Справа № 344/2117/23
Провадження № 2/344/1374/23
Р І Ш Е Н Н Я

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

21 квітня 2023 року м. Івано-Франківськ

Івано-Франківський міський суд Івано-Франківської області в складі:

головуючої Кіндратишин Л.Р.,

за участю:секретаря судового засідання Литвин Х.В.,

представника позивача - адвоката Кушнір І.Р..,

відповідача ОСОБА_1 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в порядку загального позовного провадження в залі суду цивільну справу за позовом ОСОБА_2 , в інтересах якого діє представник - адвокат Кушнір Ірина Романівна, до ОСОБА_1 , за участю третьої особи : Городенківського відділу державної реєстрації актів цивільного стану у Коломийському районі Івано-Франківської області Західного міжрегіонального управління Міністерства юстиції про виключення відомостей про батька з актового запису про народження дитини,

ВСТАНОВИВ:

08.02.2023 позивач звернувся до суду із позовом до відповідача, у якому просить : виключити запис про ОСОБА_2 , як батька з актового запису №157, від 14.11.2020 про народження ОСОБА_3 . В обґрунтування позову зазначено, що 03.12.2018 між ним та ОСОБА_1 було зареєстровано шлюб. ІНФОРМАЦІЯ_1 ОСОБА_1 народжено дитину актовий запис №157.

26.11.2020 Городенківським районним судом Івано-Франківської області у справі №342/799/20 ухвалено рішення про розірвання шлюбу. Судом встановлено, що від шлюбу у сторін дітей немає. Дане рішення набрало законної сили 28.12.2020 та жодною зі сторін не оскаржувалось. Просить, суд звернути увагу, що позовна заява про розірвання шлюбу датована 13.07.2020, а перебування у шлюбі на той момент було суто формальним ( позивач сама про таке стверджувала у позовній заяві про розірвання шлюбу).

Майже через два роки після розірвання шлюбу, а саме 15.11.2022, його колишньою дружиною подано позов до Івано-Франківського міського суду про стягнення з нього аліментів. До зазначеної заяви долучено свідоцтво про народження ОСОБА_3 , яка народилась ІНФОРМАЦІЯ_1 . На підставі чого та із яких мотивів його дані були занесені до актового запису №157 наразі йому невідомо.

З колишньою дружиною вони не спілкуються вже тривалий час ( близько трьох років). Під час розгляду справи про розірвання шлюбу, вони не бачились. ОСОБА_1 до судової справи долучала довідку, що вона хворіє і тому не може з`явитися. Справу розглянуто за їхньої відсутності.

Згідно з даними повного витягу з Державного реєстру актів цивільного стану громадян щодо актового запису про народження № витягу :7, що наданий на адвокатський запит, графа №15 та №16 не заповнені у зв`язку з відсутністю паспорта батька. Державна реєстрація народження проведена відповідно до ст. 133 СК України.

Проаналізувавши відносини з відповідачкою під час та після розлучення, співвставивши деякі факти, у нього виникли обґрунтовані сумніви щодо батьківства дитини.

Вважає, за доцільне зазначити, що з моменту народження дитини і до цього часу жодної участі у житті колишньої дружини та її дитини, він не приймав. Про те, що записаний батьком дитини не знав.

На запитання щодо походження дитини, мати відповідача та інші родичі відповідали, що він не є батьком дитини. Так як шлюб між ними розірвано, а перебування у шлюбі ще до його розірвання вже тривалий час було формальним, у нього не було підстав вважати дане твердження не правдивим.

Перебування у пологовому, заповнення різноманітної медичної документації, здача аналізів, крові на донорство- чи інші процеси, які відбуваються весь період та після народження дитини проводились без його участі. Як і таїнство хрещення, дня народження та інші святкування.

08.02.2023 згідно протоколу автоматизованого розподілу судовому справи між суддями справу передано головуючій судді Кіндратишин Л.Р ( а.с. 25-26).

13.02.2023 відкрито провадження, справу призначено до розгляду у загальному позовному провадженні ( а.с. 32).

06.03.2023 - від відповідача надійшла заява про розгляд заяви без її участі, позовні вимоги підтримує, просить їх задоволити ( а.с. 47).

14.03.2023 від представника третьої особи Городенківського відділу державної реєстрації актів цивільного стану у Коломийському районі Івано-Франківської області надійшла заява про розгляд справи без участі представника ( а.с. 56).

08.04.2023 ухвалою суду закрито підготовче провадження, справу призначеного до судового розгляду по суті ( а.с. 69).

У вступному слові представник відповідача адвокат Кушнір І.Р. позовні вимоги підтримала з мотивів, що викладені письмово. Додала, що рішенням суду встановлено той факт, що у сторін немає дітей. Разом з тим, відповідач визнає позов. Підстав для призначення молекулярно-генетичної експертизи немає.

Відповідач позов визнала. Пояснила, що саме байдуже відношення позивача до дитини, свідчить про те, що такий не є батьком.

Суд, заслухавши вступне слово сторін, дослідивши письмові докази, наявні у матеріалах справи, всебічно перевіривши обставини, на яких вони ґрунтуються у відповідності з нормами матеріального права, що підлягають застосуванню до даних правовідносин, встановив наступні обставини та дійшов наступних висновків.

Відповідно до частин першої та другої статті 122 СК України дитина, яка зачата і (або) народжена у шлюбі, походить від подружжя. Походження дитини від подружжя визначається на підставі свідоцтва про шлюб та документа закладу охорони здоров`я про народження дитини. Дитина, яка народжена до спливу десяти місяців після припинення шлюбу або визнання його недійсним, походить від подружжя.

Особа, яка записана батьком дитини відповідно до статей 122, 124, 126 СК України, має право оспорити своє батьківство, пред`явивши позов про виключення запису про нього як батька з актового запису про народження дитини. У разі доведення відсутності кровного споріднення між особою, яка записана батьком, та дитиною суд постановляє рішення про виключення відомостей про особу як батька дитини з актового запису про її народження (частини перша та друга статті 136 СК України).

Відповідно до свідоцтва про народження серії НОМЕР_1 , від 14.11.2020, що видане Городенківським районним відділом державної реєстрації актів цивільного стану Південно-Західного міжрегіонального управління Міністерства юстиції ( м. Івано-Франківська), ІНФОРМАЦІЯ_1 народилась ОСОБА_3 , актовий запис №157. Батьками зазначені ОСОБА_2 та ОСОБА_4 ( а.с. 7).

Такі дані також відповідають, даним, що зазначені у повному витязі Державного реєстру актів цивільного стану громадян щодо актового запису про народження № витягу : 7, від 02.02.2023 . Разом з тим, заявником вказана ОСОБА_4 Графа №15 та №16 не заповнена у зв`язку з відсутністю паспорта батька ( а.с. 17-19).

Так, згідно з заочним рішенням Городенківського районного суду Івано-Франківської області від 26.11.2020 у справі №342/779/20 ( а.с. 10-12), шлюб між ОСОБА_4 та ОСОБА_2 розірвано. Після розірвання шлюбу відновлено позивачці дошлюбне прізвище ОСОБА_5 . Рішення набрало законної сили 14.01.2021 ( а.с. 11-12).

Як на підставу для задоволення даного позову сторона позивача вказує, що таким рішенням встановлено, що дітей у сторін від даного шлюбу немає. Відтак, вказані обставини не підлягають доказуванню. Однак, суд таке не приймає до уваги, з огляду на наступне.

Так, згідно з обґрунтуванням позову, яке зазначено в рішенні як виклад обставин повідомлених, позивачем ОСОБА_4 , як і позовній заяві ( а.с.8), вказано, що від даного шлюбу дітей немає.

Немає преюдиційного значення оцінка судом конкретних обставин справи, які сторонами не оспорювалися, мотиви судового рішення, правова кваліфікація спірних відносин. Преюдиційне значення можуть мати ті факти, щодо наявності або відсутності яких виник спір, і які, зокрема зазначені у резолютивній частині рішення (постанова КЦС ВС від 11.12.2019 по справі №320/4938/17).

Щодо визнання позову відповідачем, то суд не приймає таке, з огляду на наступне :

Згідно із ч. 1 ст. 82 ЦПК України обставини, які визнаються учасниками справи, не підлягають доказуванню, якщо суд не має обґрунтованого сумніву щодо достовірності цих обставин або добровільності їх визнання.

Отже, визнання обставин, які не підлягають доказуванню, можливе, зокрема, за умов: 1) визнання їх усіма учасниками справи та 2) відсутності в суду обґрунтованого сумніву щодо достовірності цих обставин.

Втім, визнання позову слід відрізняти від визнання відповідачем певних обставин.

Крім того, відповідно до ч. 1 ст. 206 ЦПК України позивач може відмовитися від позову, а відповідач визнати позов на будь-якій стадії провадження у справі, зазначивши про це в заяві по суті справи або в окремій письмовій заяві.

Якщо визнання відповідачем позову суперечить закону або порушує права, свободи чи інтереси інших осіб, суд постановляє ухвалу про відмову в прийнятті визнання відповідачем позову і продовжує судовий розгляд. Таким чином, суди не вправі покласти в основу свого рішення лише факт визнання позову відповідачем, не дослідивши при цьому обставини справи.

Тобто повинно мати місце не лише визнання позову, а й законні підстави для задоволення позову, які підлягають встановленню.

Така правова позиція викладена у постанові Верховного Суду від 15 червня 2020 року у справі № 588/1311/17, провадження № 61-39156св18, Верховного Суду у складі колегії суддів Касаційного господарського суду в рамках справи № 916/1142/20, від 30 червня 2021 року

Цивільний процесуальний закон передбачає застосування принципу добросовісності, який полягає у необхідності сумлінної та чесної поведінки суб`єктів при виконанні своїх юридичних обов`язків і здійсненні своїх суб`єктивних прав.

Складовою цього принципу в цивільному судочинстві є, зокрема, процесуальний естопель - принцип, згідно з яким сторона позбавляється права висувати певні заперечення або заяви, що розходяться з її початковою поведінкою, визнані в цьому та/або іншому процесі.

Так, судом встановлено, що відповідач визнає позов з огляду на байдужу поведінку відповідача по відношенню дитини.

Разом з тим, слід взяти до уваги, що 15.11.2022 ОСОБА_1 звернулася до Івано-Франківського суду із позовом до ОСОБА_2 про стягнення аліментів на дитину ОСОБА_3 .

Відтак встановленні факти, не можуть бути підставою для задоволення позову без встановлення обставин.

Згідно зі статтею 76 ЦПК України доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. Ці дані встановлюються такими засобами: 1) письмовими, речовими і електронними доказами; 2) висновками експертів; 3) показаннями свідків.

Так, предметом доказування у справах про оспорювання батьківства є відсутність кровного споріднення між особою, записаною батьком, і дитиною. Доводити відсутність кровного споріднення з дитиною можливо будь-якими допустимими доказами, у тому числі висновками судово-медичної, біологічної чи генетичної експертиз, при цьому для з`ясування обставин, що мають значення для справи і потребують спеціальних знань у галузі науки, мистецтва, техніки, ремесла, тощо, суд призначає експертизу за заявою осіб, які беруть участь у справі.

Принцип змагальності забезпечує повноту дослідження обставин справи (стаття 12 ЦПК України). Цей принцип передбачає покладання тягаря доказування на сторони. Одночасно цей принцип не передбачає обов`язку суду вважати доведеною та встановленою обставину, про яку сторона стверджує. Така обставина підлягає доказуванню таким чином, аби задовольнити, як правило, стандарт переваги більш вагомих доказів, тобто коли висновок про існування стверджуваної обставини з урахуванням поданих доказів видається більш вірогідним, ніж протилежний.

Принцип оцінки доказів «поза розумним сумнівом» полягає в тому, що розумним є сумнів, який ґрунтується на певних обставинах та здоровому глузді, випливає зі справедливого та зваженого розгляду всіх належних та допустимих відомостей, підтверджених доказами.

Якщо сторона не подала достатньо доказів для підтвердження певної обставини, то суд робить висновок про її недоведеність.

Разом з тим, суд має встановити, чи особа, яка оспорює батьківство, знала в момент реєстрації себе батьком дитини, що не є її батьком, або за встановленими обставинами справи не могла про це не знати.

Позивач стверджує, що про своє батьківство дізнався лише за фактом подання позову про стягнення з нього аліментів на утримання дитини, який подано ОСОБА_1 15.11.2022.

Згідно із частинами першою, шостою статті 81 ЦПК України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог і заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Доказування не може ґрунтуватися на припущеннях.

Висновок судово-медичної (молекулярно-генетичної) експертизи є підставою для категоричного висновку для визнання батьківства, оскільки ДНК-тест є єдиним науковим методом точного встановлення батьківства стосовно конкретної дитини і його доказова цінність суттєво переважає будь-який інший доказ, наданий сторонами, з метою підтвердити або спростувати факт оспорюваного батьківства.

Судом неодноразово було роз`яснено предмет доказування, обов`язок щодо подання доказів на підтвердження заявлених позовних вимог, зокрема подання висновку молекулярно-генетичної експертизи, однак сторона позивача не зважаючи на зазначення клопотання про призначення відповідної експертизи у позові, при розгляді справи вважала за недоцільне призначення експертизи. Інших доказів суду не подано.

Напідставі навеленого, суд дійшов про відмову у задоволенні позову за недоведеністю, оскільки позивач не надав суду належних, достатніх та допустимих доказів на спростовання факту кровної спорідненості з ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , а отже не довів обставин, на які посилався як на підставу своїх позовних вимог .

Керуючись ст.ст. 10, 12, 81, 223, 258, 263-265, 268 ЦПК України, суд,

УХВАЛИВ:

У позові ОСОБА_2 , в інтересах якого діє представник - адвокат Кушнір Ірина Романівна, до ОСОБА_1 , за участю третьої особи : Городенківського відділу державної реєстрації актів цивільного стану у Коломийському районі Івано-Франківської області Західного міжрегіонального управління Міністерства юстиції про виключення відомостей про батька з актового запису про народження дитини відмовити.

Апеляційна скарга на рішення суду може бути подана протягом тридцяти днів з дня його проголошення до Івано-Франківського апеляційного суду.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Учасник справи, якому повне рішення або ухвала суду не були вручені у день його (її) проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження на рішення суду - якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.

Повне найменування учасників справи :

Позивач : ОСОБА_2 , РНКПП : НОМЕР_2 , адреса : АДРЕСА_1 ;

Представник позивача : адвокат Кушнір Ірина Романівна, адреса : вул. Чорновола, 4, офіс 2, м. Івано-Франківськ;

Відповідач : ОСОБА_1 , РНКПП: НОМЕР_3 , адреса : АДРЕСА_2 ;

Третя особа : Коломийському районі Івано-Франківської області Західного міжрегіонального управління Міністерства юстиції, , вул. Шевченка, 46 м. Городенка Коломийського району Івано-Франківської області.

Повне рішення складено 01.05.2023.

Суддя

Івано-Франківського міського суду Кіндратишин Л.Р.