УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

20 листопада 2023 року м. Київ

Солом`янський районний суд міста Києва у складі:

головуючого судді Ішуніної Л. М.

за участю секретаря судового засідання Отруби В. В.,

представника відповідача Хитрової Л. В.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Києві за правилами спрощеного позовного провадження цивільну справу за позовом ОСОБА_1 , Всеукраїнської громадської організації «Фінансова грамота України» до Акціонерного товариства Комерційний банк «ПриватБанк» про захист порушених прав споживача, визнання дій нечесною підприємницькою практикою та відшкодування майнової та немайнової (моральної) шкоди,

ВСТАНОВИВ:

У червні 2021 року ОСОБА_1 та Всеукраїнська громадська організація «Фінансова грамота України» звернулися до Солом`янського районного суду міста Києва з позовною заявою до Акціонерного товариства Комерційний банк «ПриватБанк» про захист порушених прав споживача, визнання дій нечесною підприємницькою практикою та відшкодування майнової та немайнової (моральної) шкоди.

Протоколом автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 14 червня 2021 року для розгляду зазначеної позовної заяви визначено головуючого суддю Ішуніну Л. М.

Ухвалою Солом`янського районного суду м. Києва від 18 червня 2021 року вказану позовну заву було залишено без руху.

На виконання зазначеної ухвали 02 грудня 2021 року позивачем надано до суду належним чином засвідчену копію кредитно-заставного договору № DN81AR23500170 від 28 січня 2008 року.

Ухвалою Солом`янського районного суду міста Києва від 21 лютого 2022 року вказану позовну заяву прийнято до розгляду та відкрито провадження в порядку спрощеного позовного провадження з повідомленням (викликом) сторін, призначено перше судове засідання на 03 березня 2022 року о 10-00 год.

03 березня 2022 року справу було знято з розгляду у зв`язку з бойовими діями у передмісті м. Києва та Київської області, та призначено наступне судове засідання на 10 листопада 2022 року о 10-30 год.

10 листопада 2022 року судове засідання було відкладено у зв`язку з відсутністю у суду відомостей про належне повідомлення сторін по справі про дату, час та місце судового засідання. Наступне судове засідання призначено на 24 квітня 2023 року о 10?30 год.

18 квітня 2023 року на електронну пошту суду надійшли письмові пояснення відповідача.

24 квітня 2023 року судове засідання було відкладено на 31 липня 2023 року о 12?30 год. за клопотанням представника позивача ОСОБА_1 - адвоката Павленка В. В., заявленого в судовому засіданні.

31 липня 2023 року судове засідання було відкладено, у зв`язку з неявкою в судове засідання сторін по справі, про поважність причин неявки суду невідомо. Наступне судове засідання призначено на 20 листопада 2023 року о 10?30 год.

20 листопада 2023 року від представника позивача ОСОБА_1 - адвоката Павленка В. В. до початку розгляду справи по суті надійшла заява про залишення позову без розгляду.

Позивач ОСОБА_1 та його представник в судове засідання не з`явилися, про дату, час та місце судового засідання повідомлялися належним чином, про поважність причин неявки суду невідомо.

Позивач Всеукраїнська громадська організація «Фінансова грамота України» явку свого представника в судове засідання не забезпечила, про дату, час та місце судового засідання повідомлялася належним чином, про поважність причин неявки суду невідомо.

Представник відповідача в судовому засіданні не заперечував проти задоволення клопотання представника позивача ОСОБА_1 про залишення позову без розгляду, а також просила залишити позов без розгляду у зв`язку з повторною неявкою в судове засідання позивачів.

Вислухавши представника відповідача, дослідивши матеріали справи та вивчивши заяву сторони позивача ОСОБА_1 , суд виходить з наступного.

Згідно з частиною першою статті 13 ЦПК України суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках.

Пунктом 5 частини першої статті 257 ЦПК України визначено, що суд постановляє ухвалу про залишення позову без розгляду, якщо позивач до початку розгляду справи по суті подав заяву про залишення позову без розгляду.

Враховуючи вищевикладене та принцип диспозитивності, згідно з яким позивач на свій розсуд розпоряджається своїми правами, а також те, що розгляд справи по суті не розпочався, суд приходить до висновку про задоволення поданої заяви сторони позивача ОСОБА_1 .

Разом з тим, судом установлено, що справа в провадженні Солом`янського районного суду міста Києва перебуває з червня 2021 року.

За період розгляду справи, позивач Всеукраїнська громадська організація «Фінансова грамота України», будучи повідомленим належним чином про дату, час та місце судових засідань, що підтверджується наявними в матеріалах справи рекомендованими повідомленнями про вручення поштового відправлення, жодного разу не з`явився у призначені судові засідання.

Таким чином, двічі поспіль у судові засідання, які були призначені на 31 липня 2023 року та 20 листопада 2023 року позивач Всеукраїнська громадська організація «Фінансова грамота України» та його представник в судове засідання не з`явилися. Будь-яких клопотань щодо розгляду справи у їх відсутність чи відкладення розгляду справи з поважних причин до суду не подавали.

Згідно із статтею 44 ЦПК України учасники судового процесу та їхні представники повинні добросовісно користуватися процесуальними правами; зловживання процесуальними правами не допускається.

Так, справа тривалий час перебуває на розгляді в суді, її розгляд неодноразово відкладався, позивач Всеукраїнська громадська організація «Фінансова грамота України» чи його представник, будучи повідомленим про дату і час розгляду справи, двічі поспіль не з`явився у судові засідання, заяву про розгляд у їх відсутність не надав.

Пунктом 3 частини першої статті 257 ЦПК України визначено, що суд постановляє ухвалу про залишення позову без розгляду, якщо належним чином повідомлений позивач повторно не з`явився у підготовче засідання чи в судове засідання або не повідомив про причини неявки, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності і його нез`явлення не перешкоджає розгляду справи.

Зі змісту вказаної норми вбачається, що законодавець диференціює необхідність врахування судом поважності/неповажності причин неявки позивача до суду залежно від того, яке це судове засідання: перше чи повторне. Тобто процесуальний закон не вказує на необхідність врахування судом поважності причин повторної неявки позивача до суду. Такі положення процесуального закону пов`язані із принципом диспозитивності цивільного судочинства, відповідно до змісту якого особа, яка бере участь у справі, самостійно розпоряджається наданими їй законом процесуальними правами.

Отже, правове значення у цьому випадку має належне повідомлення позивача про день та час розгляду справи, повторність неявки в судове засідання та неподання заяви про розгляд справи за відсутності позивача.

Аналогічний висновок викладений в постановах Верховного Суду від10 лютого 2022 року у справі № 756/16448/18 (провадження № 61-16720св20), від 20 червня 2022 року у справі № 607/2015/17 (провадження № 61-19391св21), від 26 квітня 2023 року у справі № 758/14353/17 (провадження № 61-2650св23).

Зазначені наслідки настають незалежно від причин повторної неявки, які можуть бути поважними. Таким чином, навіть маючи докази поважності причин неявки позивача, суд повинен залишати позовну заяву без розгляду. Зазначена норма дисциплінує позивача як ініціатора судового розгляду, стимулює його належно користуватися своїми правами та не затягувати розгляд справи. Якщо позивач не може взяти участь в судовому засіданні, він може подати заяву про розгляд справи за його відсутності. Така заява може бути подана на будь-якій стадії розгляду справи.

Слід звернути увагу, що Європейський суд з прав людини у своїй прецедентній практиці виходить з того, що положення пункту 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, гарантує кожному право подати до суду будь-який позов, що стосується його цивільних прав і обов`язків. Проте, право на суд не є абсолютним і воно може бути піддане обмеженням, дозволеним за змістом, тому що право на доступ до суду за своєю природою потребує регулювання з боку держави.

Європейський суд з прав людини дотримується позиції, що проявляти ініціативу щодо своєчасного розгляду справи повинен саме позивач.

Так, Європейський суд з прав людини в рішенні від 07 липня 1989 року у справі «Юніон Аліментаріа проти Іспанії» зазначив, що заявник зобов`язаний демонструвати готовність брати участь на всіх етапах розгляду, що стосуються безпосередньо його, утримуватися від використання прийомів, які пов`язані із зволіканням у розгляді справи, а також максимально використовувати всі засоби внутрішнього законодавства для прискорення процедури слухання.

Частинами першою, другою статті 223 ЦПК України передбачено, що неявка у судове засідання будь-якого учасника справи за умови, що його належним чином повідомлено про дату, час і місце цього засідання, не перешкоджає розгляду справи по суті, крім випадків, визначених цією статтею.

Суд відкладає розгляд справи в судовому засіданні в межах встановленого цим Кодексом строку, в тому числі з підстав неявки в судове засідання учасника справи, щодо якого відсутні відомості про вручення йому повідомлення про дату, час і місце судового засідання, та першої неявки в судове засідання учасника справи, якого повідомлено про дату, час і місце судового засідання, якщо він повідомив про причини неявки, які судом визнано поважними.

У разі повторної неявки позивача в судове засідання без поважних причин або неповідомлення ним про причини неявки суд залишає позовну заяву без розгляду, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності, і його нез`явлення не перешкоджає вирішенню спору (частина п`ята статті 223 ЦПК України).

Враховуючи викладене, а також той факт, що позивач Всеукраїнська громадська організація «Фінансова грамота України» протягом двох з половиною років перебування справи в провадженні на жодне з п`яти судових засідань не з`явився, про які повідомлявся належним чином, тобто двічі поспіль не з`явився у судові засідання, з клопотанням про розгляд справи у їх відсутність не звертався, суд приходить до висновку про недобросовісне користування стороною позивача, а саме Всеукраїнською громадською організацією «Фінансова грамота України» своїми процесуальними правами, що призводить до затягування розгляду справи, а тому зважаючи на повторну неявку в судове засідання позивача Всеукраїнської громадської організації «Фінансова грамота України» та заяву позивача ОСОБА_1 про залишення позову без розгляду, позовну заяву слід залишити без розгляду.

Роз`яснити позивачам, що після усунення умов, що були підставою для залишення заяви без розгляду, останні мають право звернутися до суду повторно (частина друга статті 257 ЦПК України).

З огляду на викладене, керуючись статтями 13, 223, 257, 260, 353-355 ЦПК України, суд

УХВАЛИВ:

Позов ОСОБА_1 , Всеукраїнської громадської організації «Фінансова грамота України» до Акціонерного товариства Комерційний банк «ПриватБанк», про захист порушених прав споживача, визнання дій нечесною підприємницькою практикою та відшкодування майнової та немайнової (моральної) шкоди залишити без розгляду.

Ухвала набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги ухвала, якщо її не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Ухвала може бути оскаржена до Київського апеляційного суду протягом п`ятнадцяти днів з дня її підписання.

Учасник справи, якому ухвала суду не була вручена у день її підписання, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга на ухвалу суду подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Суддя Л. М. Ішуніна