Коростишівський районний суд Житомирської області
Справа № 935/1140/23
Провадження № 2/935/401/23
У Х В А Л А

25 квітня 2023 року м.Коростишів

Суддя Коростишівського районного суду Житомирської області Василенко Р.О., розглянувши позовну заяву ОСОБА_1 до Державного підприємства «Коростишівське лісове господарство» про стягнення середнього заробітку та моральної шкоди,

встановив:

До Коростишівського районного суду Житомирської області надійшов позов про стягнення середнього заробітку та моральної шкоди.

Суддя, вивчивши матеріали позовної заяви, вважає, що вона підлягає залишенню без руху, оскільки подана з порушенням вимог ст.ст. 175, 177 ЦПК України.

Відповідно до ч.1 ст.175 ЦПК України у позовній заяві позивач викладає свої вимоги щодо предмета спору та їх обґрунтування. Позовна заява повинна містити повне ім`я (прізвище ім`я та по-батькові) для фізичних осіб сторін та інших учасників справи, їх місце проживання чи перебування, поштовий індекс, реєстраційний номер облікової картки платника податків (для фізичних осіб) за його наявності або номер і серію паспорта для фізичних осіб громадян України (якщо такі відомості позивачу відомі), зміст позовних вимог: спосіб захисту прав або інтересів, передбачений законом або договором, зазначення ціни позову, якщо позов підлягає грошовій оцінці, виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги, зазначення доказів, що підтверджують вказані обставини, підтвердження позивача про те, що ним не подано іншого позову до цього ж відповідача з тим самим предметом та з тих самих підстав, попередній (орієнтовний) розрахунок суми судових витрат, які позивач поніс і які очікує понести у зв`язку з розглядом справи.

Представник позивача подав до суду позовну заяву про стягнення середнього заробітку та стягнення моральної шкоди з порушенням вимог ст. 175 ЦПК України - за позовну вимогу про стягнення моральної шкоди не сплачено судовий збір.

Відповідно до ч. 3 ст.23 Цивільного кодексу України моральна шкода відшкодовується грошовими коштами, іншим майном або в інший спосіб. Аналіз цієї норми дає підстави зробити висновок про те, що позовна вимога про відшкодування моральної шкоди може полягати у відшкодуванні грошима, майном або в інший спосіб. Отже, характер такої вимоги (майновий чи немайновий) є похідним від обраного позивачем (потерпілою особою) способу відшкодування моральної шкоди. Якщо позивач просить відшкодувати моральну шкоду грошима або майном, то така позовна вимога набуває майнового характеру. Якщо ж позивач вибрав інший спосіб відшкодування моральної шкоди, який не має грошового вираження (спростування неправдивих відомостей, прилюдне вибачення тощо), то така вимога є немайновою, а тому позовна вимога про відшкодування моральної шкоди грошима або майном є майновою, а вимога про відшкодування моральної шкоди в інший (немайновий) спосіб є немайновою вимогою.

Тобто, вимога про відшкодування моральної шкоди, що визначена у грошовому вимірі та що складає ціну матеріальних вимог, є майновою вимогою, а тому, судовий збір підлягає стягненню як за вимогу майнового характеру.

Наведене узгоджується з правовою позицією Верховного Суду, викладеною в ухвалі від 08 листопада 2019 року у справі № 400/100/19 (К/9901/29662/19) та постанові від 28 листопада 2018 року у справі № 761/11472/15-ц (61-2367св18).

З огляду на викладене, оскільки позивачем, окрім скасування стягнення середньомісячного заробітку за час вимушеного прогулу заявлено іншу вимогу, яка підлягає оплаті судовим збором - стягнення моральної шкоди, позивачу потрібно сплатити судовий збір у розмірі, який визначено законом, надавши відповідний підтверджуючий документ про його сплату.

Згідно п/п. 2 п. 1 ч. 2 ст. 4 Закону України «Про судовий збір», за подання до суду позовної заяви майнового характеру, яка подана фізичною особою або фізичною особою-підприємцем справляється судовий збір, ставка якого складає 1 відсоток ціни позову, але не менше 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб (1073 грн. 60 коп.) та не більше 5 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб (13420 грн.).

Позивач додає до заяви копії письмових доказів, однак не зазначає про наявність чи відсутність у нього оригіналів таких доказів.

Не вказані відомості про вжиття заходів досудового врегулювання спору, якщо такі проводилися.

Від змісту позовної заяви залежать дії судді при вирішенні питання про відкриття провадження у справі і проведення подальших підготовчих дій для розгляду справи у судовому засіданні та при її розгляді по суті, у тому числі і про її судову юрисдикцію та підсудність, про визначення обставин, що мають значення для її вирішення, про залучення в процес інших осіб, дослідження доказів тощо.

Від змісту позовної заяви залежать позиція відповідача, котрий, як і позивач, має право на судовий захист, а для реалізації цього права має бути обізнаний з тим, які вимоги до нього заявлені, з яких підстав і якими доказами це підтверджується.

Прецедентна практика Європейського суду з прав людини виходить з того, що реалізуючи п.1 ст.6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод щодо доступності правосуддя та справедливого судового розгляду кожна держава-учасник цієї Конвенції вправі встановлювати правила судової процедури, в тому числі й процесуальні заборони і обмеження, зміст яких - не допустити судовий процес у безладний рух.

Відповідно до ст.185 ЦПК України якщо заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175-177 цього Кодексу, або не сплачено судовий збір, суд постановляє ухвалу, в якій зазначаються підстави залишення заяви без руху, про що повідомляє позивача і надає йому строк для усунення недоліків.

Керуючись ст.185 ЦПК України,

постановив:

Позовну заяву ОСОБА_1 до Державного підприємства «Коростишівське лісове господарство» про стягнення середнього заробітку та моральної шкоди залишити без руху.

Встановити термін для усунення недоліків позовної заяви десять днів з дня отримання ухвали.

Роз`яснити, що при невиконанні вимог даної ухвали у встановлений строк, позовна заява бути вважатися неподаною і повернута позивачу.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя Роман ВАСИЛЕНКО