місце свого постійного проживання та виїхати до Польщі. Після повернення в Україну позивач дізналася про існування заповіту, після чого звернулася до приватного нотаріуса Київського міського нотаріального округу Сташкової А.Г. з заявою про прийняття спадщини після смерті бабусі.
07.12.2022 постановою приватного нотаріуса Київського міського нотаріального округу Сташкової А.Г. позивачу відмовлено у видачі свідоцтва про право на спадщину у зв`язку з пропуском строку, встановленого законом для прийняття спадщини.
У зв`язку з наведеним позивач просить визначити їй додатковий строк для подання заяви про прийняття спадщини за заповітом, що відкрилася після смерті бабусі - ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_2 .
Ухвалою від 28.12.2022 відкрито провадження у справі, призначено підготовче судове засідання.
17.04.2023 ухвалою суду закрито підготовче судове засідання, справу призначено до судового розгляду.
Представник позивача надав заяву про розгляд справи за його відсутності, позовні вимоги підтримав, не заперечував проти ухвалення заочного рішення.
Представник відповідача у судове засідання не з`явився про день, час та місце розгляду справи був повідомлений у встановленому законом порядку. Відзив на позовну заяву у встановлений судом строк не подав.
Приватний нотаріус Київського міського нотаріального округу Сташкова А.Г. надала заяву про розгляд справи за її відсутності.
У зв`язку з повторною неявкою у судове засідання належним чином повідомленого про дату, час та місце судового засідання представника відповідача, який не повідомив про причини неявки, суд вважає за можливе проводити заочний розгляд справи та ухвалити заочне рішення.
Враховуючи, що у судове засідання не з`явились всі учасники справи, відповідно до ч.2 ст. 247 ЦПК України фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснювалось.
Дослідивши матеріали справи, суд встановив наступні обставини та відповідні їм правові відносини.
Відповідно до ст. 4 ЦПК України, кожна особа має право в порядку, встановленому цим кодексом, звернутись до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів.
За вимогами ст.13 ЦПК України, суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках.
Зі змісту статті 12 ЦПК України вбачається, що цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін. Учасники справи мають рівні права щодо здійснення всіх процесуальних прав та обов`язків, передбачених законом. Кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Кожна сторона несе ризик настання наслідків, пов`язаних із вчиненням чи не вчиненням нею процесуальних дій.
Судом встановлено, що ІНФОРМАЦІЯ_1 померла ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , що підтверджується свідоцтвом про смерть серії НОМЕР_1 від 29.11.2021.
ОСОБА_2 була власником квартири АДРЕСА_1 , що підтверджується Договором купівлі-продажу від 03.10.1997, зареєстрованого на Товарній біржі «Українська біржа Десятинна» за № 6825-А/2139.
Відповідно до заповіту від 24.07.2013, посвідченого приватним нотаріусом Київського міського нотаріального округу Тодорович О.Л. та зареєстрованого в реєстрі за № 1440, ОСОБА_2 все своє майно заповідала онуці ОСОБА_1 , що підтверджується: свідоцтвом про народження серії НОМЕР_2 від 26.10.1982; свідоцтвом про шлюб серії НОМЕР_3 від 15.07.2010; свідоцтвом про народження серії НОМЕР_4 від 15.08.1951; свідоцтвом про укладення шлюбу серії НОМЕР_5 від 28.11. 1981.
Відповідно до Витягу з Реєстру територіальної громади м. Києва № 85902469 від 03.11.2021 за адресою: АДРЕСА_2 з 21.10.1997 була зареєстрована лише ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_2 .
Зі спадкової справи № 140/2022 вбачається, що позивач є єдиною спадкоємицею, яка прийняла спадщину після смерті ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_1 .
22.10.2022 позивач звернулася до приватного нотаріуса Київського міського нотаріального округу Сташкової А.Г. з заявою про видачу їй свідоцтва про право на спадщину після смерті ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_2 .
Постановою приватного нотаріуса Київського міського нотаріального округу Сташкової А.Г. від 07.12.2022 позивачу відмовлено у видачі свідоцтва про право на спадщину у зв`язку з пропуском строку, встановленого законом для прийняття спадщини.
Відповідно до ст. 1216 ЦК України спадкуванням є перехід прав і обов`язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця), до інших осіб (спадкоємців).
Згідно ст. 1217 ЦК України спадкування здійснюється за заповітом або за законом.
Статтею 1218 цього ж Кодексу передбачено, що до складу спадщини входять усі права та обов`язки, що належали спадкодавцеві на момент відкриття спадщини і не припинилися внаслідок його смерті.
Згідно з частиною першою статті 1220 ЦК України спадщина відкривається внаслідок смерті особи або оголошення її померлою.
Відповідно до частини першою статті 1222 ЦК України спадкоємцями за заповітом і за законом можуть бути фізичні особи, які є живими на час відкриття спадщини, а також особи, які були зачаті за життя спадкодавця і народженні живими після відкриття спадщини.
Відповідно до ст. 1268 ЦК України спадкоємець за заповітом або за законом має право прийняти спадщину або не прийняти її. Незалежно від часу прийняття спадщини вона належить спадкоємцеві з часу відкриття спадщини.
Частиною 1 статті 1269 ЦК України передбачено, що спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу або в сільських населених пунктах - уповноваженій на це посадовій особі відповідного органу місцевого самоврядування заяву про прийняття спадщини.
Згідно з ч.1 ст.1270 ЦК України, для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини.
Статтею 1272 ЦК України встановлено, що у разі, якщо спадкоємець протягом строку, встановленого статтею 1270 цього Кодексу, не подав заяву про прийняття спадщини, він вважається таким, що не прийняв її.
За позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини.
Відповідно до п.24 Постанови Пленуму Верховного Суду України № 7 від 30.05.2008 року «Про судову практику у справах про спадкування», особа, яка не прийняла спадщину в установлений законом строк, може звернутися до суду з позовною заявою про визначення додаткового строку для прийняття спадщини відповідно до частини третьої статті 1272 ЦК України.
З урахуванням наведеного, якщо спадкоємець пропустив шестимісячний строк для подання заяви про прийняття спадщини з поважних причин, закон гарантує йому право на звернення до суду з позовом про визначення додаткового строку на подання такої заяви.
Вирішуючи питання визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій.
Суд враховує, що поважними причинами пропуску строку визнаються, зокрема: 1) тривала хвороба спадкоємців; 2) велика відстань між місцем постійного проживання спадкоємців і місцем знаходження спадкового майна; 3) складні умови праці, які, зокрема, пов`язані з тривалими відрядженнями, в тому числі закордонними; 4) перебування спадкоємців на строковій службі у складі Збройних Сил України; 5) необізнаність спадкоємців про наявність заповіту тощо.
При вирішенні питання про поважність причин пропуску строку для прийняття спадщини необхідно ураховувати свободу заповіту, як фундаментальний принцип спадкового права. Необізнаність спадкоємця про наявність заповіту є поважною причиною пропуску строку для прийняття спадщини.
Аналогічний за змістом правовий висновок викладений у постанові Верховного Суду України від 06.09.2017 року у справі №6-496цс17 та підтриманий Верховним Судом у постановах від 10.01.2019 року у справі № 263/1221/17, від 26.06.2019 у справі №565/1145/17, від 17.03.2021 року у справі № 308/4272/19 та від 22.02.2021 року у справі № 644/7785/19.
У зв`язку з військовою агресією російської федерації проти України Законом України «Про затвердження Указу Президента України «Про введення воєнного стану в Україні» з 24 лютого 2022 року в Україні введено воєнний стан, дію якого згідно Закону України «Про затвердження Указу Президента України «Про продовження строку дії воєнного стану в Україні» продовжено та який діє на день ухвалення рішення.
Режим воєнного стану триває і до цього часу. На всій території України ведуться активні бойові дії. Громадяни України в свою чергу, позбавлені можливості в повній мірі реалізовувати свої права, передбачені законом.
Таким чином, у зв`язку з військовою агресією рф та введенням в Україні воєнного стану позивач 02.03.2022 була змушена виїхати за межі України, що підтверджується копією паспорту громадянина України для виїзду за кордон. На час виїзду позивача за кордон строк для прийняття спадщини не закінчився, а сплинув уже тоді, коли позивач перебувала за кордоном, далеко від місця відкриття спадщини.
Крім того, обгрунтовуючи позовні вимоги позивач посилається на те, що перебуваючи за кордоном вона не була обізнана про існування заповіту і лише повернувшись в Україну дізналася про заповіт, після чого одразу звернулася до нотаріуса з заявою про прийняття спадщини.
Вказані твердження позивача відповідачем не спростовано.
Крім того, у матеріалах справи також відсутні докази вжиття нотаріусом передбачених Законом України «Про нотаріат», пунктом 2.2 глави 9, пунктами 2.2 і 3.2 глави 10 Порядку вчинення нотаріальних дій нотаріусами України, затвердженого наказом Міністерства юстиції України від 22 лютого 2012 року № 296/5, дій для розшуку спадкоємця ОСОБА_1 за заповітом ОСОБА_2 зокрема й засобами публічного оголошення або повідомлення у пресі, якщо йому не було відомо місце проживання або місце роботи спадкоємця.
Правила частини третьої статті 1272 ЦК України про надання додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини можуть бути застосовані, якщо: 1) у спадкоємця були перешкоди для подання такої зави; 2) ці обставини визнані судом поважними.
Законодавство не встановлює конкретний перелік поважних причин пропуску строку на подання заяви про прийняття спадщини та такі причини оцінюються судом на власний розсуд, в кожному конкретному випадку та з урахуванням усіх обставин справи.
Тобто суд, розглядаючи такі позови встановлює саму по собі наявність причин, що унеможливили своєчасне звернення із заявою про прийняття спадщини, та оцінює їх з точки зору поважності.
Такі висновки узгоджуються з правовою позицією Верховного Суду, викладеною у постанові від 22 грудня 2021 року справа № 703/4978/19.
Відповідно до ст. 81 ЦПК України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог і заперечень. Докази подаються сторонами та іншими учасниками справи. Доказуванню підлягають обставини, які мають значення для ухвалення рішення у справі і щодо яких у сторін та інших осіб, які беруть участь у справі, виникає спір. Доказування не може ґрунтуватися на припущеннях.
Згідно зі ст. 89 ЦПК України суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів.
Проаналізувавши встановлені обставини по справі, за відсутності заперечень з боку відповідача, оцінивши надані докази в їх сукупності, враховуючи, що позивач з об`єктивних причин через проживання в іншій державі та необізнанність про існування заповіту пропустила строк, визначений законом для прийняття спадщини, суд вважає за необхідне визнати причини пропуску строку подачі заяви про прийняття спадщини позивачем поважними та задовольнити позовні вимоги, встановивши додатковий строк для подання заяви про прийняття спадщини строком два місяці з дня набрання рішенням законної сили.
Такий висновок узгоджується з правовою позицією Верховного Суду, викладеною у постанові від 14 червня 2023 року справа № 292/564/22.
На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 10, 12, 13, 76-81, 89, 258-259, 263-265, 280-282, 354, 355 ЦПК України, суд
Позовну заяву ОСОБА_1 до Київської міської ради, третя особа - приватний нотаріус Київського міського нотаріального округу Сташкова Анастасія Григорівна, про визначення додаткового строку для прийняття спадщини задовольнити.
Визначити ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , РНОКПП - НОМЕР_6 , додатковий строк тривалістю в два місяці для подання заяви про прийняття спадщини після смерті ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_1 .
Початок перебігу додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини рахувати з дня набрання рішенням законної сили.
Заочне рішення може бути переглянуте судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача, поданою протягом тридцяти днів з дня його проголошення.
На рішення суду позивачем може бути подана апеляційна скарга протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Учасник справи, якому повне рішення суду не було вручено у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.
Рішення суду може бути оскаржено в апеляційному порядку безпосередньо до Київського апеляційного суду шляхом подання апеляційної скарги в тридцятиденний строк з дня його складення.

Заочне рішення набирає законної сили, якщо протягом зазначених строків, не подані заява про перегляд заочного рішення або апеляційна скарга, або якщо рішення залишено в силі за результатами апеляційного розгляду справи.

Відомості про учасників справи:

Позивач - ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , РНОКПП - НОМЕР_6 , зареєстроване місце проживання: АДРЕСА_3 .

Відповідач - Київська міська рада, код ЄДРПОУ - 22883141, місцезнаходження: м. Київ, вул. Хрещатик, 36.

Третя особа - приватний нотаріус Київського міського нотаріального округу Сташкова Анастасія Григорівна, юридична адреса: АДРЕСА_4.

Суддя О.О. Тиха