УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

про направлення справи за підсудністю

04 квітня 2023 року

м. Харків

справа № 638/6914/22

провадження № 2/638/4321/22

Дзержинський районний суд м. Харкова в складі головуючого судді Яковлевої В.М. розглянувши цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу,

установив:

01 грудня 2022 року ОСОБА_1 звернулася до суду з позовом до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу.

Відповідно до протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 01 грудня 2022 року визначено суддю-доповідача Яковлеву В.М.

Матеріали справи передані в провадження судді Яковлевої В.М. 02 грудня 2022 року.

23 грудня 2022 року отримано довідку з відділу обліку та мониторингу інформації про реєстрацію місця проживання ГУДМС України в Харківській області про місце проживання або перебування відповідача, відповідно до якої ОСОБА_2 зареєстрований за адресою: Харківська область, Кегичівський район, с. Розсохувата (адреса невказана), що територіально не відноситься до юрисдикції Дзержинського районного суду м. Харкова.

Ухвалою Дзержинського районного суду м. Харкова від 30 грудня 2022 року позовну заяву залишено без руху з наданням позивачу строку для усунення вказаних недоліків, а саме надання до суду доказів перебування дітей на утриманні позивача або доказів про те, що позивач не може за станом здоров`я чи з інших поважних причин виїхати до місця проживання відповідача з метою правильності визначення підсудності розгляду даного позову Дзержинському районному суду м. Харкова та, відповідно, відкрити провадження у справі.

21 березня 2023 року до канцелярії суду подана заява представника позивача ОСОБА_1 - адвоката Заруцького Р.М., відповідно до якої зазначив, що у сторін немає неповнолітніх дітей, що проживають разом з позивачем. Доказів того, що позивач не може за станом здоров`я чи з інших поважних причин виїхати до місця проживання відповідача позивач не має та не може надати суду. Вказує на те, що позивач знаходиться поза межами України і не може з`явитися до будь-якого суду особисто і діє через свого представника. Позивачем було зазначено про загальні підстави визначення підсудності та подання позову за місцем проживання відповідача, в той же час адреса місця проживання відповідача, з`ясована судом, була невідома позивачу.

Разом з тим, представник позивача просив поновити процесуальний строк для подання заяви про усунення недоліків, у зв`язку з тим, що позивач дізнався, про те, що позов залишено без руху лише в березні 2023 року.

Відповідно до положень статті 127 ЦПК України суд за заявою учасника справи поновлює пропущення процесуальний строк, встановлений законом, якщо визнає причини його пропуску поважними, корім випадків, коли цим Кодексом встановлено неможливість такого поновлення.

Встановлений судом процесуальний строк може бути продовжений судом за заявою учасника справи, поданою до закінчення цього строку, чи з ініціативи суду. Якщо інше не встановлено законом, заява про поновлення процесуального строку, встановленого законом, розглядається судом, у якому належить вчинити процесуальну дію, стосовно якої пропущено строк, а заява про продовження процесуального строку, встановленого судом, - судом, який встановив строк, без повідомлення учасників справи.

Як передбачено частиною п`ятою статті 12 ЦПК України, суд, зберігаючи об`єктивність і неупередженість сприяє учасникам судового процесу в реалізації ними прав, передбачених цим Кодексом.

Враховуючи, що матеріали справи не містять доказів отримання копії ухвали суду про залишення позовної заяви без руху позивачем, суд вважає, що за таких обставин строк на подання заяви не є пропущеним.

При зверненні до суду з відповідним позовом позивач повинен дотримуватися вимог закону щодо підсудності розгляду цивільних справ, передбачених главою 2 розділу І ЦПК України.

Поняття підсудності у цивільному судочинстві - це розмежування компетенції між окремими ланками судової системи та між судами однієї ланки щодо розгляду цивільних справ.

Підсудністю фактично є визначення в системі судів компетентного суду стосовно вирішення певної цивільної справи.

Територіальна підсудність - це підсудність цивільної справи загальному суду в залежності від території, на яку поширюється юрисдикція даного суду. За її допомогою вирішується питання, яким з однорідних судів підсудна для розгляду відповідна справа.

Критеріями даного виду підсудності зокрема виступають: зареєстроване у встановленому законом порядку місце проживання або перебування відповідача, якщо інше не передбачено законом; зареєстроване місце проживання чи перебування позивача також у разі, якщо на його утриманні є малолітні або неповнолітні діти або якщо він не може за станом здоров`я чи з інших поважних причин виїхати до місця проживання відповідача.

Положеннями статті 27 ЦПК України визначено загальні положення підсудності справ за місцем проживання або місцезнаходження відповідача.

Частиною першою статті 27 ЦПК України встановлено, що позови до фізичної особи пред`являються в суд за зареєстрованим у встановленому законом порядку місцем її проживання або перебування, якщо інше не передбачене законом.

За правилами частини шостої, восьмої, дев`ятої статті 187 ЦПК України у разі якщо відповідачем у позовній заяві вказана фізична особа, яка не є суб`єктом підприємницької діяльності, суд не пізніше двох днів з дня надходження позовної заяви до суду звертається до відповідного органу реєстрації місця перебування та місця проживання особи щодо надання інформації про зареєстроване місце проживання (перебування) такої фізичної особи.

Суддя з метою визначення підсудності може також користуватися даними Єдиного державного демографічного реєстру.

Якщо за результатами отриманої судом інформації буде встановлено, що справа не підсудна цьому суду, суд надсилає справу за підсудністю в порядку, встановленому статтею 31 цього Кодексу.

Відповідно до інформаційної довідки з відділу обліку та мониторингу інформації про реєстрацію місця проживання ГУДМС України в Харківській області від 23 грудня 2023 року, отриманої судом в порядку частини шостої статті 187 ЦПК України, місце проживання відповідача ОСОБА_2 зареєстроване за адресою: Харківська область, Кегичівський район, с. Розсохувата (адреса невказана).

За таких обставин дана справа не підсудна Дзержинському районному суду м. Харкова.

Водночас суд також враховує, що предметом даного позову є розірвання шлюбу.

Так, відповідно до частини другої статті 28 ЦПК України, позови про розірвання шлюбу можуть пред`являтися за зареєстрованим місцем проживання чи перебування позивача також у разі, якщо на його утриманні є малолітні або неповнолітні діти або якщо він не може за станом здоров`я чи з інших поважних причин виїхати до місця проживання відповідача. За домовленістю подружжя справа може розглядатися за зареєстрованим місцем проживання чи перебування будь-кого з них.

Тлумачення статей 27, 28 ЦПК України свідчить, що підсудність за вибором позивача (альтернативна підсудність) це підсудність, при якій позивачеві надається право за своїм вибором пред`явити позов в один з декількох вказаних у законі судів.

Разом із тим, правила альтернативної підсудності не позбавляють позивача права звернутися із позовом за правилами загальної підсудності (стаття 27 ЦПК України), оскільки позивач має право на вибір між кількома судами, яким згідно з цією статтею підсудна справа, за винятком виключної підсудності, встановленої статтею 30 цього Кодексу (частина шістнадцята статті 28 ЦПК України).

Як свідчать матеріали справи, 21 березня 2023 року до канцелярії суду подана заява представника позивача ОСОБА_1 -адвокат Заруцького Р.М., в якій зазначив про те, що у сторін немає неповнолітніх дітей, що проживають разом з позивачкою. Доказів того, що позивачка не може за станом здоров`я чи з інших поважних причин виїхати до місця проживання відповідача позивач також не має та не може надати суду, тому правила альтернативної підсудності у даному випадку не можуть бути застосовані. Позивачем було зазначено про загальні підстави визначення підсудності та подання позову, а саме, за місцем проживання відповідача, у зв`язку із чим просив направити матеріали справи для розгляду до відповідного суду за правилами загальної територіальної підсудності.

Відповідно частини першої статті 31 ЦПК України, суд передає справу на розгляд іншому суду, якщо справа належить до територіальної юрисдикції (підсудності) іншого суду.

Частинами першою та другою статті 32 ЦПК України визначено, що спори між судами про підсудність не допускаються. Справа, передана з одного суду до іншого в порядку, встановленому статтею 31 цього Кодексу, повинна бути прийнята до провадження судом, якому вона надіслана.

Враховуючи, що місце реєстрації відповідача відноситься до Кегичівського районного суду Харківської області, а відтак дана справа не підсудна Дзержинському районному суду м. Харкова.

Водночас суд звертає увагу, що відповідно до частини першої статті 378 ЦПК України, судове рішення, яким закінчено розгляд справи, підлягає скасуванню з направленням справи на розгляд за встановленою законом підсудністю, якщо рішення прийнято судом з порушенням правил територіальної юрисдикції (підсудності).

За наведених вище обставин, беручи до уваги заяву представника позивача ОСОБА_1 , в які просив направити матеріали справи для розгляду до відповідного суду за правилами загальної територіальної підсудності, суд доходить висновку, що клопотання підлягає задоволенню та справу необхідно передати до Кегичівського районного суду Харківської області для розгляду за територіальною юрисдикцією (підсудністю).

На підставі вищевикладеного та керуючись частиною першою статті 31, статтею 32, частиною дев`ятою статті 187, статтею 260 ЦПК України, суд -

п о с т а н о в и в:

Клопотання представника позивача ОСОБА_1 - адвоката Заруцького Руслана Михайловича про направлення матеріалів справи для розгляду до відповідного суду за правилами загальної територіальної підсудності -задовольнити.

Поновити пропущений строк для подання заяви про усунення недоліків позовної заяви.

Матеріали цивільної справи за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу передати на розгляд до Кегичівського районного суду Харківської області за територіальною юрисдикцією (підсудністю): (64003, смт. Кегичівка, вул, Миру, 26).

Відповідно до пункту 15.5 Перехідних положень ЦПК України в редакції, яка набрала чинності 15 грудня 2017 року, ухвала може бути оскаржена шляхом подання апеляційної скарги до Харківського апеляційного суду через Дзержинський районний суд м. Харкова протягом п`ятнадцяти днів з дня її складання.

До дня початку функціонування Єдиної судової інформаційно телекомунікаційної системи апеляційні скарги подаються учасниками справи до або через Дзержинський районний суд м. Харкова, а матеріали справ витребовуються та надсилаються судами за правилами, що діяли до набрання чинності ЦПК України в редакції від 15 грудня 2017 року.

Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Учасник справи, якому ухвала суду не була вручена у день її проголошення або складання, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження ухвали суду, якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Ухвала суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги ухвала, якщо її не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

З інформацією щодо тексту судового рішення учасники справи можуть ознайомитися за веб-адресою Єдиного державного реєстру судових рішень: http://www.reyestr.court.gov.ua.

Повний текст ухвали складено 04 квітня 2023 року.

Суддя В.М. Яковлева