Ухвала

26 квітня 2023 року

місто Київ

справа № 296/6465/21

провадження № 61-4234ск23

Верховний Суд у складі колегії суддів Першої судової палати Касаційного цивільного суду: Яремка В. В. (суддя-доповідач), Олійник А. С., Ступак О. В.,

розглянув касаційну скаргу ОСОБА_1 , від імені якої діє адвокат Кузьменко Володимир Сергійовича, на рішення Корольовського районного суду м. Житомира від 08 грудня 2022 року та постанову Житомирського апеляційного суду від 20 лютого 2023 року у справі за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , треті особи, які не заявляють самостійних вимог на предмета спору: ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , ОСОБА_5 , ОСОБА_6 , про витребування майна з чужого незаконного володіння,

ВСТАНОВИВ:

У липні 2021 року ОСОБА_1 звернулася до суду з позовом, в якому просила витребувати у ОСОБА_2 на її користь квартиру АДРЕСА_1 , вартістю 49 982,00 грн.

Рішенням Корольовського районного суду м. Житомира від 08 грудня 2022 року у задоволенні позову відмовлено у зв`язку з недоведеністю позивачкою факту вибуття спірної квартири з власності поза її волею та встановлення того, що відповідач ОСОБА_2 є добросовісним набувачем спірного майна, що унеможливлює витребування майна у порядку статті 388 Цивільного кодексу України.

Постановою Житомирського апеляційного суду від 20 лютого 2023 року апеляційну скаргу ОСОБА_1 задоволено частково. Рішення Корольовського районного суду м. Житомира від 08 грудня 2022 року змінено, викладено мотивувальну частину рішення в редакції зазначеної постанови.

Суд апеляційної інстанції дійшов висновку, що ОСОБА_1 як дійсний власник квартири наділена правом витребувати своє майно без визнання за рішенням суду правочинів вчинених щодо цього майна недійсними, оскільки це майно вибуло із володіння позивачки не з її волі іншим шляхом, на підставі неіснуючого судового рішення, яке у встановленому законом порядку не ухвалювалося, а тому і подальше його відчуження іншим особам, зокрема ОСОБА_2 також вважається таким, що відбулося із порушенням вимог закону та майнових прав позивача.

Водночас, встановивши, що ОСОБА_1 у грудні 2015 року дізналася про відчуження належної їй квартири поза її волею, про що свідчить її звернення до правоохоронних органів, проте до суду із зазначеним позовом звернулася лише у липні 2021 року, суд апеляційної інстанції дійшов висновку про відмову у задоволенні позову з підстав пропуску позовної давності.

24 березня 2023 року ОСОБА_1 , від імені якої діє адвокат Кузьменко В. С., через модуль «Електронний суд» звернулася до Верховного Суду з касаційного скаргою на зазначені судові рішення.

Ухвалою Верховного Суду від 03 квітня 2023 року касаційну скаргу ОСОБА_1 на рішення Корольовського районного суду м. Житомира від 08 грудня 2022 року та постанову Житомирського апеляційного суду від 20 лютого 2023 року залишено без руху для наведення заявницею вартості спірної квартири, у разі необхідності здійснити доплату судового збору за подання касаційної скарги, а також подання доказів надсилання листом з описом вкладення іншим учасникам справи копій цієї касаційної скарги та доданих до неї документів.

У квітні 2023 року, на виконання ухвали, заявниця через модуль «Електронний суд» направила до Верховного Суду заяву про усунення недоліків, в якій зазначила, що нею як позивачем, відповідно до пункту 2 частини першої статті 176 ЦПК України була визначена ціна позову у розмірі 49 982,00 грн, що відповідає також умовам договору купівлі-продажу від 17 липня 2017 року, в якому зазначена вартість спірної квартири відповідно до звіту про оцінку майна. Додатково зазначила, що ціна позову у цій справі була предметом перевірки судом першої інстанції до відкриття провадження у справі.

Також, усуваючи недоліки касаційної скарги, ОСОБА_1 долучила докази надсилання листом з описом вкладення іншим учасникам справи копій цієї касаційної скарги та доданих до неї документів.

Касаційна скарга подана у передбачений законом строк, за формою та змістом відповідає вимогам статті 392 ЦПК України, судовий збір сплачено.

Згідно з частиною другою статті 389 ЦПК України підставами касаційного оскарження рішення суду першої інстанції після апеляційного перегляду справи та постанови суду апеляційної інстанції є неправильне застосування судом норм матеріального права чи порушення норм процесуального права виключно у таких випадках:

1) якщо суд апеляційної інстанції в оскаржуваному судовому рішенні застосував норму права без урахування висновку щодо застосування норми права у подібних правовідносинах, викладеного у постанові Верховного Суду, крім випадку наявності постанови Верховного Суду про відступлення від такого висновку;

2) якщо скаржник вмотивовано обґрунтував необхідність відступлення від висновку щодо застосування норми права у подібних правовідносинах, викладеного у постанові Верховного Суду та застосованого судом апеляційної інстанції в оскаржуваному судовому рішенні;

3) якщо відсутній висновок Верховного Суду щодо питання застосування норми права у подібних правовідносинах;

4) якщо судове рішення оскаржується з підстав, передбачених частинами першою, третьою статті 411 цього Кодексу.

У касаційній скарзі, обґрунтовуючи неправильність застосування судами першої та апеляційної інстанцій норм матеріального права та порушення норм процесуального права, заявниця, в аспекті підстав та випадків касаційного оскарження, посилається на:

неврахування висновків, викладених у постановах Великої Палати Верховного Суду від 14 листопада 2018 року у справі № 183/1617/16, від 30 травня 2018 року у справі № 368/1158/16-ц, від 20 листопада 2018 року 907/50/16, від 26 листопада 2019 року у справі № 914/3234/16, від 22 січня 2020 року у справі № 910/1809/18, від 11 лютого 2020 року у справі № 922/614/19, від 29 листопада 2022 року у справі № 902/858/15 (пункт 1 частини другої статті 389 ЦПК України);

відсутність висновку Верховного Суду щодо застосування статей 256, 261,

388 Цивільного кодексу України у випадку, коли відлік позовної давності має розпочинатися не з моменту, коли особа дізналася про факт відчуження належного їй нерухомого майна, а з часу, коли стало відомо про особу відчужувача, якою вчинено незаконний правочин (пункт 3 частини другої статті 389 ЦПК України);

недослідження зібраних у справі доказів (пункт 1 частини третьої

статті 411 ЦПК України).

Відповідно до пункту 2 частини третьої статті 389 ЦПК України не підлягають касаційному оскарженню: судові рішення у малозначних справах та у справах з ціною позову, що не перевищує двохсот п`ятдесяти розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, крім випадків, якщо: а) касаційна скарга стосується питання права, яке має фундаментальне значення для формування єдиної правозастосовчої практики; б) особа, яка подає касаційну скаргу, відповідно до цього Кодексу позбавлена можливості спростувати обставини, встановлені оскарженим судовим рішенням, при розгляді іншої справи; в) справа становить значний суспільний інтерес або має виняткове значення для учасника справи, який подає касаційну скаргу; г) суд першої інстанції відніс справу до категорії малозначних помилково.

Ухвалою Корольовського районного суду м. Житомира від 16 серпня 2021 року відкрито провадження у справі № 296/6465/21. Вирішено здійснювати розгляд справи у порядку загального позовного провадження.

Водночас позивачем визначено ціну позову на рівні 49 982,00 грн.

Отже, касаційна скарга ОСОБА_1 подана на судові рішення у малозначній справі, які відповідно до пункту 2 частини третьої статті 389 ЦПК України не підлягають касаційному оскарженню.

Водночас заслуговують на увагу належним чином мотивовані доводи заявниці про те, що справа має виняткове значення для неї, оскільки вона позбавлена права на житло, яке належало їй на праві приватної власності, поза її волею, у незаконний спосіб.

Отже, відповідно до підпункту «в» пункту 2 частини третьої статті 389 ЦПК України судові рішення у цій справі підлягають касаційному оскарженню.

Відповідно до частини першої статті 394 ЦПК України, одержавши касаційну скаргу, оформлену відповідно до вимог статті 392 цього Кодексу, колегія суддів у складі трьох суддів вирішує питання про відкриття касаційного провадження (про відмову у відкритті касаційного провадження).

Суд не встановив достатніх й обґрунтованих підстав для повернення касаційної скарги, а також відмови у відкритті касаційного провадження.

Отже, є підстави для відкриття касаційного провадження за касаційною скаргою ОСОБА_1 та витребування матеріалів справи.

Згідно з частиною восьмою статті 394 ЦПК України в ухвалі про відкриття касаційного провадження зазначаються підстава (підстави) відкриття касаційного провадження та строк для подання учасниками справи відзиву на касаційну скаргу. Якщо разом з касаційною скаргою подано заяви чи клопотання, суд в ухвалі про відкриття касаційного провадження встановлює строк, протягом якого учасники справи мають подати свої заперечення щодо поданих заяв чи клопотань, якщо інше не передбачено цим Кодексом.

Підставами відкриття касаційного провадження є підстави, передбачені пунктами 1, 3 частини другої статті 389, пунктом 1 частини третьої статті 411 ЦПК України.

ОСОБА_1 також заявила клопотання про зупинення дії рішення Корольовського районного суду м. Житомира від 08 грудня 2022 року та постанови Житомирського апеляційного суду від 20 лютого 2023 року.

Клопотання обґрунтовано тим, що у разі скасування заходів забезпечення позову, вжитих судом першої інстанції у цій справі, очевидним є ризик відчуження спірної квартири відповідачем на користь іншої особи, що не забезпечить ефективний спосіб захисту у разі скасування оскаржуваних судових рішень.

Відповідно до частини восьмої статті 394 ЦПК України за наявності клопотання особи, яка подала касаційну скаргу, суд у разі необхідності вирішує питання про зупинення виконання рішення (ухвали) суду або зупинення його дії.

Згідно з частинами першою та другою статті 436 ЦПК України суд касаційної інстанції за заявою учасника справи або за своєю ініціативою може зупинити виконання оскарженого рішення суду або зупинити його дію (якщо рішення не передбачає примусового виконання) до закінчення його перегляду в касаційному порядку. Про зупинення виконання або зупинення дії судового рішення постановляється ухвала.

Заява про зупинення виконання судового рішення або зупинення його дії має бути мотивованою, містити достатні та обґрунтовані підстави для зупинення виконання судового рішення або зупинення його дії, підтверджені певними доказами. Вирішуючи питання про зупинення виконання судового рішення або його дії, суд касаційної інстанції враховує існування об`єктивної необхідності у цьому, зокрема у разі ймовірності утруднення повторного розгляду справи внаслідок можливого скасування судового рішення, забезпечення дотримання балансу інтересів сторін, запобігання порушенню прав осіб, які брали участь у справі та які не брали такої участі, але рішенням суду вирішено питання про їх права, свободи чи обов`язки.

Водночас, враховуючи, що аргументи про необхідність зупинення дії оскаржуваних судових рішення ґрунтуються на припущеннях, наведені заявницею ризики не підтверджено, Верховний Суд дійшов висновку, що немає підстав для задоволення клопотання про зупинення дії рішення Корольовського районного суду м. Житомира від 08 грудня 2022 року та постанови Житомирського апеляційного суду від 20 лютого 2023 року.

Верховний Суд наголошує, що зазначення ймовірності відчуження нерухомого майна або вчинення інших реєстраційних дій щодо майна, яке є предметом спору, без наведення належного обґрунтування високої вірогідності такого ризику не зумовлює позитивного вирішення клопотання про зупинення виконання та/або дії оскаржуваних судових рішень.

На підставі наведеного та керуючись статтями 389, 392, 394, 395 ЦПК України, Верховний Суд у складі колегії суддів Першої судової палати Касаційного цивільного суду

УХВАЛИВ:

Відкрити касаційне провадження у справі за касаційною скаргою ОСОБА_1 , від імені якої діє адвокат Кузьменко Володимир Сергійовича, на рішення Корольовського районного суду м. Житомира від 08 грудня 2022 року та постанову Житомирського апеляційного суду від 20 лютого 2023 року.

Витребувати із Корольовського районного суду м. Житомира цивільну справу № 296/6465/21 за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , треті особи, які не заявляють самостійних вимог на предмета спору: ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , ОСОБА_5 , ОСОБА_6 , про витребування майна з чужого незаконного володіння.

Надіслати учасникам справи копії касаційної скарги та доданих до неї документів, роз`яснити їм право подати відзив на касаційну скаргу, який за формою і змістом має відповідати вимогам статті 395 ЦПК України, у десятиденний строк з дня вручення копії цієї ухвали.

У задоволенні клопотання ОСОБА_1 , від імені якої діє адвокат Кузьменко Володимир Сергійовича, про зупинення дії рішення Корольовського районного суду м. Житомира від 08 грудня 2022 року та постанову Житомирського апеляційного суду від 20 лютого 2023 року відмовити.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Судді: В. В. Яремко

А. С. Олійник

О. В. Ступак