Справа № 589/4322/21
Провадження № 2/589/169/23
УХВАЛА

02 серпня 2023 року м. Шостка

Шосткинський міськрайонний суд Сумської області

в складі судді Сидорчука О.М.,

з участю:

секретаря судового засідання Ніколаєнко В.В.,

розглядаючи у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Шостка цивільну справу за позовом Приватного акціонерного товариства «Страхова компанія «Перша» до ОСОБА_1 , третя особа, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору: Приватне акціонерне товариство «Українська пожежно-страхова компанія»

про стягнення суми сплаченого страхового відшкодування,

ВСТАНОВИВ:

У провадженні суду перебуває цивільна справа за позовом ПАТ «Страхова компанія «Перша» до ОСОБА_1 про стягнення суми сплаченого страхового відшкодування в розмірі 58071,38 грн. Ухвалою суду від 26.01.2022 до участі в справі залучено Приватне акціонерне товариство «Українська пожежно-страхова компанія» як третю особу, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору на стороні відповідача.

До суду надійшло клопотання сторони відповідача про призначення судової автотоварознавчої експертизи.

Мотивуючи заявлене клопотання про призначення судової автотоварознавчої експертизи, представник позивача просив призначити у даній цивільній справі судову автотоварознавчу експертизу за матеріалами справи поставивши на вирішення експертам питання щодо визначення матеріального збитку, завданого власнику транспортного засобу «Nissan Leaf», р.н. НОМЕР_1 , який зазнав аварійних пошкоджень внаслідок ДТП 17.09.2020.

В обґрунтування клопотання про призначення судової автотоварознавчої експертизи представник позивача посилався на те, що із розмірами розрахованої суми вимоги відповідач не погоджується. Зокрема, вказує, що в матеріалах справи відсутній розрахунок суми страхового відшкодування, здійсненого ПрАТ "«Українська пожежно-страхова компанія»" в межах ліміту відповідальності на користь позивача в порядку суброгації. Також вказує на наявні розбіжності в розмірі вартості відновлювального ремонту (зокрема, 68336,56 грн. та 65736,56 грн.). Враховуючи наведені у клопотанні обставини, відповідач вказує на наявність у нього сумніву у неупередженості змісту наданих позивачем доказів, на підставі яких ним було розраховано розмір сплаченого потерпілій особі страхового відшкодування.

В судове засідання представники сторін та третьої особи не з`явились.

Судом було повідомлено позивача та третю особу про надходження вищевказаного клопотання.

Позивач щодо заявленого клопотання про призначення судової автотоварознавчої експертизи будь-якої позиції не висловив. У поясненні третьої особи викладені міркування щодо суті позову, однак, щодо клопотання (підтримує повністю, частково, заперечує) позиції не висловлено. В той же час, третя особа вказує, що "...Звіт містить орієнтовний розрахунок розміру відшкодування, фактична вартість ремонту підтверджується рахунком СТО та документами, що підтверджують оплату проведеного ремонту".

Суд, дослідивши матеріали справи, вважає необхідним задовольнити клопотання представника відповідача про призначення судової автотоварознавчої експертизи, виходячи з наступного.

Судом встановлено, що предметом розгляду вказаної справи є стягнення страхового відшкодування з особи - винуватця ДТП.

Разом з тим, наявні в матеріалах справи докази не дозволяють достеменно та однозначно встановити розмір заподіяної шкоди внаслідок ДТП, а при встановленні й оцінці судом фактів та обставин, які є предметом судового розгляду, дійти однозначного висновку про визначення належного до стягнення розміру відшкодування такої шкоди не вбачається можливим з огляду, зокрема, на неявку представників сторін в судове засідання, недоведення перед судом переконливості своєї позиції, викладеної, зокрема, у тексті позовної заяви.

Відповідно до ч. 1 ст. 103 ЦПК України суд призначає експертизу за сукупності таких умов: для з`ясування обставин, що мають значення для справи, необхідні спеціальні знання у сфері іншій, ніж право, без яких встановити відповідні обставини неможливо; сторони (стороною) не надані відповідні висновки експертів із цих самих питань або висновки експертів викликають сумніви щодо їх правильності.

Відповідно до ч. 3 ст. 103 ЦПК України при призначенні експертизи судом експерт або експерта установа обирається сторонами за взаємною згодою, а якщо такої згоди не досягнуто у встановлений судом строк, експертну установу визначає суд.

Відповідно до ч. 5 ст. 103 ЦПК України учасники справи мають право запропонувати суду питання, роз`яснення яких, на їхню думку, потребує висновку експерта. У разі відхилення або зміни питань, запропонованих учасниками справи, суд зобов`язаний мотивувати таке відхилення або зміну.

Відповідно до п. 5.1 Методики товарознавчої експертизи та оцінки колісних транспортних засобів, затвердженої спільним Наказом Міністерства юстиції України і Фонду державного майна України від 24.11.2003 року № 142/5/2092, визначення матеріального збитку чи вартості КТЗ без його огляду особисто експертом, який складає висновок, можливе за рішенням органу (особи), який (яка) призначив(ла) експертизу (залучив(ла) експерта), у разі надання ним даних, необхідних для проведення дослідження.

Вивчивши подане стороною позивача клопотання, з`ясувавши обставини справи та дослідивши наявні в ній докази, враховуючи предмет та підстави заявленого клопотання, суд вважає, що для об`єктивного та правильного вирішення спору потрібні висновки фахівця з питань, які відносяться до предмету доказування.

Зважаючи на наведене, суд дійшов висновку, що для всебічного, повного та об`єктивного дослідження обставин справи, клопотання заявника слід задовольнити, враховуючи вимоги Закону України «Про судову експертизу», Інструкції про призначення та проведення судових експертиз та Науково-методичних рекомендацій з питань підготовки та призначення судових експертиз, затвердженої Наказом Міністерства юстиції України від 8 жовтня 1998 року №53/5, а також Методики товарознавчої експертизи та оцінки колісних транспортних засобів, затвердженої спільним Наказом Міністерства юстиції України і Фонду державного майна України від 24.11.2003 року № 142/5/2092.

З урахуванням положень ст. 143 ЦПК України, суд вважає за необхідне направити дану цивільну справу до експертного закладу з поставленням експертам відповідних питань, які стосуються предмету дослідження у справі, оскільки для вирішення цього питання необхідні спеціальні знання у сфері іншій, ніж право.

Окрім того, суд вважає доцільним визначити експертною установою Київський науково-дослідний експертно-криміналістичний центр МВС України.

З огляду на викладене, керуючись ст. 77,81,103,104 105,252,259, 260, 261, 268,298,353 ЦПК України,

УХВАЛИВ:

Клопотання представника відповідача задовольнити.

Призначити судову автотоварознавчу експертизу за матеріалами справи без огляду об`єкта дослідження (колісного транспортного засобу) особисто експертами, які складатимуть висновок.

На вирішення судовим експертам поставити такі питання: яка вартість відновлювального ремонту та матеріального збитку завданого власнику КТЗ «Nissan Leaf» р.н. НОМЕР_1 , який зазнав пошкоджень внаслідок ДТП, що сталась 17.09.2020, станом на 17.09.2020?

Проведення судової експертизи доручити експертам Київського науково-дослідного експертно-криміналістичного центру МВС України (04119, вул. Сім`ї Хохлових, 5, м. Київ).

Проводити судову експертизу із визначення матеріального збитку та вартості відновлювального ремонту колісного транспортного засобу за матеріалами справи без огляду об`єкта дослідження (транспортного засобу) особисто експертами, які складатимуть висновок.

Попередити судових експертів про кримінальну відповідальність за статтями 384,385 КК України.

У розпорядження судовим експертам надати матеріали цивільної справи № 589/4322/21.

Витрати на проведення експертизи покласти на відповідача ОСОБА_1 .

Роз`яснити сторонам, що відповідно до ст. 109 ЦПК України у разі ухилення учасника справи від подання експертам необхідних матеріалів, документів або від іншої участі в експертизі, якщо без цього провести експертизу неможливо, суд залежно від того, хто із цих осіб ухиляється, а також яке для них ця експертиза має значення, може визнати факт, для з`ясування якого експертиза була призначена, або відмовити у його визнанні.

Зупинити провадження у справі.

Ухвала може бути оскаржена до Київського апеляційного суду через суд першої інстанції шляхом подання апеляційної скарги протягом п`ятнадцяти днів з дня з дня її проголошення.

Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Учасник справи, якому ухвала суду не була вручена у день її проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Ухвала суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги ухвала суду, якщо її не скасовано, набирає законно сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Суддя О.М.Сидорчук