Справа № 229/1497/23
Провадження № 2/229/961/2023
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

30 березня 2023 року Дружківський міський суд Донецької області

у складі судді Хомченко Л.І.

секретар Бондаренко А.С.

розглянувши у відкритому судовому засіданні цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до Дружківської міської територіальної громади в особі Дружківської міської військової адміністрації про продовження строку на прийняття спадщини

В С Т А Н О В И В:

До суду надійшла позовна заява ОСОБА_1 до Дружківської міської територіальної громади в особі Дружківської міської військової адміністрації про продовження строку на прийняття спадщини. В обґрунтування позовної заяви позивачем зазначено, що ОСОБА_2 . є власником квартири АДРЕСА_1 ,згідно договору дарування квартири від 24.05.2012 року. ІНФОРМАЦІЯ_1 її чоловік ОСОБА_2 помер. Позивач зазначила , що вона є єдиним спадкоємцем. Строк на прийняття спадщини вона пропустила з наступних причин : не має юридичної освіти ,на той час не було достатньо коштів ,щоб оформити спадщину, проведення на цій території з 2014 року антитерористичної операції, а також військових дії з лютого 2022 року та по теперішній час .Вказані обставини свідчать про об`єктивні, непереборні, істотні труднощі на вчинення позивачем дій з прийняття спадщини, внаслідок чого вона звернулася до суду з зазначеною позовною заявою.

В судове засідання позивач не з`явилась, про дату, час та місце розгляду справи повідомлялась належним чином у відповідності до частини 6 статті 128 ЦПК України - шляхом направлення судової повістки із розпискою рекомендованим листом з повідомленням на адресу. Позивачем подано до суду заяву, в якій вона просить слухати справу за її відсутності, позовні вимоги підтримує, просить суд їх задовольнити.

Повідомлений належним чином про дату, час та місце проведення судового засідання (у відповідності до пункту 1 частини 7 статті 128 ЦПК України шляхом направлення судової повістки за адресою місцезнаходження, що зазначена в Єдиному державному реєстрі юридичних осіб, фізичних осіб - підприємців та громадських формувань) відповідач до судового засідання не з`явився. Представником відповідача надана заява про розгляд справи у їх відсутність, в якій зазначено ,що заперечень до позову не мають.

При таких обставинах суд вважає за можливе розглянути дану справу під час відсутності сторін на підставі наявних у справі доказів.

У зв`язку з неявкою сторін та у відповідності до ч. 2 ст. 247 ЦПК України, фіксування судового засідання технічними засобами не здійснювалося.

Дослідивши надані суду докази та проаналізувавши встановлені обставини у їх сукупності, суд вважає, що позовні вимоги підлягають повному задоволенню за наступними підставами.

Відповідно до ч. 1 ст. 4 ЦПК України, кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів.

Згідно положень ч. 3 ст. 12 та ч. 1 ст. 81 ЦПК України, кожна сторона повинна довести ті обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом.

Докази подаються сторонами та іншими особами, які беруть участь у справі (ч. 5 ст. 81 ЦПК України).

Частиною 1 статті 89 ЦПК України передбачено, що суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів.

Відповідно до частини 1 статті 263 ЦПК України судове рішення повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим. Законним є рішення, ухвалене судом відповідно до норм матеріального права із дотриманням норм процесуального права (ч. 2 ст. 263 ЦПК України). Частиною 5 статті 263 ЦПК України визначено, що обґрунтованим є рішення, ухвалене на підставі повно і всебічно з`ясованих обставин, на які сторони посилаються як на підставу своїх вимог і заперечень, підтверджених тими доказами, які були досліджені в судовому засіданні.

Вимогами статей 1268 та 1270 Цивільного кодексу України (далі за текстом ЦК України) встановлено, що спадкоємець за заповітом або за законом має право прийняти спадщину або не прийняти спадщину у шестимісячний строк.

Частиною 3 статті 1272 ЦК України передбачено, що за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини.

Статтею 1261 ЦК України встановлено, що в першу чергу спадкують за законом діти спадкодавця, його батьки і той із подружжя, який його пережив.

Судом встановлено, що ОСОБА_2 є власником квартири АДРЕСА_1 ,згідно договору дарування квартири від 24.05.2012 року. ІНФОРМАЦІЯ_1 чоловік позивача ОСОБА_2 помер, що підтверджується копією свідоцтва про смерть від 04.12.2021 року ,виданого на підставі актового ,актового запису про смерть № 411 від 4 грудня 2021 року, місце реєстрації Добропільский відділ державної реєстрації актів цивільного стану у Покровському районц Донецької області Східного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м.Харків ). ОСОБА_1 перебувала у шлюбі з ОСОБА_2 з 17.06.2000 року, що підтверджується копією свідоцтва про одруження (арк.с.8)

Таким чином, суд приходить до висновку, що позивач має право звернутися до нотаріальної контори із заявою про прийняття спадщини за законом після смерті ОСОБА_2 . Згідно п. 24 Постанови Пленуму Верховного Суду України від 30 травня 2008 року № 7 «Про судову практику у справах про спадкування» вирішуючи питання про визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій.

В обґрунтування поважності пропуску строку на подачу заяви для прийняття спадщини після померлого ОСОБА_2 позивачем зазначено у позові, що вона не має юридичної освіти ,на той час не було достатньо коштів ,щоб оформити спадщину, проведення на цій теріторіі з 2014 року антитерористичної операції, а також військові дії з лютого 2022 року та по теперішній час, тому не мала можливості звернутися до нотаріуса.

Беручи до уваги проміжок часу терміну, який був пропущений позивачем, причини пропуску строку, і інші встановлені обставини подій, суд приходить до висновку, що позивачем строк на подання заяви про прийняття спадщини за заповітом був пропущений з поважної причини, тому позов підлягає задоволенню.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 1227, 1258, 1261, 1268, 1270, 1272 Цивільного кодексу України, Постановою Пленуму Верховного Суду України від 30 травня 2008 року № 7 «Про судову практику у справах про спадкування», Постановою Пленуму Верховного Суду України від 31 березня 1995 року № 5 «Про судову практику у справах про встановлення фактів, що мають юридичне значення», ст.ст. 4, 12, 81, 89, 141, 259, 263-265, 268 Цивільного процесуального кодексу України, суд

В И Р І Ш И В:

Позовну заяву ОСОБА_1 до Дружківської міської територіальної громади в особі Дружківської міської військової адміністрації про продовження строку на прийняття спадщини задовольнити.

Визначити ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_2 (РНОКПП НОМЕР_1 ) , додатковий строк, достатній для подання заяви про прийняття спадщини за законом , що відкрилася після смерті чоловіка ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_4 , а саме додатковий строк 3 (три) місяці для прийняття спадщини за законом , який рахувати з дня набрання рішенням законної сили.

Рішення може бути оскаржено до Дніпровського апеляційного суду протягом 30 днів з дня його проголошення.

Суддя Л.І. Хомченко

30 березня 2023 р.