Провадження № 2/357/339/23
Р І Ш Е Н Н Я
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

03 квітня 2023 року Білоцерківський міськрайонний суд Київської області у складі:

головуючого судді Бебешко М. М. ,

при секретарі Мартиненко Є. Є.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні у приміщенні суду в м. Біла Церква за правилами спрощеного позовного провадження цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , про стягнення неустойки за прострочення сплати аліментів,-

В С Т А Н О В И В :

06 грудня 2022 року ОСОБА_1 засобами поштового зв`язку звернулась до Білоцерківського міськрайонного суду Київської області з позовом до ОСОБА_2 про стягнення пені за прострочення сплати аліментів.

В обґрунтування позову вказувала, що 31 травня 2014 року вона зареєструвала шлюб з ОСОБА_2 . Від спільного подружнього життя мають двох малолітніх дітей: доньку - ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 та сина ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_2 .

Згідно рішення Білоцерківського міськрайонного суду Київської області від 27 березня 2020 року, у справі № 357/786/20 з відповідача ОСОБА_2 було стягнуто на користь позивача на утримання дітей ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_3 та ОСОБА_4 аліменти в розмірі 1/3 заробітку, але не менше 50 % прожиткового мінімуму на дитину відповідного віку, починаючи з 23 січня 2020 року і до досягнення старшою дитиною повноліття. Після досягнення старшою дитиною повноліття аліменти на іншу дитину стягуються за врахуванням тієї рівної частки, що припала на дитину, яка досягла повноліття. Відповідач ОСОБА_2 неналежно виконує свій обов`язок по сплаті аліментів на утримання дітей, тобто не сплачує аліменти на утримання дітей. Згідно довідки-розрахунку виданої Білоцерківським МВ ДВС ЦМУЮ (м. Київ) від 14 листопада 2022 року, станом на 01 листопада 2022 року ОСОБА_2 має заборгованість по сплаті аліментів у виконавчому провадженні в сумі 119061,01 грн. Керуючись висновками Великої палати Верховного суду у справі № 333/6020/16-ц позивачем було обраховано розмір і прострочення сплати аліментів відповідачем ОСОБА_2 у виконавчому провадженні за період з 23 січня 2020 року по 31 жовтня 2022 року сума пені складає 559933,92 грн. Сума заборгованості за цей період становить 119061,01 грн.

Посилаючись на те, що відповідач свідомо нехтує своїм обов`язком утримувати неповнолітнього сина, просить суд стягнути з ОСОБА_5 на свою користь пеню за прострочення сплати аліментів у розмірі 119061,01 грн.

Відповідно до автоматизованого розподілу судової справи між суддями вказану справу 28 грудня 2022 року передано на розгляд судді Бебешко М.М.

Ухвалою суду від 07 лютого 2023 року позовну заяву прийнято до розгляду, відкрито провадження у справі за правилами спрощеного позовного провадження у відкритому судовому засіданні з повідомленням (викликом) учасників справи, призначено розгляд справи 09 березня 2023 року о 09:00 год.

06 березня 2023 року на адресу суду від представника відповідача адвоката Опаріної А.Л. надійшов відзив від відповідача ОСОБА_2 з проханням відмовити позивачу у задоволенні позовних вимог, мотивуючи тим, що відповідач з 05.05.2022 перебуває на військовій службі по мобілізації у військовій частині, приймає безпосередню участь у бойових діях, а тому має визначені ст. 14 Закону України «Про соціальний і правовий захист військовослужбовців та членів їх сімей», зокрема і звільнення від нарахування пені за невиконання зобов`язань перед фізичними особами, в тому числі і за несплату аліментів, котрі є зобов`язаннями перед фізичними особами. Крім того, відповідачем сплачені аліменти в загальному розмірі 119061,01грн., що підтверджується довідкою АТ «ПУМБ» про операцію, квитанцією до платіжної інструкції. Таким чином відповідач є військовослужбовцем, який має пільги і на даний час в Україні діє особливий період, тому відповідач звільнений від нарахування та сплати пені за прострочення аліментів. У зв`язку з неможливістю відповідача бути присутнім в судовому засіданні, просить суд проводити розгляд справи без його участі. З урахуванням поданого відзиву, проти задоволення позову повністю заперечує.

09 березня 2023 року від позивача ОСОБА_1 до суду надійшло клопотання, згідно з яким, остання просить суд розглядати справу за її відсутності, позовні вимоги підтримує частково, в межах суми пені, нарахованої, до дати мобілізації, просить долучити до справи розрахунок державного виконавця.

В судове засідання 09 березня 2023 року учасники справи не з`явились, про день, час та місце розгляду справи повідомленні належним чином. Заяв про відкладення розгляду справи на адресу суду не надходило.

З урахуванням заяв сторін про розгляд справи за їх відсутності, суд вважає за можливе проводити судовий розгляд без участі сторін.

Відповідно до ч.2 ст.247 ЦПК України, у разі неявки в судове засідання всіх учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.

Дослідивши матеріали справи, суд встановив наступне.

Сторони перебувають у шлюбі між собою з 31 травня 2014 року (а.с.8).

ІНФОРМАЦІЯ_4 у сторін народилася донька ОСОБА_3 . В свідоцтві про народження дитини серії НОМЕР_1 , актовий запис № 117 записані в графі батьки: батько ОСОБА_2 та мати ОСОБА_1 (а.с.9).

ІНФОРМАЦІЯ_2 у сторін народився син ОСОБА_4 . В свідоцтві про народження дитини серії НОМЕР_2 , актовий запис № 27 записані в графі батьки: батько ОСОБА_2 та мати ОСОБА_1 (а.с.10).

Рішенням Білоцерківського міськрайонного суду Київської області від 27 березня 2020 року у цивільній справі № 357/786/20, провадження № 2/357/1298/20 стягнуто з ОСОБА_2 аліменти на утримання дітей: ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_3 та сина ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_5 , на користь ОСОБА_1 в розмірі 1/3 частини з усіх видів заробітку ОСОБА_2 , але не менше 50 відсотків прожиткового мінімуму на дитину відповідного віку, починаючи з 23 січня 2020 року і до досягнення старшою дитиною повноліття. Після досягнення старшою дитиною повноліття аліменти на іншу дитину стягуються за врахуванням тієї рівної частки, що припала на дитину, яка досягла повноліття (а.с.11-13).

На виконання вказаного рішення суду 27 квітня 2020 року Білоцерківським міськрайонним судом Київської області видано виконавчий листи (а.с.14).

14 листопада 2022 року Білоцерківським відділом державної виконавчої служби у Білоцерківському районі Київської області Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Київ) було здійснено розрахунок заборгованості зі сплати аліментів у виконавчому провадженні з виконання виконавчого листа № 2/357/1298/20. Відповідно до вказаного розрахунку, у ОСОБА_2 перед ОСОБА_1 за період з грудня 23.01.2020 року по 31.10.2022 року існує заборгованість по аліментах у розмірі 119061,01 грн. (а.с.15).

Позивачем додатково надано розрахунок державного виконавця, згідно з яким заборгованість ОСОБА_2 по сплаті аліментів на користь ОСОБА_1 за період з 23 січня 2020 року по 28 лютого 2023 року становить 12743,01грн. Згідно даного розрахунку, на кінець квітня 2022 року заборгованість складала 93 574,99 грн. (а.с.52-53).

Згідно проведеного позивачем розрахунку пені за прострочення сплати аліментів за період з 23 січня 2020 року по 31 жовтня 2022 року, загальна сума неустойки складає 559933,92 грн. (а.с.2-3).

Згідно копії довідки № 4455 від 14 листопада 2022, виданої військовою частиною НОМЕР_3 ОСОБА_2 перебуває на військовій службі по мобілізації у військовій частині з 05 травня 2022 року по теперішній час (а.с.33).

Відповідно до копії довідки № 4062 від 01 листопада 2022 року, виданої військовою частиною НОМЕР_3 ОСОБА_2 приймає безпосередню участь у бойових діях (забезпеченні здійснення заходів з національної безпеки і оборони, відсічі і стримування збройної агресії) перебуваючи безпосередньо в районах ведення воєнних (бойових) дій у Донецькому операційному районі з 29 липня по 19 серпня 2022 року, з 30 серпня 2022 року по теперішній час (а.с.32).

Згідно медичної документації ОСОБА_2 проходив лікування через отримання травм (а.с.34-36).

24 листопада 2022 року ОСОБА_2 сплатив грошові кошти в сумі 25 000,00 грн. в рахунок аліментів за виконавчим провадженням № 62453959 (а.с.45).

02 січня 2023 року ОСОБА_2 сплатив грошові кошти згідно виконавчого документу 2/357/1298/20 в сумі 94 061,01 грн. (а.с.46).

При вирішенні спору суд виходить з наступного.

Відповідно до частини першої статті 2 ЦПК України завданням цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави.

Здійснюючи правосуддя, суд захищає права, свободи та інтереси фізичних осіб, права та інтереси юридичних осіб, державні та суспільні інтереси у спосіб, визначений законом або договором. У випадку, якщо закон або договір не визначають ефективного способу захисту порушеного, невизнаного або оспореного права, свободи чи інтересу особи, яка звернулася до суду, суд відповідно до викладеної в позові вимоги такої особи може визначити у своєму рішенні такий спосіб захисту, який не суперечить закону (стаття 5 ЦПК України).

Відповідно до частини другої статті 141 СК України розірвання шлюбу між батьками, проживання їх окремо від дитини не впливає на обсяг їхніх прав і не звільняє від обов`язків щодо дитини.

Згідно із частиною четвертою статті 155 СК України ухилення батьків від виконання батьківських обов`язків є підставою для покладення на них відповідальності, встановленої законом.

Відповідно до статті 51 Конституції України та статті 180 СК України батьки зобов`язані утримувати своїх дітей до досягнення ними повноліття.

За рішенням суду кошти на утримання дитини (аліменти) присуджуються у частці від доходу її матері, батька або у твердій грошовій сумі за вибором того з батьків або інших законних представників дитини, разом з яким проживає дитина (частина третя статті 181 СК України). Абзацом першим частини першої статті 196 СК України встановлено, що у разі виникнення заборгованості з вини особи, яка зобов`язана сплачувати аліменти за рішенням суду або за домовленістю між батьками, одержувач аліментів має право на стягнення неустойки (пені) у розмірі одного відсотка суми несплачених аліментів за кожен день прострочення від дня прострочення сплати аліментів до дня їх повного погашення або до дня ухвалення судом рішення про стягнення пені, але не більше 100 відсотків заборгованості.

Розмір неустойки може бути зменшений судом з урахуванням матеріального та сімейного стану платника аліментів (частина друга статті 196 СК України).

Неустойка (пеня) - це спосіб забезпечення виконання зобов`язання.

Її завдання - сприяти належному виконанню зобов`язання, стимулювати боржника до належної поведінки. Однак таку функцію неустойка виконує до моменту порушення зобов`язання боржником. Після порушення боржником свого обов`язку неустойка починає виконувати функцію майнової відповідальності. Це додаткові втрати неналежного боржника, майнове покарання його за невиконання або невчасне виконання обов`язку сплатити аліменти.

Стягнення неустойки є санкцією за ухилення від сплати аліментів.

Відповідно до частини четвертої статті 263 ЦПК України при виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин суд враховує висновки щодо застосування відповідних норм права, викладені в постановах Верховного Суду.

У постанові Верховного Суду у складі Об`єднаної палати Касаційного цивільного суду від 14 грудня 2020 року у справі № 661/905/19 (провадження № 61-16670сво19) вказано, що положення ЦК України субсидіарно застосовуються для регулювання сімейних відносин. Стягнення пені, передбаченої абзацом першим частини першої статті 196 СК України, можливе лише у разі виникнення заборгованості з вини особи, зобов`язаної сплачувати аліменти. У СК України не передбачено випадки, коли вина платника аліментів виключається. У такому разі підлягають застосуванню норми цивільного законодавства. Якщо платник аліментів доведе, що вжив всіх залежних від нього заходів щодо належного виконання зобов`язання, то платник аліментів є невинуватим у виникненні заборгованості і підстави стягувати неустойку (пеню) відсутні. Саме на платника аліментів покладено обов`язок доводити відсутність своєї вини в несплаті (неповній сплаті) аліментів.

Тобто відповідач зобов`язаний сплачувати аліменти, що свідчить про наявність презумпції вини платника аліментів у виникненні заборгованості з їх сплати та є підставою для застосування до відповідача відповідальності, передбаченої частиною першою статті 196 СК України.

При цьому стягнення пені, передбаченої абзацом першим частини першої 196 СК України, можливе лише у разі виникнення заборгованості з вини особи, зобов`язаної сплачувати аліменти.

Суд дійшов висновку, що відповідачем доказів відсутності його вини у виникненні заборгованості по сплаті аліментів не надано, тому позивачка має право на стягнення неустойки (пені) за прострочення сплати аліментів. Крім того ним була погашена заборгованість зі сплати аліментів у повному обсязі станом на 02 січня 2023 року, що свідчить про визнання ним розміру заборгованості зі сплати аліментів.

Судом встановлено, що відповідач з 05 травня 2022 року є військовослужбовцем, який перебуває на військовій службі по мобілізації та приймає безпосередню участь у бойових діях (забезпеченні здійснення заходів з національної безпеки і оборони, відсічі і стримування збройної агресії) перебуваючи безпосередньо в районах ведення (бойових) дій у Донецькому операційному районі

Згідно ч. 15 ст. 14 ЗУ «Про соціальний і правовий захист військовослужбовців та членів їх сімей» військовослужбовцям, призваним на військову службу за призовом під час мобілізації, на особливий період, на весь час їх призову, а військовослужбовцям під час дії особливого періоду, які брали або беруть участь у здійсненні заходів із забезпечення національної безпеки і оборони, відсічі і стримування збройної агресії Російської Федерації у Донецькій та Луганській областях, забезпеченні їх здійснення, які перебували або перебувають безпосередньо в районах та у період здійснення зазначених заходів, - штрафні санкції, пеня за невиконання зобов`язань перед підприємствами, установами і організаціями усіх форм власності, у тому числі банками, та фізичними особами, а також проценти за користування кредитом не нараховуються, крім кредитних договорів щодо придбання майна, яке віднесено чи буде віднесено до об`єктів житлового фонду (житлового будинку, квартири, майбутнього об`єкта нерухомості, об`єкта незавершеного житлового будівництва, майнових прав на них), та/або автомобіля.

На підставі викладеного, оскільки відповідач є військовослужбовцем, який має пільги, визначені вищенаведеним законом, він звільнений від нарахування та сплати пені за невиконання зобов`язань по сплаті аліментів за період проходження військової служби. Щодо посилання відповідача на погашення ним всієї заборгованості зі сплати аліментів, як на підставу для звільнення від сплати пені за прострочення сплати аліментів суд зазначає наступне.

При обрахуванні розміру пені за заборгованістю зі сплати аліментів слід приймати до уваги викладену Верховним Судом у постанові від 19 січня 2022 року у справі № 711/679/21 (провадження № 61-18434св21) правову позицію щодо врахування часткових платежів при наявності заборгованості за аліментами за попередні періоди, а також щодо формулювання «не більше 100 відсотків заборгованості», що міститься у частині першій статті 196 СК України. Так, Верховний Суд зазначив, що «при застосуванні формулювання «не більше 100 відсотків заборгованості» в абзаці 1 частини 1 статті 196 СК України якщо обмежувати нарахування пені поточною заборгованістю (тобто, тією яка існує за всі місяці станом на момент пред`явлення позову чи на інший момент), то при пред`явленні позову за період коли існувало прострочення, а на момент пред`явлення позову поточна заборгованість відсутня, то і не буде межі, яку не повинна перевищувати пеня. Як наслідок, очевидно, що потрібно розмежовувати сукупну поточну заборгованість та заборгованість за аліментами за певний місяць. Колегія суддів, з урахуванням принципу розумності, вважає, що оскільки пеня є змінною величиною, основою для обчислення якої є саме заборгованість за аліментами за певний місяць, то формулювання «не більше 100 відсотків заборгованості» означає, що розмір пені не повинен перевищувати розмір заборгованості, на яку вона нараховується. У разі, якщо позивач, з урахуванням принципу диспозитивності пред`явив позов про стягнення пені за декілька місяців, то розмір пені за ці місяці не повинен перевищувати сукупний розмір заборгованості, на яку вона нараховується».

З довідки-розрахунку Білоцерківського відділу ДВС у Білоцерківському районі Київської області ЦМУ Міністерства юстиції (м. Київ) станом на квітень 2022 року ОСОБА_2 має заборгованість зі сплати аліментів у розмірі 93574,99 грн. (а.с.15,52-53).

Вказана обставина не заперечується відповідачем.

З матеріалів справи вбачається, що заборгованість зі сплати аліментів була частково погашена відповідачем 24 листопада 2022 року в розмірі 25000 грн. та 01 лютого 2023 року в розмірі 94 061,01 грн., тобто після звернення позивача до суду із указаним позовом (після 06 грудня 2022 року), тому період прострочення виконання зобов`язань зі сплати аліментів слід рахувати з 23 січня 2020 року до 31 жовтня 2022 року, що відповідає правовій позиції, викладеній у Постанові Верховного суду від 18 листопада 2020 року в справі № 727/10270/18.

Виходячи зі встановлених, на підставі поданих сторонами доказів, фактичних обставин справи та вищевказаних норм матеріального права, суд дійшов висновку про наявність підстав для стягнення пені за період з 23 січня 2020 року по 04 травня 2022 року (до мобілізації відповідача на військову службу). Велика Палата Верховного Суду у постанові від 03 квітня 2019 року у справі № 333/6020/16-ц (провадження № 14-616цс18) відступила від висновків Верховного Суду України щодо застосування норм права у подібних правовідносинах, викладених у раніше прийнятих постановах від 02 листопада 2016 року у справі № 6-1554цс16, від 16 березня 2016 року у справі № 6-2589цс15, від 03 лютого 2016 року у справі № 6-1477цс15 та від 16 березня 2016 року у справі № 6-300цс16, і дійшла висновку, що пеня за заборгованість зі сплати аліментів нараховується на весь розмір несплачених у відповідному місяці аліментів за кожний день прострочення її сплати, а її нарахування не обмежується тільки тим місяцем, в якому не проводилося стягнення. Розмір пені за місячним платежем розраховується так: заборгованість зі сплати аліментів за конкретний місяць (місячний платіж) необхідно помножити на кількість днів заборгованості, які відраховуються з першого дня місяця, наступного за місяцем, у якому мали бути сплачені, але не сплачувалися аліменти, до дня їх фактичної виплати (при цьому день виконання зобов`язання не включається до строку заборгованості) та помножити на один відсоток.

Тобто формула така: заборгованість за місяць х кількість днів заборгованості х 1 %.

За цим правилом обраховується пеня за кожним простроченим місячним платежем.

Загальний розмір пені становить суму розмірів пені, обрахованої за кожним місячним (періодичним) платежем.

Якщо заборгованість зі сплати аліментів погашено частково в іншому місяці, то визначення пені на заборгованість зі сплати аліментів розраховується з урахуванням розміру несплаченої частки аліментів за певний місяць з дня сплати частки місячного платежу і до дня, який передує дню погашення заборгованості за відповідним місячним платежем, помножену на 1 %.

Правило про стягнення неустойки (пені) у розмірі 1 % від суми несплачених аліментів за кожен день прострочення означає, що при обчисленні загальної суми пені за прострочення сплати аліментів ураховується сума несплачених аліментів та кількість днів прострочення. Оскільки аліменти нараховуються щомісячно, строк виконання цього обов`язку буде різним, отже, і кількість днів прострочення також буде різною залежно від кількості днів у місяці. Тобто пеня за прострочення сплати аліментів повинна нараховуватися на всю суму несплачених аліментів за кожен день прострочення її сплати, а її нарахування не обмежується тільки тим місяцем, у якому не проводилося стягнення. Пеня за заборгованість зі сплати аліментів нараховується на всю суму несплачених аліментів за кожний день прострочення її сплати, а її нарахування не обмежується тільки тим місяцем, в якому не проводилося стягнення.

Отже, зобов`язання зі сплати аліментів носить періодичний характер і повинне виконуватися щомісяця, тому при розгляді спорів про стягнення на підставі частини першої статті 196 СК України пені від суми несплачених аліментів суд повинен з`ясувати розмір несплачених аліментів за кожним із цих періодичних платежів, установити строк, до якого кожне із цих зобов`язань мало бути виконане, та з урахуванням установленого - обчислити розмір пені виходячи із суми несплачених аліментів за кожен місяць окремо від дня порушення платником аліментів свого обов`язку щодо їх сплати до дня ухвалення судом рішення про стягнення пені, підсумувавши розміри нарахованої пені за кожен із прострочених платежів та визначивши її загальну суму.

Згідно з указаним вище правовим висновком Великої Палати Верховного Суду (провадження № 14-616цс18) щодо порядку обчислення неустойки (пені) розмір пені за місячним платежем розраховується так: заборгованість зі сплати аліментів за конкретний місяць (місячний платіж) необхідно помножити на кількість днів заборгованості, які відраховуються з першого дня місяця, наступного за місяцем, у якому мали бути сплачені, але не сплачувалися аліменти, до дня їх фактичної виплати (при цьому день виконання зобов`язання не включається до строку заборгованості) та помножити на 1 %.

Кількість прострочених днів із сплати відповідачем аліментів за період часу з 23 січня 2020 року по 04 травня 2022 року становить 833 дні і розмір неустойки (пені) значно перевищує розмір заборгованості зі сплати аліментів, встановлених розрахунком, здійсненим державним виконавцем, яка на початок травня 2022 року становила 93 574,99 грн. Оскільки ч. 1 ст. 196 СК України передбачено, що пеня не може перевищувати 100 відсотків заборгованості, на яку вона нараховується, суд вважає за доцільне стягнути з відповідача на користь позивача неустойку (пеню) за прострочення сплати аліментів у сумі 93 574,99 грн.

Таким чином, даючи оцінку встановленим обставинам та доказам в їх сукупності, керуючись принципом регулювання сімейних відносин на засадах справедливості, добросовісності та розумності, діючи у межах заявлених позовних вимог та враховуючи заяву позивача про підтримання позовних вимог в частині, суд дійшов висновку, що позовні вимоги, зменшені позивачем до початку судового засідання, в частині стягнення пені до дати мобілізації відповідача, підлягають до задоволення, тому з відповідача на користь позивача підлягає стягненню неустойка (пеня) у розмірі 93 574,99 грн., тобто 100 відсотків заборгованості по сплаті аліментів, яка виникла у відповідача за період часу з 23 січня 2020 року до 04 травня 2022 року.

На підставі ст. 5 Закону України «Про судовий збір» позивач звільнена від сплати судового збору на користь держави, тому відповідно до вимог ст. 141 ЦПК України з відповідача слід стягнути в дохід держави судовий збір в розмірі 1 відсотка ціни позову, але не менше 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб, тобто 992,40 грн.

На підставі викладеного, керуючись ст.4, 12, 13, 76-81, 133, 141, 258-259, 265, 268, 354-355 ЦПК України, суд -

У Х В А Л И В :
Позовні вимоги ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про стягнення неустойки за прострочення сплати аліментів, зменшені перед початком судового засідання, - задоволити повністю.

Стягнути з ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_6 , на користь ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_7 , неустойку (пеню) за прострочення сплати аліментів за період з 23 січня 2020 року до 04 травня 2022 року у розмірі 93 574,99 грн.

Стягнути з ОСОБА_2 на користь держави судовий збір у розмірі 992,40 грн.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

На рішення суду може бути подана апеляційна скарга до Київського апеляційного суду протягом тридцяти днів з дня його складення.

Учасник справи, якому повне рішення не було вручено у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження , якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.

Позивач: ОСОБА_1 , місце проживання: АДРЕСА_1 . РНОКПП: НОМЕР_4 .

Відповідач: ОСОБА_2 , місце проживання: АДРЕСА_2 . РНОКПП: НОМЕР_5 .

Суддя М. М. Бебешко