У Х В А Л А
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И
05 вересня 2023 року м. Ужгород
Ужгородський міськрайонний суд Закарпатської області в складі головуючого судді Крегул М.М., при секретарі судового засідання Цмур Т.М., за участю : позивача ОСОБА_1 , представника позивача ОСОБА_2 , розглянувши у підготовчому судовому засіданні в залі суду в м.Ужгороді, цивільну справу за позовною заявою ОСОБА_1 до військової частини № НОМЕР_1 Національної гвардії України , про витребування майна з чужого незаконного володіння, -
Подану заяву представник відповідача мотивує тим, що є достатні підстави вважати, що ухвала суду є не чіткою та незрозумілою, в якій припускається кілька варіантів її тлумачення.
Зокрема вказує, що судом зазначено передати транспортний засіб на відповідальне зберігання позивачеві ОСОБА_1 ..
ОСОБА_1 станом на сьогодні проходить військову службу у військовій частіші 3115. Місце проходження військової служби та фактичне перебування ОСОБА_1 є Військова частина НОМЕР_1 , що збігається з місцем знаходження спірного рухомого манна - транспортного засобу.
Водночас резолютивною частиною цією Ухвали суду заборонено будь-яким особам, у будь-який спосіб вчиняти будь-які дії щодо користування, розпорядження, відчуження вказаного транспортного засобу, що стосується у тому числі позивача - ОСОБА_1 . А відтак переміщення транспортного засобу із його фактичного місця знаходження, є забороненим. Отже передання на відповідальне зберігання ОСОБА_1 не передбачає його фізичного переміщення, а лише передбачає настання відповідальності Позивача за подальше його збереження, до вирішення справи по суті. Адже судом відмовлено у переміщені майна до власного гаражу за адресою, де ОСОБА_1 зареєстрований та фактично перебував до прийняття його на військову службу до введення правового режиму воєнного стану.
Відтак Військовій частіші 3115 є необхідним роз`яснити, що має на увазі суд під поняттям «переданий на відповідальне зберігання», та чи мається на увазі фізичне переміщення автомобіля, і куди саме (місце, адреса тощо) зважаючи на заборону того ж суду щодо вчинення будь-яких дій щодо користування, розпорядження, відчуження вказаного транспортного засобу.
У судовому засіданні позивач ОСОБА_1 та його представник ОСОБА_2 заперечили проти задоволення заяви представника відповідача про роз`яснення ухвали суду, вважають таку достатньо зрозумілою та обґрунтованою.
Представник відповідача у судове засідання не з`явився, будучи належним чином повідомленим про час та місце розгляду справи, про причини неявки суд не повідомляв.
Заслухавши пояснення учасників судового засідання, дослідивши зміст поданої зави про роз`яснення рішення суду, приходжу до наступного висновку.
Згідно з ч.3 ст. 271 ЦПК України заява про роз`яснення судового рішення розглядається у порядку, в якому було ухвалено відповідне судове рішення, протягом десяти днів з дня її надходження. У разі необхідності суд може викликати учасників справи, державного чи приватного виконавця в судове засідання. Неприбуття у судове засідання осіб, які були належним чином повідомлені про дату, час та місце судового засідання, не перешкоджає розгляду заяви про роз`яснення рішення, тому перешкод для розгляду заяви не знайдено.
Відповідно до ч.ч.1, 2 ст. 271 ЦПК України, за заявою учасників справи, державного виконавця, приватного виконавця, суд роз`яснює судове рішення, яке набрало законної сили, не змінюючи змісту судового рішення.
Подання заяви про роз`яснення судового рішення допускається, якщо судове рішення ще не виконане або не закінчився строк, протягом якого рішення може бути пред`явлене до примусового виконання.
Тлумачення положень вказаної статті дозволяє дійти висновку, що рішення суду може бути роз`яснено у разі, якщо без такого роз`яснення його важко виконати, оскільки існує значна ймовірність неправильного його виконання внаслідок неясності резолютивної частини рішення.
Тобто, роз`яснення рішення суду це засіб виправлення недоліків судового акта, який полягає в усуненні неясності судового акта і викладенні рішення суду у більш ясній і зрозумілій формі.
Отже, в ухвалі про роз`яснення судового рішення суд викладає більш повно та зрозуміло ті частини рішення, розуміння яких викликає труднощі, не змінюючи при цьому суть рішення і не торкаючись питань, які не були предметом судового розгляду.
У п. 21 постанови Пленуму Верховного суду України "Про судове рішення в цивільній справі" № 14 від 18.12.2009р. зазначено, що відповідно до ст. 221 ЦПК України (2001р.) слідує, що роз`яснення рішення суду можливе тоді, коли воно не містить недоліків, що можуть бути усунені лише ухваленням додаткового рішення, а є незрозумілим, що ускладнює його реалізацію. Зазначене питання розглядається судом, що ухвалив рішення, і в ухвалі суд викладає більш повно та ясно ті частини рішення, розуміння яких викликає труднощі, не вносячи змін у суть рішення і не торкаючись питань, які не були предметом судового розгляду. Роз`яснення рішення не допускається, якщо воно виконане або закінчився установлений законом строк, протягом якого рішення може бути пред`явлене до виконання. Якщо фактично порушено питання про зміну рішення або внесення в нього нових даних, у тому числі й роз`яснення мотивів ухваленого рішення, суд ухвалою відмовляє в роз`ясненні рішення.
За своєю правовою суттю роз`яснення судового рішення зумовлене його нечіткістю, якщо рішення є неясним та незрозумілим для осіб, щодо яких воно постановлене, так і тих, що будуть здійснювати його виконання. Тобто, роз`яснення полягає в тому, що суд не в праві давати відповідь на нові та невирішені ним вимоги, а лише має роз`яснити положення постановленого рішення, які нечітко сформульовані, що позбавляє можливості його реалізації.
Стаття 271 ЦПК України передбачає можливість роз`яснення судом ухваленого ним рішення з метою усунення такого недоліку, як незрозумілість судового рішення (наприклад, можливість неоднакового тлумачення висновків суду), що перешкоджає його належному виконанню.
Також, виходячи із системного тлумачення положень статті 271 ЦПК України, механізм, визначений цією статтею, не може використовуватися, якщо хтось із осіб, які беруть участь у справі, не розуміє, наприклад, мотивації судового рішення. У разі незгоди з мотивацією судового рішення особи, які беруть участь у справі, можуть оскаржити це судове рішення, якщо таке право надане цим Кодексом.
На переконання суду, текст резолютивної частини ухвали труднощів для розуміння не викликає, її суть ясна та не двозначна. Ухвалою Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області постановлено по суті заявлених вимог, стосується забезпечення позову, є простою, доступною, зрозумілою, такою, що не припускає різного тлумачення і не ускладнює її виконання.
Враховуючи наведене суд приходить до висновку, що подана представником відповідача заява є безпідставною та необґрунтованою, а тому в її задоволенні слід відмовити.
Керуючись ст.ст. 260, 271, 353 ЦПК України,
Ухвала може бути оскаржена шляхом подання апеляційної скарги безпосередньо до Закарпатського апеляційного суду.

У разі якщо ухвалу було постановлено без участі особи, яка її оскаржує, апеляційна скарга подається протягом п`ятнадцяти днів з дня отримання копії ухвали.

Ухвала набирає законної сили з моменту її оголошення.

Повний текст ухвали складено та проголошено 07.09.2024 року о 16 год. 15 хв.

Суддя Ужгородського

міськрайонного суду М.М. Крегул