Справа № 758/5593/21
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

03 серпня 2022 року м. Київ

Подільський районний суд м. Києва

у складі головуючого судді Ковбасюк О.О.,

з участю:

секретаря судового засідання Макарчук І.В.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в порядку загального позовного провадження цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до Київської міської ради, Подільської районної в місті Києві державної адміністрації про визнання права власності на спадкове майно, -

В С Т А Н О В И В :

У квітні 2021 року ОСОБА_1 звернулася до суду з позовом, в якому просить визнати за нею право власності в порядку спадкування за заповітом на спадкове майно, яким є 1/3 частина квартири АДРЕСА_1 , що залишилося після смерті її матері ОСОБА_2 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_1 .

В обґрунтування позову позивач зазначила, що після смерті її матері ОСОБА_2 залишилося спадкове майно, а саме - 1/3 частини квартири АДРЕСА_1 , яка належала померлій на підставі свідоцтва про право власності на житло, виданого Відділом приватизації житла Подільської РДА у м. Києві 24.11.1997, оригінал якого був втрачений. За життя ОСОБА_2 склала заповіт, за яким все належне їй майно заповіла ОСОБА_1 . Однак позивач не взмозі оформити зазначену частку квартири в позасудовому порядку у зв`язку з відсутністю оригіналу свідоцтва про право власності на житло та відсутністю у Державному реєстрі речових прав на нерухоме майно інформації щодо її власника, про що нотаріусом Чотирнадцятої Київської державної нотаріальної контори винесено 20.05.2019 постанову про відмову у вчиненні нотаріальної дії. Позивач зверталася до Подільської районної в м. Києві державної адміністрації із заявою про видачу дубліката свідоцтва про право власності на частину квартири, однак їй у видачі такого було відмовлено на тій підставі, що вона не є власником вказаної частини квартири. У зв`язку з відсутністю іншого способу оформити право власності на частину спадкового майна позивач звернулася до суду із означеним позовом та просить його задовольнити.

Ухвалою судді від 05.05.2021 відкрито провадження у справі за даним позовом та призначено справу до розгляду в порядку загального позовного провадження, призначено підготовче засідання у справі, надано відповідачам строк для подання відзиву на позов.

Представник відповідача Київської міської ради надав відзив на позовну заяву, в якому просив ухвалити рішення згідно норм чинного законодавства та розглядати справу за його відсутності.

Представник відповідача Подільської районної в місті Києві державної адміністрації подав до суду відзив, в якому просив відмовити у задоволенні позовних вимог з підстав, зазначених в запереченнях, та вирішити справу у відповідності до чинного законодавства. Крім того, просив розгляд справи здійснити за його відсутності.

Ухвалою судді від 14.07.2021 закрито підготовче провадження та призначено справу до розгляду по суті.

У судове засідання позивач не з`явилася, подала заяву, в якій підтримала позовні вимоги у повному обсязі, просила їх задовольнити з підстав, наведених у позовній заяві.

Представники відповідачів в судове засідання не з`явилися, про дату час та місце його проведення були повідомлені належним чином, подали заяви про розгляд справи за їх відсутності.

Дослідивши письмові матеріали справи відповідно до ч.2 ст. 247 ЦПК України, згідно з якою у разі неявки в судове засідання всіх учасників справи чи в разі якщо відповідно до положень цього Кодексу розгляд справи здійснюється судом за відсутності учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється, повно і всебічно оцінивши всі фактичні обставини справи та докази, які мають значення для розгляду справи, суд встановив такі обставини та дійшов наступних висновків.

Судом встановлено, що ІНФОРМАЦІЯ_1 померла ОСОБА_2 , про що зроблено актовий запис № 45, що підтверджується свідоцтвом про смерть, виданим Подільським районним у м. Києві відділом державної реєстрації актів цивільного стану Головного територіального управління юстиції у місті Києві серії НОМЕР_1 від 12.07.2018.

Після смерті ОСОБА_2 залишилось спадкове майно, яким є - 1/3 частина квартири АДРЕСА_1 , яка належала померлій на підставі свідоцтва про право власності на житло, виданого Відділом приватизації житла Подільської РДА у м. Києві 24.11.1997, зареєстрованого в Бюро технічної інвентаризації м. Києва (розпорядження №11826).

За життя ОСОБА_2 склала заповіт, який був посвідчений секретарем Термахівської сільської ради Іванківського району Київської області Богинською Т.П. та зареєстрований в реєстрі за № 3, яким заповіла ОСОБА_1 все своє майно, де б воно не знаходилось і яке належить їй на момент смерті.

Постановою державного нотаріуса Чотиринадцятої київської державної нотаріальної контори № 1979/02-31 від 20.05.2019 позивачу було відмовлено у вчиненні нотаріальної дії - видачі свідоцтва про право на спадщину на 1/3 частину квартири АДРЕСА_1 у зв`язку з ненаданням документа, що посвідчує право власності спадкодавця ОСОБА_1 на це нерухоме майно.

29.01.2021 позивач зверталася до Подільської районної в місті Києві державної адміністрації з проханням про видачу дубліката свідоцтва про право власності на квартиру АДРЕСА_1 , однак отримала письмову відмову вих. № 106-1613 від 04.03.2021 із тих підстав, що дублікат свідоцтва про право власності видається за письмовою згодою власника (співвласників).

Згідно довідки № 646/02-14 від 12.02.2019, виданої державним нотаріусом Чотиринадцятої київської державної нотаріальної контори, Кирдан Л.А. є єдиним спадкоємцем за заповітом після смерті померлої ОСОБА_2 .

Правовідносини, що виникли між сторонами, регулюються нормами Цивільного кодексу України.

Статтею 1217 ЦК України передбачено, що спадкування здійснюється за заповітом або за законом.

У даній справі спадкодавцем було оформлено заповіт на ім`я позивача, а тому спадкування здійснюється за заповітом.

Згідно зі ст. 1216 ЦК України спадкуванням є перехід прав та обов`язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця), до інших осіб (спадкоємців).

Стаття 1218 ЦК України передбачає, що до складу спадщини входять усі права та обов`язки, що належали спадкодавцеві на момент відкриття спадщини і не припинилися внаслідок його смерті.

Відповідно до ст. 1297 ЦК України спадкоємець, який прийняв спадщину, у складі якої є нерухоме майно, зобов`язаний звернутися до нотаріуса за видачею йому свідоцтва про право на спадщину на нерухоме майно.

Згідно п.п. 4.15 п. 4 глави 10 розділу ІІ Порядку вчинення нотаріальних дій нотаріусами України, видача свідоцтва про право на спадщину на майно, право власності на яке підлягає державній реєстрації, проводиться нотаріусом після подання документів, що посвідчують право власності спадкодавця на таке майно.

Відповідно до п. 3 глави 7 розділу І Порядку вчинення нотаріальних дій нотаріусами України, документи, на підставі яких вчинено нотаріальну дію, та документи або копії (витяги) з них, необхідні для вчинення нотаріальної дії, обов`язково долучаються до примірника правочину, свідоцтва тощо, які залишаються у справах нотаріуса.

Судом встановлено, що позивач звернулася до державної нотаріальної контори із заявою про прийняття спадщини та про видачу свідоцтва про право на спадщину на нерухоме майно, однак їй у цьому було відмовлено з підстав відсутності оригіналу правовстановлюючого документа на спадкове майно.

Орган, який видавав правовстановлюючий документ спадкодавцю, відмовився видати його позивачу з підстав відсутності згоди власника.

Таким чином, позивач позбавлена можливості у позасудовому порядку оформити право власності на спадкове майно та реалізувати в повній мірі свої права як спадкоємця.

Відповідно до ч. 5 ст. 1268 ЦК України незалежно від часу прийняття спадщини вона належить спадкоємцеві з часу відкриття спадщини та згідно із ч. 3 ст. 1296 ЦК України відсутність свідоцтва про право на спадщину не позбавляє спадкоємця права на спадщину.

Відповідно до ст. 328 ЦК України право власності набувається на підставах, що не заборонені законом, зокрема, із правочинів. Право власності вважається набутим правомірно, якщо інше прямо не випливає із закону або незаконність набуття права власності не встановлена судом.

Крім того, як роз`яснено у листі Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ від 16.05.2013 № 24-753/0/4-13 «Про судову практику розгляду цивільних справ про спадкування», якщо документи, що засвідчують право власності на нерухоме майно, існували, проте були втрачені власником та не можуть бути відновлені в передбаченому законом порядку, застосуванню підлягає ст. 392 ЦК, відповідно до якої позов про визнання права власності може бути пред`явлений, якщо це право оспорюється або не визнається іншою особою, а також у разі втрати власником документа, який засвідчує його право власності.

На підтвердження факту належності померлій ІНФОРМАЦІЯ_1 ОСОБА_2 квартири АДРЕСА_1 позивач надала копію довідки КП Київської міської ради «київське міське бюро технічної інвентаризації» №36165 від 25.09.2018, згідно з якою квартира АДРЕСА_1 належала померлій на підставі свідоцтва про право власності на житло, виданого Відділом приватизації житла Подільської РДА у м. Києві 24.11.1997, зареєстрованого в Бюро технічної інвентаризації м. Києва (розпорядження №11826).

Позивач стверджує про втрату спадкодавцем вказаного свідоцтва, у зв`язку з чим вона позбавлена можливості оформити право власності на вказану частину квартири у порядку спадкування.

Суд приймає до уваги такі її твердження та вважає їх достовірними, оскільки вказані обставини не спростовані відповідачами, крім того, Подільською РДА у м. Києві не заперечувався факт видачі вказаного свідоцтва.

Згідно ст. 81 ЦПК України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Докази подаються сторонами та іншими учасниками справи. Доказування не може ґрунтуватися на припущеннях.

Згідно з принципом диспозитивності, встановленим ст. 13 ЦПК України, суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках.

За правилами ч. 1 ст. 2 ЦПК України завданням цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави.

Із урахуванням вищевикладеного, повно і всебічно з`ясувавши обставини справи, оцінивши належність, допустимість, достовірність кожного наданого доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності, керуючись положеннями чинного законодавства України, суд дійшов висновку, що в даному спорі є достатні правові підстави на визнання за позивачем права власності на спадкове майно, яке на момент смерті належало спадкодавцю та входило до спадкової маси, а тому враховуючи факт прийняття позивачем спадщини, відсутність інших спадкоємців, вичерпання позивачем позасудових засобів вирішення спору, суд вважає за необхідне задовольнити позов в повному обсязі та визнати за позивачем, як спадкоємцем за заповітом після смерті ОСОБА_2 , право власності на 1/3 частини квартири АДРЕСА_1 .

На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 10, 23, 81, 258, 259, 263-268, 273 ЦПК України, суд, -

У Х В А Л И В :

Позов ОСОБА_1 до Київської міської ради, Подільської районної в місті Києві державної адміністрації про визнання права власності на спадкове майно задовольнити.

Визнати за ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , в порядку спадкування за заповітом після смерті ОСОБА_2 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_1 , право власності на спадкове майно, яким є 1/3 частина квартири АДРЕСА_1 .

Апеляційна скарга на рішення суду подається до Київського апеляційного суду протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Учасники справи, а також особи, які не брали участі у справі, якщо суд вирішив питання про їхні права, свободи, інтереси та (або) обов`язки, мають право оскаржити в апеляційному порядку рішення суду першої інстанції повністю або частково.

Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Повне найменування сторін та інших учасників справи:

позивач - ОСОБА_1 , зареєстроване місце проживання: АДРЕСА_2 , РНОКПП НОМЕР_2 ;

відповідачі:

- Київська міська рада, місцезнаходження: м. Київ, вул. Хрещатик, буд. 36, ;

- Подільська районна в місті Києві державна адміністрація, місцезнаходження: м. Київ, площа Контрактова, буд. 2, .

Суддя О. О. Ковбасюк