Справа № 754/430/20
У Х В А Л А

Іменем України

19 липня 2023 року Деснянський районний суд м.Києва у складі:

головуючого судді Зотько Т.А.

за участю секретаря судового засідання Нагорної М.В.,

розглядаючи у відкритому судовому засіданні в залі суду м. Києва цивільну справу за позовною заявою ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , треті особи, що не заявляють самостійних вимог, щодо предмету спору: Приватний нотаріус Ялтинського міського нотаріального округу Автономної республіки Крим Крайнюк Юлія Віталіївна, Приватний нотаріус Київського міського нотаріального округу Мамай Ірина Володимирівна, про визнання заповіту недійсним, -

В С Т А Н О В И В:

Позивач звернувся до Деснянського районного суду м. Києва з позовною заявою до ОСОБА_2 , треті особи, що не заявляють самостійних вимог, щодо предмету спору: Приватний нотаріус Ялтинського міського нотаріального округу Автономної республіки Крим Крайнюк Юлія Віталіївна, Приватний нотаріус Київського міського нотаріального округу Мамай Ірина Володимирівна, про визнання заповіту недійсним.

Ухвалою судді від 20.01.2020 року було прийнято позовну заяву до розгляду та визначено здійснювати розгляд справи за правилами загального позовного провадження у підготовчому засіданні.

Відповідно до ухвали судді, внесеної до протоколу судового засідання від 11.02.2021 року було закрито підготовчий розгляд справи та призначено справу до розгляду в порядку загального позовного провадження у відкритому судовому засіданні.

20.12.2021 позивачем подано заяву про призначення судової почеркознавчої експертизи.

Ухвалою суду від 22.12.2021 у справі призначено посмертну судову почеркознавчу експертизу.

19.04.2022 матеріали справи повернуті на адресу суду з експертної установи.

Згідно ухвали судді від 24.05.2022 було поновлено провадження у даній справі та призначено до судового розгляду.

19.09.2022 на адресу суду надійшов лист від Київського науково-дослідного інституту судових експертиз (м.Київ, вул.Смоленська,6) про залишення ухвали суду про проведення посмертної судової почеркознавчої експертизи без виконання у зв`язку з нездійсненням сплати її попередньої вартості.

Ухвалою суду від 28.11.2022 вказаний вище позов залишено без розгляду.

Постановою Київського апеляційного суду м. Києва від 29 березня 2023 року ухвалу Деснянського районного суду м. Києва від 28 листопада 2022 року скасовано та направлено справу для продовження розгляджу до суду першої інстанції.

11.04.2023 цивільна справа за позовною заявою ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , треті особи, що не заявляють самостійних вимог, щодо предмету спору: Приватний нотаріус Ялтинського міського нотаріального округу Автономної республіки Крим Крайнюк Юлія Віталіївна, Приватний нотаріус Київського міського нотаріального округу Мамай Ірина Володимирівна, про визнання заповіту недійсним надійшла до Деснянського районного суду м. Києва та на підставі протоколу автоматизованого розподілу справи від 12.04.2023 між суддями була передана для продовження розгляду судді Зотько Т.А.

Ухвалою судді Деснянського районного суду м. Києва Зотько Т.А. було призначено справу до розгляду у судовому засіданні.

В судове засідання позивач не з`явився, про розгляд справи сповіщався судом належним чином. На адресу суду від позивача надійшло клопотання про визнання явки відповідача обов`язковою, одночасно просив суд розглядати справу без його участі.

Відповідачка в судове засідання не з`явилася, про розгляд справи сповіщалася судом належним чином.

Інші учасники справи в судове засідання не з`явилися.

Так, у відповідності до ст. 43 ЦПК України учасники справи зобов`язані сприяти своєчасному, всебічному, повному та об`єктивному встановленню всіх обставин справи; подавати усі наявні у них докази в порядку та строки, встановлені законом або судом, не приховувати докази; з`являтись в судове засідання за викликом суду, якщо їх явка визнана судом обов`язковою.

Відповідно до положень ч. 1, 2 ст. 2 ЦПК України, завданнями цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави. Суд та учасники судового процесу зобов`язані керуватися завданнями цивільного судочинства, яке превалює над будь-якими іншими міркуваннями в судовому процесі.

Згідно положень ч. 1 ст. 44 ЦПК України, учасники судового процесу та їхні представники повинні добросовісно користуватися процесуальними правами; зловживання процесуальними правами не допускається.

Суб`єктивні процесуальні права мають здійснюватися в найбільш економічний спосіб. Зловживання процесуальними правами може мати форму штучного ускладнення цивільного процесу, ускладнення розгляду справи в результаті поведінки, що перешкоджає винесенню правильного рішення у справі або вчиненню інших процесуальних дій.

Основна ознака зловживання процесуальними правами полягає в тому, що дії, які її складають, вчиняються на зовні законній юридичній підставі. Механізм зловживання процесуальними правами полягає в тому, що особа, яка бажає мати певний юридичний результат, вчиняє процесуальні дії (бездіяльність), зовні «схожі» на ті юридичні факти, з якими пов`язується настання необхідного результату.

Суд зобов`язаний вживати заходів для запобігання зловживанню процесуальними правами. У випадку зловживання процесуальними правами учасником судового процесу суд застосовує до нього заходи, визначені цим Кодексом. (ч. 4 ст. 44 Цивільного процесуального кодексу України).

Згідно ч. 2 ст. 214 ЦПК України, головуючий відповідно до завдання цивільного судочинства керує ходом судового засідання, забезпечує додержання послідовності і порядку вчинення процесуальних дій, здійснення учасниками судового процесу їх процесуальних прав і виконання ними обов`язків, спрямовує судовий розгляд на забезпечення повного, всебічного та об`єктивного з`ясування обставин справи, усуваючи із судового розгляду все, що не має істотного значення для вирішення справи.

При цьому, слід врахувати, що справа досить тривалий час перебуває в провадженні суду, позивач та відповідачка, інші учасники справи на чисельні виклики в судове засідання не з`являються, в матеріалах справи містяться заяви та електронні звернення позивача з проханнями відкласти розгляд справи у зв`язку з тим, що він вимушено перебуває за межами м.Києва та просив суд повідомити інформацію по справі на електронну пошту, вказану у зверненнях про відкладення розгляду справи з поважних причин, в останній заяві просив письмово повідомити про розгляд заяви про визнання явки відповідача обов`язковою у строки встановлені чинним законодавством.

Згідно з п.5 ч.2 ст.223 ЦПК України суд відкладає розгляд справи в судовому засіданні в межах встановленого цим Кодексом строку з таких підстав: якщо суд визнає потрібним, щоб сторона, яка подала заяву про розгляд справи за її відсутності, дала особисті пояснення.

Відповідно до ст. 128 Цивільного процесуального кодексу України, суд викликає учасників справи у судове засідання або для участі у вчиненні процесуальної дії, якщо визнає їх явку обов`язковою.

У ч. 4 ст. 10 ЦПК України і ст. 17 Закону України «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини» на суд покладено обов`язок під час розгляду справ застосовувати Конвенцію про захист прав людини і основоположних свобод 1950 року і Протоколи до неї, згоду на обов`язковість яких надано Верховною Радою України, та практику Європейського суду з прав людини як джерело права.

Зацікавлена особа має лише демонструвати належне виконання всіх процесуальних заходів, які її стосуються, з метою запобігання затримок, і отримання доступу до заходів національного законодавства щодо скорочення проваджень (рішення у справі «Union Alimentaria Sanders S.A. v. Spain» від 07 липня 1989 року, заява № 11681/85, § 35).

З урахуванням практики Європейського суду з прав людини критеріями розумних строків у цивільних справах є: правова та фактична складність справи; поведінка заявника, а також інших осіб, які беруть участь у справі, інших учасників процесу; поведінка органів державної влади (насамперед суду); характер процесу та його значення для заявника (справи «Федіна проти України» від 02 вересня 2010 року, «Смірнова проти України» від 08 листопада 2005 року, «Матіка проти Румунії» від 02 листопада 2006 року, «Літоселітіс проти Греції» від 05 лютого 2004 року та інші).

На думку суду, дії сторони позивача, а саме - неявка в судові засідання, спрямовані на свідоме невиправдане затягування судового процесу всупереч принципу ефективності судового процесу, направленому на недопущення затягування розгляду справи, порушує права інших учасників судового процесу, суперечить вимогам статей 6, 17 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод стосовно права кожного на розгляд його справи судом упродовж розумного строку та недопустимість зловживання процесуальними правами.

Дослідивши матеріали справи, суд вважає за необхідне для повного та всебічного розгляду справи викликати для надання особистих пояснень позивача ОСОБА_1 та відповідачку ОСОБА_2 , визнавши їх явку у судове засідання обов`язковою.

Враховуючи викладене суд вважає за необхідне оголосити перерву у судовому засіданні.

Керуючись ст.ст.12, 43, 44, 223, 279, 353 ЦПК України, суд -

У Х В А Л И В:

Визнати явку позивача ОСОБА_1 та відповідачки ОСОБА_2 в судове засідання для надання особистих пояснень обов`язковою.

Оголосити перерву для забезпечення явки позивача ОСОБА_1 та відповідачки ОСОБА_2 на 14.00 годину 20 вересня 2023.

Ухвала набирає законної сили з моменту її проголошення та оскарженню в апеляційному порядку не підлягає.

Заперечення на ухвали, що не підлягають оскарженню окремо від рішення суду, включаються в апеляційну скаргу на рішення суду.

Суддя: