Справа № 639/8044/19
Провадження №2/639/58/23
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

02 травня 2023 року

Жовтневий районний суд м. Харкова у складі:

головуючого судді Рубіжного С.О.,

за участю секретаря Чубенко О.С.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні у м. Харкові цивільну справу за позовною заявою ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про поділ житлового будинку в натурі між власниками (виділення частки), -

ВСТАНОВИВ:

В провадженні Жовтневого районного суду м. Харкова перебуває цивільна справа за позовною заявою ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про поділ житлового будинку в натурі між власниками (виділення частки).

В судове засідання 02.05.2023 року учасники справи не з`явились, повідомлені належним чином про дату, час і місце розгляду справи.

Позивач ОСОБА_1 не з`явилась, про причини неявки суд не повідомила, заяву про розгляд справи за її відсутності не подавала.

Представником відповідача ОСОБА_2 - адвокатом Кравець В.М. подано заяву в якій остання просила залишити позов без розгляду, слухати справу без участі відповідача та її представника.

У зв`язку з неявкою в судове засідання всіх учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу, у відповідності до положень ч. 2 ст. 247 ЦПК України, судом не здійснювалося.

Суд, дослідивши матеріали справи, вважає, що позовна заява підлягає залишенню без розгляду, виходячи з наступного.

15 листопада 2019 року до Жовтневого районного суду м. Харкова звернулась із позовною заявою позивач ОСОБА_1 до відповідача ОСОБА_2 . В і просить суд про поділ житлового будинку та господарських споруд в натурі між власниками (виділення частки), що розташовані за адресою: АДРЕСА_1 .

Разом із позовом позивачкою ОСОБА_1 подано заявку на отримання судових повісток, повідомлень в електронному вигляді за допомогою SMS-повідомлень.

Ухвалою Жовтневого районного суду м. Харкова від 19 листопада 2019 року позовну заяву залишено без руху.

Надано строк для усунення вказаних недоліків, протягом десяти днів з дня отримання копії ухвали.

21 листопада 2019 року від позивача, на виконання ухвали суду, надійшла заява про усунення вказаних недоліків.

Ухвалою Жовтневого районного суду м. Харкова суду від 22 листопада 2019 року по справі № 639/8044/19 прийнято позовну заяву до розгляду та відкрито загальне позовне провадження. Клопотання ОСОБА_1 про виклик та допит свідків в судовому засіданні - задовольнено.

03.08.2020 року від відповідача ОСОБА_2 надійшла заява про зупинення провадження по справі, відповідно до якої вона просила суд призупинити розгляд справи, до її одужання, посилаючись на те, що вона обмежена у пересуванні, спричиненим операційним втручанням, а саме закритий перелом правої п`яткової кістки зі зміщенням уламків. Порушення функцій правої нижньої кінцівки та акту ходу. Больовий синдром.

Ухвалою суду від 06 серпня 2020 року зупинено провадження у цивільній справі за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про поділ житлового будинку в натурі між власниками (виділення частки), до одужання відповідача ОСОБА_2 .

26.03.2021 року судом було направлено запит до ОСОБА_2 щодо повідомлення про стан свого здоров`я.

На запит суду відповідачем ОСОБА_2 надано заяву, в якій зазначено, що стан її здоров`я поліпшився, вона в змозі пересуватися, та провадження по справі можна відновити.

Ухвалою суду від 12 квітня 2021 року провадження у справі поновлено. Призначено підготовче судове засідання.

Ухвалою Жовтневого районного суду м. Харкова від 16 січня 2023 року підготовче провадження у цивільній справі закрито. Призначено справу до судового розгляду по суті.

В судові засідання які були призначені на 22 лютого 2023 року, 29 березня 2023 року та на 02 травня 2023 року позивач не з`явилась, про день, час та місце слухання справи повідомлялася шляхом направлення SMS-повідомлень «судова повістка про виклик до суду» та судових повісток.

27.04.2023 судова повістка була повернута до суду із відміткою «за закінченням терміну зберігання», та шляхом направлення SMS-повідомлень «судова повістка про виклик до суду», які були доставлені позивачу 19.01.2023, 24.02.2023, 03.04.2023.

Також на адресу представника позивача ОСОБА_3 направлялись смс повідомлення «судова повістка про виклик до суду».

29 березня 2023 року на адресу суду надійшла заява адвоката Ніконова М.М., який повідомив, що строк дії договору закінчився і він більше не має повноважень на представництво інтересів ОСОБА_1 ..

Відповідно до частини 1 статті 43 ЦПК України учасники справи мають право користуватися іншими визначеними законом процесуальними правами.

Відповідно до ч. 1 ст. 44 ЦПК України учасники судового процесу та їхні представники повинні добросовісно користуватися процесуальними правами; зловживання процесуальними правами не допускається.

Проте, в жодне із призначених підготовчих та судових засідань, які відбулися, позивач так і не з`явилась, заяви про розгляд справи за її відсутності суду не надала.

Згідно з ч. 2 ст. 223 ЦПК України суд відкладає розгляд справи в судовому засіданні в межах встановленого цим Кодексом строку з таких підстав:

1) неявка в судове засідання учасника справи, щодо якого відсутні відомості про вручення йому повідомлення про дату, час і місце судового засідання;

2) перша неявка в судове засідання учасника справи, якого повідомлено про дату, час і місце судового засідання, якщо він повідомив про причини неявки, які судом визнано поважними;

3) виникнення технічних проблем, що унеможливлюють участь особи у судовому засіданні в режимі відеоконференції, крім випадків, коли відповідно до цього Кодексу судове засідання може відбутися без участі такої особи;

4) необхідність витребування нових доказів, у випадку коли учасник справи обґрунтував неможливість з`явлення відповідного клопотання в межах підготовчого провадження;

5) якщо суд визнає потрібним, щоб сторона, яка подала заяву про розгляд справи за її відсутності, дала особисті пояснення. Викликати позивача або відповідача для особистих пояснень можна і тоді, коли в справі беруть участь їх представники.

Згідно з ч.1 ст. 131 ЦПК України, учасники судового процесу зобов`язані повідомляти суд про зміну свого місця проживання (перебування, знаходження) або місцезнаходження під час провадження справи.

У разі відсутності заяви про зміну місця проживання або місцезнаходження судова повістка надсилається учасникам справи, які не мають офіційної електронної адреси та за відсутності можливості сповістити їх за допомогою інших засобів зв`язку, що забезпечують фіксацію повідомлення або виклику, на останню відому судові адресу і вважається доставленою, навіть якщо учасник судового процесу за цією адресою більше не проживає або не знаходиться.

Частиною 5 ст. 223 ЦПК України встановлено, що у разі повторної неявки позивача в судове засідання без поважних причин або неповідомлення ним про причини неявки суд залишає позовну заяву без розгляду, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності, і його нез`явлення не перешкоджає вирішенню спору.

Вказані положення також зазначені у ч. 1 ст. 257 ЦПК України. Тобто, законом не вказано про врахування поважності причин повторної неявки позивача, зазначені зміни до законодавства внесені з метою недопущення зловживання особами, які беруть участь у справі, своїми процесуальними правами.

Таке положення закону пов`язане із дотриманням судом розумних строків розгляду справи, що є вимогою ст. 210 ЦПК України та ст.6 Конвенції про захист прав людини та основоположних свобод 1950 року.

При цьому законодавець передбачив баланс захисту прав як позивача, який повторно не з`явився в судове засідання (незалежно від причин неявки), так і відповідача, який у зв`язку з такою неявкою вимушений витрачати свої час та кошти. Так, для відповідача - це є залишення заяви без розгляду з правом на компенсацію витрат, пов`язаних з розглядом справи (ч. 5 ст. 142 ЦПК України), а для позивача - це право на повторне звернення до суду з тим самим позовом (ч. 2 ст. 257 ЦПК України).

Отже, згідно із вимогами ЦПК України суд не повинен з`ясовувати причини повторної неявки належним чином повідомленого позивача в судове засідання і це не може бути підставою для скасування постановленої ним ухвали про залишення заяви без розгляду.

Згідно ч. 4 ст. 10 ЦПК України та ст. 17 Закону України «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини» від 23 лютого 2006 року, суди застосовують рішення Європейського суду з прав людини як джерело права.

Рішенням Європейського суду з прав людини від 03 квітня 2008 року у справі «Пономарьов проти України» наголошено, що сторони в розумні інтервали часу мають вживати заходів, щоб дізнатись про стан відомого їм судового провадження.

Статтею 6 Конвенції про захист прав людини і основних свобод (далі - Конвенція), встановлено, що кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом, який вирішить спір щодо його прав та обов`язків цивільного характеру або встановить обґрунтованість будь-якого висунутого проти нього кримінального обвинувачення.

Ратифікуючи Конвенцію, Україна взяла на себе обов`язки гарантувати кожній особі права та свободи, закріплені в Конвенції, включаючи право на справедливий судовий розгляд протягом розумного строку.

Крім того, слід зазначити, що Практика Європейського суду з прав людини виходить з того, що реалізуючи п. 1 ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод щодо доступності правосуддя та справедливого судового розгляду кожна держава-учасниця цієї Конвенції вправі встановлювати правила судової процедури, в тому числі й процесуальні заборони і обмеження, зміст яких не допустити судовий процес у безладний рух.

З цього приводу прецедентними є рішення Європейського суду з прав людини у справах «Осман проти Сполученого королівства» від 28.10.1998 року та «Круз проти Польщі» від 19.06.2001 року. У вказаних Рішеннях зазначено, що право на суд не є абсолютним. Воно може бути піддане обмеженням, дозволеним за змістом, тому що право на доступ до суду за самою своєю природою потребує регулювання з боку держави.

З аналізу зазначених норм Конвенції та практики ЄСПЛ вбачається, що питання про порушення ст. 17 Конвенції, яка закріплює один із основоположних принципів Конвенції принцип неприпустимості зловживання правами, може поставати лише у сукупності з іншою статтею Конвенції, положення якої у конкретному випадку дають підстави для висновку про зловживання особою наданим їй правом та потребою з боку держави регулювання доступу до суду.

Судом встановлено, що позивач ОСОБА_1 , отримала ухвалу про відкриття провадження по справі, в підготовче судове засіданні не з`являлась, неодноразово належним чином повідомлялась про час та місце розгляду справи по суті, процесуальний обов`язок щодо повідомлення суду про зміну місця проживання не виконано, отримавши судову повістку. В судове засідання не з`явилась, поважність її неявки не доведена, та судом не встановлена.

Представник позивача ОСОБА_3 , який брав участь у підготовчому судовому засіданні, повідомив суд про закінчення повноважень на представництво інтересів позивачки.

На адресу позивача надсилались SMS-повідомленя, які були отримані нею.

До теперішнього часу від позивача не надходило заяв та будь яких інших повідомлень про зміну місця проживання чи перебування, засобів інформування, не вживалось жодних дій про зацікавленість у розгляді та про рух справи. Заяви про розгляд справи без участі сторони позивача до суду також не надходили.

Отже, обставини неявки у судові засідання позивача ОСОБА_1 , якій було відомо наявність цивільної справи за її позовом в суді, неодноразові виклики в судові засідання, дають підстави стверджувати про неналежне здійснення нею своїх процесуальних прав і виконання процесуальних обов`язків, що призводить до затягування судового розгляду даної справи, яка тривалий час не може бути вирішена по суті.

Судом враховується інформаційний лист Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ від 18.01.2012 р., згідно якого суд відкладає розгляд справи лише у разі першої неявки в судове засідання належним чином повідомленого позивача без поважних причин. При повторній неявці належним чином повідомленого позивача, від якого не надійшла заява про розгляд справи за його відсутності, суд залишає заяву без розгляду, тобто законодавець не передбачив врахування судом поважності причин при повторній неявці позивача до суду.

Згідно ст. 257 ЦПК України суд постановляє ухвалу про залишення позову без розгляду, якщо належним чином повідомлений позивач повторно не з`явився в судове засідання або не повідомив про причини неявки, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності і його нез`явлення не перешкоджає розгляду справи.

Враховуючи вищевикладене, суд приходить до висновку, що позовна заява ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про поділ житлового будинку в натурі між власниками (виділення частки ) підлягає залишенню без розгляду.

За вишення позову без розгляду не позбавляє позивача повторно звернутися до суду в силу ч.2 ст. 257 ЦПК України.

На підставі викладеного та керуючись ст. 10, 43, 44, 131, 210, 223, 257 ЦПК України, суд

УХВАЛИВ:

Позов ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про поділ житлового будинку в натурі між власниками (виділення частки ) залишити без розгляду.

Ухвала набирає законної сили після її підписання суддею.

Ухвала може бути оскаржена в апеляційному порядку шляхом подачі апеляційної скарги до Харківського апеляційного суду протягом пятнадцяти днів з дня її складання.

Учасник справи, якому повна ухвала суду не була вручена у день її проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження ухвали суду - якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Повний текст ухвали складено 02.05.2023.

Суддя С.О. Рубіжний