Провадження № 2/522/2308/23
Справа № 522/9672/22
УХВАЛА

27 квітня 2023 року м. Одеса

Приморський районний суд м. Одеси

у складі: судді Бондар В.Я.,

за участі секретаря судового засідання Волошина А.С.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні матеріали цивільної справи за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про витребування майна з чужого незаконного володіння, -

ВСТАНОВИВ:

У провадженні Приморського районного суду м. Одеси перебуває цивільна справа за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про витребування майна з чужого незаконного володіння.

Провадження у справі відкрите ухвалою від 22.08.2022.

Ухвалою від 21.02.2023 було закрито підготовче провадження та призначено справу до розгляду по суті.

До суду 24.03.2023 надійшла заява представника ОСОБА_1 ОСОБА_3 про повернення до стадії підготовчого провадження та уточнення позовної заяви, згідно якої просить суд:

- прийняти рішення про повернення до стадії підготовчого провадження та прийняти заяву про уточнення позовної заяви;

- залучити до участі у справі відповідача ОСОБА_4 , ОСОБА_5 , ОСОБА_6 .

Позовними вимогами зазначає:

- витребувати з чужого незаконного володіння ОСОБА_2 на користь ОСОБА_1 квартиру АДРЕСА_1 ;

- витребувати із чужого незаконного володіння ОСОБА_5 на користь ОСОБА_1 квартиру АДРЕСА_2 ;

- витребувати з чужого незаконного володіння ОСОБА_4 на користь ОСОБА_1 квартиру АДРЕСА_3 ;

- витребувати з чужого незаконного володіння ОСОБА_6 на користь ОСОБА_1 квартиру АДРЕСА_4 .

В обґрунтування поданої заяви представник позивача зазначає, що вважає за можливе доповнити предмет та доповнити підстави позову, адже ОСОБА_1 на підставі договору про сплату пайових внесків є власником квартир, в той час як право власності на квартири зареєстровані за ОСОБА_4 , ОСОБА_6 , ОСОБА_5 та первинним відповідачем ОСОБА_2 . Вказує, що підготовче засідання було закрито судом в той час, як представник позивача звертався до суду з заявою про відкладення, адже судом відмовлено у проведенні судових засідань в режимі відеоконференції.

У судове засідання 27.04.2023 учасники справи не з`явилися, про час, дату та місце судового розгляду повідомлялися у встановленому законом порядку.

Суд, дослідивши матеріали справи, приходить до наступного висновку.

Верховний Суд у постанові від 09 липня 2020 року по справі N 922/404/19 зазначив, що позовом у процесуальному сенсі є звернення до суду з вимогою про захист своїх прав та інтересів, який складається із двох елементів: предмета і підстави позову.

Під предметом позову розуміється певна матеріально-правова вимога позивача до відповідача, стосовно якої позивач просить прийняти судове рішення. Підставу позову становлять обставини, якими позивач обґрунтовує свої вимоги щодо захисту права та охоронюваного законом інтересу.

Відтак зміна предмета позову означає зміну вимоги, з якою позивач звернувся до відповідача, а зміна підстав позову - це зміна обставин, на яких ґрунтується вимога позивача.

Отже, зміна предмета позову означає зміну матеріальної вимоги, з якою позивач звернувся до відповідача, а зміна підстав позову - це зміна обставин, на яких ґрунтується вимога позивача. Одночасна зміна і предмета, і підстав позову не допускається, оскільки у разі одночасної зміни предмета та підстав позову фактично виникає нова матеріально-правова вимога позивача, яка обґрунтовується іншими обставинами, що за своєю суттю є новим позовом.

Відповідно до ч.3 ст. 49 ЦПК України до закінчення підготовчого засідання позивач має право змінити предмет або підстави позову шляхом подання письмової заяви.

Позивач може змінити або підставу, або предмет позову. Зміна підстав і предмету позову не допускається. Верховний Суд вказує, що якщо в процесі розгляду справи повністю змінюються підстави й предмет позову, то це слід розглядати як нові позовні вимоги, які мають бути оформлені письмовою заявою у відповідності з ЦПК України і одночасною відмовою від раніше заявлених вимог. Зокрема, такий правовий висновок надано Верховним Судом у рішенні від 13.03.2018 року в справі №916/1764/17.

Не вважаються зміною підстав позову доповнення його новими обставинами при збереженні в ньому первісних обставин та зміна посилання на норми матеріального чи процесуального права.

Аналогічні висновки Верховного Суду викладені у постанові Великої Палати Верховного Суду від 25 червня 2019 року у справі № 924/1473/15 та у постанові Касаційного господарського суду у складі Верховного Суду від 15 жовтня 2020 року у справі № 922/2575/19, у постанові Верховного суду від 22 липня 2021 року по справі № 910/18389/20.

Особа, яка звертається до суду з позовом, самостійно визначає у позовній заяві, яке її право чи охоронюваний законом інтерес порушено особою, до якої пред`явлено позов, та зазначає, які саме дії необхідно вчинити суду для відновлення порушеного права. Учасник справи розпоряджається своїми правами щодо предмета спору на власний розсуд.

Предмет позову кореспондується із способами захисту права, які визначені, зокрема у статті 16 Цивільного кодексу України, а відтак зміна предмета позову означає зміну вимоги, що може полягати в обранні позивачем іншого/інших, на відміну від первісно обраного/них способу/способів захисту порушеного права, в межах спірних правовідносин.

Необхідність у зміні предмету позову може виникати тоді, коли початкові вимоги позивача не будуть забезпечувати чи не в повній мірі забезпечать позивачу захист його порушених прав та інтересів.

Зміна предмету позову можлива, зокрема у такі способи:

1) заміна одних позовних вимог іншими;

2) доповнення позовних вимог новими;

3) вилучення деяких із позовних вимог;

4) пред`явлення цих вимог іншому відповідачу в межах спірних правовідносин.

Первісним позовними вимогами є витребування з чужого незаконного володіння ОСОБА_2 на користь ОСОБА_1 квартиру АДРЕСА_1 .

Як зазначає сам представник позивача виникла необхідність у доповненні предмету та підстав позову.

Оскільки доповнення є способом зміни, то представник позивача просить змінити як предмет так і підстави позову.

З огляду на вищевикладене, у зв`язку з одночасною зміною предмету та підстав позову, суд вважає за необхідне відмовити у прийнятті до провадження заяви яка має назву «про уточнення позовних вимог».

Також суд вважає за необхідне відзначити, що підготовче засідання призначалося три рази, з моменту відкриття провадження у справі минуло майже шість місяців, при тому, що договори пайової участі щодо кожної з квартири укладені в один день, але первісними вимогами представником позивача заявлено витребування лише однієї квартири, тому фактично представником позивача час «уточнення позовних вимог» жодним чином не обґрунтований.

Відсутні підстави для повернення до підготовчого провадження також у зв`язку з тим, що відсутні підстави для прийняття заяви яка по суті змінює і предмет і підстави позову.

Керуючись ст.ст. 1, 2, 5, 12, 30, 43, 76, 81, 84, 89, 95, 143, 144, 147, 258, 260, 354 ЦПК України, суд, -

ПОСТАНОВИВ:

Відмовити у прийнятті до провадження представника ОСОБА_1 ОСОБА_3 від 24.03.2023 про уточнення позовної заяви, яка по суті є заявою про зміну предмету та підстав позову.

Ухвала оскарженю окремо від рішення суду не підлягає.

Повний текст ухвали складено 02 травня 2023 року.

Суддя В.Я.Бондар