Провадження № 2/185/947/23
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

18 квітня 2023 року м.Павлоград

Павлоградський міськрайонний суд Дніпропетровської області у складі головуючого судді Врони А.О., за участю секретаря судового засідання Астапчук Д.В., розглянувши у відкритому судовому засіданні за правилами загального позовного провадження в приміщенні суду цивільну справу ЄУ № 185/11087/22 за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 про зменшення розміру аліментів на утримання неповнолітніх дітей,-

ВСТАНОВИВ:

19 грудня 2022 року ОСОБА_1 звернувся до суду з позовною заявою до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , в якій просить суд зменшити аліменти, що стягнуті за рішенням Павлоградського міськрайонного суду Дніпропетровської області від 24 жовтня 2013 року з ОСОБА_1 на користь ОСОБА_4 на утримання неповнолітньої дитини ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , аліменти у розмірі 1/4 частини його заробітку (доходу) щомісячно на 1/6 частину його заробітку (доходу) щомісячно, але не менше ніж 50% прожиткового мінімуму для дитини відповідного віку;

зменшити аліменти, що стягнуті за рішенням Павлоградського міськрайонного суду Дніпропетровської області від 20 жовтня 2022 року з ОСОБА_1 на користь ОСОБА_2 на утримання ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , у розмірі 1/4 частки заробітку (доходу) щомісячно, на 1/6 частину його заробітку (доходу) щомісячно, але не менше ніж 50% прожиткового мінімуму для дитини відповідного віку.

Позовна заява мотивована тим, що позивач перебував у зареєстрованому шлюбі з ОСОБА_7 , від шлюбу має дитину, ОСОБА_5 , на утримання якої сплачує аліменти. На даний час знаходиться в зареєстрованому шлюбі з ОСОБА_2 , однак шлюбні відносини припинені, проживають за різними адресами. Від шлюбу з ОСОБА_2 має дитину, ОСОБА_6 , сплачує аліменти на утримання дитини та дружини за рішеннями суду. Позивач вказує, що на теперішній час він сплачує аліменти в розмірі 2/3 від свого доходу, що перевищує 50 % - розмір допустимих стягнень згідно ст.70 Закону України «Про виконавче провадження». На підставі ст.192 СК просить зменшити розмір аліментів, які стягуються з нього за рішеннями суду.

У судове засідання позивач не з`явився, надав заяву, в якій просить справу розглядати без його участі, позовні вимоги підтримує в повному обсязі, просить задовольнити. Згідно додаткових письмових пояснень стверджує, що на даний час звільнився з роботи, проте не надав трудову книжку, оскільки вона на підприємстві, є учасником бойових дій, про що надав посвідчення.

Відповідач, ОСОБА_2 , у судове засідання не з`явилась, про дату, час та місце судового засідання повідомлена належним чином, просила розглянути справу без її участі, позовні вимоги визнала.

Відповідач, ОСОБА_3 , у судове засідання не з`явилась, про дату, час та місце судового засідання повідомлена належним чином. Згідно письмових пояснень вказала, що з позовом не згодна, ОСОБА_1 завжди перешкоджав сплаті аліментів на утримання дитини, його неодноразово було попереджено про недопущення порушення чинного законодавства органами поліції, проведені профілактичні бесіди, на даний час сплачує аліменти не в повному обсязі, просить змусити позивача виплатити грошову допомогу доньці в розмірі 12000 грн.

Відповідно до ч. 2 ст. 247 ЦПК України у разі неявки в судове засідання всіх учасників справи фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.

Дослідивши матеріали заяви відповідача, надані письмові докази, матеріали цивільної справи, суд приходить до наступного.

Судом встановлені наступні факти та відповідні їм правовідносини.

Згідно свідоцтва про народження дитини, ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , батьками є ОСОБА_1 та ОСОБА_4 .

Рішенням Павлоградського міськрайонного суду Дніпропетровської області від 24 жовтня 2013 року у справі № 185/10021/13-ц стягнуто з ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , уродженця с.Вербки Павлоградського району, на користь ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_4 , на утримання дитини - ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , аліменти у розмірі 1/4 частини всіх видів заробітку (доходу) відповідача щомісячно, але не менше ніж 30% прожиткового мінімуму для дитини відповідного віку починаючи з 30 вересня 2013 року та до досягнення дитиною повноліття. Рішення набрало законної сили.

Відповідно до інформації з Державного реєстру актів цивільного стану громадян, ОСОБА_4 змінила прізвище на ОСОБА_8 внаслідок укладення шлюбу 20 квітня 2018 року.

Згідно свідоцтва про укладення шлюбу ОСОБА_1 уклав шлюб з ОСОБА_9 22 лютого 2022 року, дружині присвоєно прізвище ОСОБА_10 .

Згідно свідоцтва про народження дитини у ОСОБА_1 та ОСОБА_2 ІНФОРМАЦІЯ_5 народився син ОСОБА_6 .

Рішенням Павлоградського міськрайонного суду Дніпропетровської області від 20 жовтня 2022 року у справі № 185/6565/22 стягнуто з ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , який народився у селі Вербки Павлоградського району Дніпропетровської області, на користь ОСОБА_2 аліменти на утримання дитини ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_2 у розмірі 1/4 (однієї четвертої) частки заробітку (доходу) щомісячно, але не менше ніж 50 відсотків прожиткового мінімуму для дитини відповідного віку, починаючи з 18 серпня 2022 року і до повноліття дитини. Рішення набрало законної сили.

Рішенням Павлоградського міськрайонного суду Дніпропетровської області від 01 листопада 2022 року у справі № 185/6567/22 стягнуто з ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_6 , рнокпп НОМЕР_1 на користь ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_7 , рнокпп НОМЕР_2 аліменти на її утримання, у розмірі 1/6 частини від усіх видів заробітку (доходу) відповідача щомісячно, починаючи з 18 серпня 2022 року і до досягнення сином ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_2 - трьох років. Рішення набрало законної сили.

Згідно довідки від 09.08.2022 року №873 ПрАТ «ДТЕК Павлоградвугілля», ОСОБА_1 працював гірником очисного забою, з лютого 2022 року по липень 2022 року йому нараховано дохід 193035,36 грн, з якого сплачені аліменти на користь ОСОБА_3 в розмірі 38118, 14 грн.

Згідно письмової заяви від 18.04.2023 року ОСОБА_1 стверджує, що на даний час звільнився з роботи, проте не надав трудову книжку, оскільки вона на підприємстві.

Згідно посвідчення серії НОМЕР_3 , виданого 22 січня 2019 року, ОСОБА_1 є учасником бойових дій.

Стаття 15 ЦК України закріплює право кожної особи на захист свого цивільного права у разі його порушення, невизнання або оспорювання.

У частині першій статті 3 Конвенції про права дитини визначено, що в усіх діях щодо дітей, незалежно від того, здійснюються вони державними чи приватними установами, що займаються питаннями соціального забезпечення, судами, адміністративними чи законодавчими органами, першочергова увага приділяється якнайкращому забезпеченню інтересів дитини.

Відповідно до частин першої та другої статті 27 Конвенції про права дитини держава визнає право кожної дитини на рівень життя, необхідний для фізичного, розумового, духовного, морального і соціального розвитку дитини. Батьки або інші особи, які виховують дитину, несуть основну відповідальність за забезпечення в межах своїх здібностей і фінансових можливостей умов життя, необхідних для розвитку дитини.

Відповідно до статті 3 Закону України «Про охорону дитинства» всі діти на території України, незалежно від раси, кольору шкіри, статі, мови, релігії, політичних або інших переконань, національного, етнічного або соціального походження, майнового стану, стану здоров`я та народження дітей і їх батьків (чи осіб, які їх замінюють) або будь-яких інших обставин, мають рівні права і свободи, визначені цим Законом та іншими нормативно-правовими актами.

Згідно зі статтею 8 Закону України «Про охорону дитинства» кожна дитина має право на рівень життя, достатній для її фізичного, інтелектуального, морального, культурного, духовного і соціального розвитку. Батьки або особи, які їх замінюють, несуть відповідальність за створення умов, необхідних для всебічного розвитку дитини, відповідно до законів України.

Згідно зі статтею 141 СК України мати, батько мають рівні права та обов`язки щодо дитини, незалежно від того, чи перебували вони у шлюбі між собою. Розірвання шлюбу між батьками, проживання їх окремо від дитини не впливає на обсяг їхніх прав і не звільняє від обов`язків щодо дитини.

Відповідно до статей 150, 180 СК України батьки зобов`язані піклуватися про здоров`я дитини, її фізичний, духовний та моральний розвиток, забезпечити здобуття дитиною повної загальної середньої освіти, матеріально утримувати дитину до повноліття.

Частина третя статті 181 СК України визначає, що за рішенням суду кошти на утримання дитини (аліменти) присуджуються у частці від доходу її матері, батька або у твердій грошовій сумі за вибором того з батьків або інших законних представників дитини, разом з яким проживає дитина.

Частиною першої статті 192 СК України встановлено, що розмір аліментів, визначений за рішенням суду або домовленістю між батьками, може бути згодом зменшено або збільшено за рішенням суду за позовом платника або одержувача аліментів у разі зміни матеріального або сімейного стану, погіршення або поліпшення здоров`я когось із них та в інших випадках, передбачених цим Кодексом.

Статтею 192 СК України передбачено можливість зміни раніше встановленого розміру аліментів за наявності доведених у судовому порядку підстав, а саме: зміни матеріального або сімейного стану, погіршення або поліпшення здоров`я когось із них та в інших випадках, передбачених цим Кодексом.

Аналіз цієї норми права дає підстави для висновку що підставами зміни розміру аліментів є як зміна матеріального, так і зміна сімейного стану як самостійна підстава для зменшення або збільшення розміру аліментів.

При цьому такі положення закону не виключають одночасне настання обох підстав для зміни розміру аліментів: зміни і сімейного, і матеріального стану. Однак зміна сімейного стану є самостійною, не залежної від зміни матеріального стану, підставою для зміни розміру аліментів.

Після стягнення з позивача аліментів на утримання дитини на користь ОСОБА_3 , у ОСОБА_1 відбулась зміна сімейного стану, народження дитини - ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , та зміна матеріального стану, оскільки згідно судових рішень Павлоградського міськрайонного суду Дніпропетровської області з нього стягнуті аліменти на утримання неповнолітньої дитини та дружини до досягнення дитиною трьох років, на даний час позивач не працює.

Збільшення доходів у ОСОБА_1 судом не встановлено.

Таким чином, суд прийшов до висновку про наявність законних підстав для задоволення позовних вимог ОСОБА_1 та зменшення розміру аліментів, які стягуються на користь ОСОБА_3 на утримання неповнолітньої дитини ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , з розміру 1/4 частини заробітку (доходу) щомісячно до 1/6 частину заробітку (доходу) позивача щомісячно, але не менше ніж 50% прожиткового мінімуму для дитини відповідного віку.

Після стягнення з позивача аліментів на утримання дитини та дружини до досягнення дитиною трьох років на користь ОСОБА_2 , у ОСОБА_1 відбулась зміна матеріального стану, оскільки позивач на даний час не працює та зміна сімейного стану, оскільки подружні відносини з ОСОБА_2 припинені.

При вирішенні вимог щодо відповідача, ОСОБА_2 , суд також враховує, що відповідач позовні вимоги визнала та не заперечувала проти зменшення аліментів, які стягуються на її користь на утримання дитини, ОСОБА_6 , тому зважаючи на встановлені обставини справи, суд прийшов до висновку про наявність законних підстав для задоволення позовних вимог ОСОБА_1 та зменшення розміру аліментів, які стягуються на користь ОСОБА_2 .

У відповідності до ст. 182 СК України, мінімальний розмір аліментів на одну дитину не може бути меншим, ніж 50 відсотків прожиткового мінімуму для дитини відповідного віку.

Відповідно до частини 3 ст.70 Закону України «Про виконавче провадження» загальний розмір усіх відрахувань під час кожної виплати заробітної плати та інших доходів боржника не може перевищувати 50 відсотків заробітної плати, що має бути виплачена працівнику, у тому числі у разі відрахування за кількома виконавчими документами. Це обмеження не поширюється на відрахування із заробітної плати у разі відбування боржником покарання у виді виправних робіт і стягнення аліментів на неповнолітніх дітей. У таких випадках розмір відрахувань із заробітної плати не може перевищувати 70 відсотків.

Керуючись ст. 5, 12, 13, 81, 89, 258, 259, 263-265, 273 ЦПК України, суд,-

УХВАЛИВ:

Позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 про зменшення розміру аліментів на утримання неповнолітніх дітей задовольнити в повному обсязі.

Зменшити розмір аліментів, які були стягнуті рішенням Павлоградського міськрайонного суду Дніпропетровської області від 24 жовтня 2013 року з ОСОБА_1 на користь ОСОБА_3 на утримання неповнолітньої дитини ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , з 1/4 частини від усіх видів заробітку (доходу) ОСОБА_1 , до 1/6 частини від усіх видів заробітку (доходу) ОСОБА_1 щомісячно, але не менше ніж 50 відсотків прожиткового мінімуму для дитини відповідного віку, починаючи з дня набрання законної сили рішенням суду та до досягнення дитиною повноліття.

Зменшити розмір аліментів, які були стягнуті рішенням Павлоградського міськрайонного суду Дніпропетровської області від 20 жовтня 2022 року з ОСОБА_1 на користь ОСОБА_2 на утримання неповнолітньої дитини ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , з 1/4 частини від усіх видів заробітку (доходу) ОСОБА_1 , до 1/6 частини від усіх видів заробітку (доходу) ОСОБА_1 щомісячно, але не менше ніж 50 відсотків прожиткового мінімуму для дитини відповідного віку, починаючи з дня набрання законної сили рішенням суду та до досягнення дитиною повноліття.

Рішення може бути оскаржене в апеляційному порядку до Дніпровського апеляційного суду шляхом подачі в 30-денний строк, з дня його проголошення, апеляційної скарги.

У відповідності до п.п. 15.5) п.п.15 п. 1 Розділу ХШ Перехідних Положень ЦПК України, в редакції Закону України від 03.10.2017 року, до дня початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи апеляційна скарга подається учасниками справи через Павлоградський міськрайонний суд Дніпропетровської області.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Учасник справи, якому повне рішення не було вручено у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження відповідно та в порядку і строки, визначені ст. 354 ЦПК України.

Рішення знаходиться в Єдиному державному реєстрі судових рішень за веб-адресою: http://reyestr.court.gov.ua.

Учасники справи:

Позивач - ОСОБА_1 , АДРЕСА_1 , РНОКПП НОМЕР_1 .

Відповідач - ОСОБА_2 , адреса реєстрації: АДРЕСА_2 , фактична адреса: АДРЕСА_3 , РНОКПП НОМЕР_2 .

Відповідач - ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_8 , адреса реєстрації: АДРЕСА_4 , РНОКПП невідомий.

Суддя А. О. Врона