г Інгулецький районний суд міста Кривого Рогу Дніпропетровської області
Справа № 213/4354/21
Номер провадження 2/213/342/22
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

09 серпня 2022 року м. Кривий Ріг

Інгулецький районний суд міста Кривого Рогу Дніпропетровської області, у складі:

головуючого - судді Попова В.В.,

секретар судового засідання - Демченко Г.А.,

розглянувши у відкритому підготовчому засіданні /у залі судових засідань №14/, в порядку загального позовного провадження, цивільну справу № 213/4354/21 за позовною заявою ОСОБА_1 до Територіальної громади в особі Криворізької міської ради, третя особа П`ята криворізька державна нотаріальна контора, про надання додаткового строку для прийняття спадщини, за відсутності учасників справи, -

встановив:

Короткий зміст позовних вимог.

ІНФОРМАЦІЯ_1 померла матір позивача ОСОБА_2 , після смерті якої відкрилася спадщина. За життя нею було складено заповіт на ім`я позивача. Коли представник позивача 11 червня 2021 року звернувся до нотаріальної контори із заявою про видачу свідоцтва про право на спадщину, нотаріусом у вчиненні нотаріальної дії було відмовлено, оскільки спадкоємцем пропущений встановлений законом шестимісячний строк для прийняття спадщини, і на момент смерті за однією адресою зі спадкодавицею зареєстрована не була. Вважає, що строк для прийняття спадщини позивачем було пропущено з поважних причин, оскільки вона є громадянкою іншої держави, постійно проживала в Королівстві Норвегія, на що у неї закінчився дозвіл, і через тривалу процедуру отримання нового закордонного паспорта, і поновлення дозволу на проживання за кордоном, позивач не змогла в`їхати на територію України у строки, встановлені Українським законодавством для прийняття спадщини. Просила врахувати також, що в цей період через пандемію, викликаною коронавирусною хворобою, у неї були певні обмеження стосовно в`їзду в Україну. Просить суд визначити їй додатковий строк для прийняття спадщини тривалістю два місяці.

Процесуальні дії у справі.

18.11.2021 позовна заява отримана судом.

03.12.2021 позов залишено без руху.

04.01.2022 надійшла уточнена позовна заява.

31.01.2022 позовна заява прийнята до розгляду, провадження у справі відкрито, розпочато підготовче провадження.

04.07.2022 справу передано в провадження судді Попова В.В.

Інші процесуальні дії у справі судом не здійснювались.

Заяви, клопотання.

Учасники справи в підготовче засідання не з`явилися, про дату, місце та час його проведення повідомлені належним чином.

Представник позивача надав заяву про розгляд справи без його участі та за відсутності позивача, позовні вимоги підтримує, просить задовольнити.

Від відповідача надійшло клопотання про розгляд справи за відсутності представника, проти заявлених позовних вимог не заперечує, що суд розцінює як визнання позовних вимог.

Від третьої особи надійшло клопотання про розгляд справи за її відсутності.

За таких обставин, суд вирішив розглянути справу у підготовчому засіданні, що відповідає положенням ч.3 ст.200 ЦПК України, згідно з якою за результатами підготовчого провадження суд ухвалює рішення у випадку визнання позову відповідачем.

Фіксування судового засідання технічними засобами, на підставі ч.2 ст.247 ЦПК України, не здійснювалась.

Фактичні обставини, встановлені судом.

ІНФОРМАЦІЯ_1 померла ОСОБА_2 /а.с.13/.

За життя, а саме 16.09.2014 ОСОБА_2 склала заповіт, посвідчений приватним нотаріусом Криворізького міського нотаріального округу Дніпропетровської області Петрушенком В.О., за реєстровим № 930, яким заповіла належну їй 1/2 частку квартири номер АДРЕСА_1 , ОСОБА_1 /а.с.42/.

11.06.2021 позивач ОСОБА_1 звернулася до П`ятої криворізької нотаріальної контори із заявою про видачу їй свідоцтва про право на спадщину за заповітом після смерті матері ОСОБА_2 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_2 , однак постановою нотаріуса у видачі свідоцтва про право на спадщину за законом їй було відмовлено, оскільки спадкоємець пропустила встановлений законом шестимісячний строк для прийняття спадщини, і не надала належного документу щодо проживання спадкоємиці зі спадкодавицею /а.с.40-41/.

Встановлено, що на момент смерті спадкодавця позивач не була зареєстрована з ним за однією адресою, оскільки є громадянкою Російської Федерації, зареєстрована у м. Мурманськ, має посвідку на право постійного проживання в Королівстві Норвегії /а.с.14, 26, 27/.

Згідно з відміткою у паспорті, позивач в`їхала в Україну 29.05.2021, тобто вже після спливу шестимісячного строку після смерті матері.

Отже, суд встановив, що позивачем пропущено встановлений законом строк для звернення до нотаріальної контори із заявою про прийняття спадщини, що стало перешкодою в отриманні ним свідоцтва про право на спадщину за заповітом, складеним на його ім`я, але на незначний строк, до того ж, причини пропуску суд визнає поважними.

Зміст спірних правовідносин.

Встановленим у судовому засіданні обставинам відповідають спадкові правовідносини.

Норми права, які застосовує суд.

Згідно до ч.1 ст.1220 ЦК України спадщина відкривається внаслідок смерті особи або оголошення її померлою. Відповідно до ч.2 цієї статі часом відкриття спадщини є день смерті особи або день, з якого вона оголошується померлою (частина третя статті 46 цього Кодексу).

Відповідно до ст.1217 ЦК України спадкування здійснюється за заповітом або за законом.

Згідно до ч.1 ст.1222 ЦК України спадкоємцями за заповітом і за законом можуть бути фізичні особи, які є живими на час відкриття спадщини, а також особи, які були зачаті за життя спадкодавця і народжені живими після відкриття спадщини.

Статтею 1233 ЦК України встановлено, що заповітом є особисте розпорядження фізичної особи на випадок своєї смерті.

У відповідності до ст.1223 цього Кодексу право на спадкування мають особи, визначені у заповіті.

Відповідно до ст.ст.1268, 1269 ЦК України, спадкоємець за заповітом чи за законом має право прийняти спадщину або не прийняти її. Спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно за спадкодавцем, має особисто подати до нотаріальної контори заяву про прийняття спадщини.

У відповідності до ч.1 ст.1270 ЦК України для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини. Згідно до ч.2 цієї статті - якщо виникнення у особи права на спадкування залежить від неприйняття спадщини або відмови від її прийняття іншими спадкоємцями, строк для прийняття нею спадщини встановлюється у три місяці з моменту неприйняття іншими спадкоємцями спадщини або відмови від її прийняття.

Відповідно до ч.3 ст.1272 ЦК України за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини.

За змістом цієї статті поважними причинами пропуску строку для прийняття спадщини є причини, які пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій.

Тобто правила частини третьої цієї статті про надання додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини можуть бути застосовані, якщо: 1) у спадкоємця були перешкоди для подання такої заяви; 2) ці обставини визнані судом поважними.

Як роз`яснено у п.24 Постанови ВСУ №7 від 30.05.2008 «Про судову практику у справах про спадкування», вирішуючи питання про визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність пропуску строку для прийняття спадщини.

В законодавстві не міститься визначення поняття поважності причин пропущення строку для прийняття спадщини, їх поважність повинна визначатися судом у кожному випадку, виходячи з конкретних обставин справи. Головною ознакою поважних причин є те, що вони роблять своєчасне звернення про прийняття спадщини неможливим.

При цьому суд керується сталою практикою Верховного Суду, зокрема його постановою від 15.04.2020 у справі № 190/106/18 (провадження № 61-41455св18), де Верховний Суд зазначає, що у вирішенні питання про поважність причин пропуску строку для прийняття спадщини потрібно враховувати свободу заповіту як фундаментальний принцип спадкового права.

Верховний суд у цій Постанові зазначає про те, що, виконуючи завдання цивільного судочинства, окрім основних принципів: справедливості, добросовісності та розумності, суд касаційної інстанції у окремих своїх постановах керується аксіомою цивільного судочинства: «Placuit in omnibus rebus praecipuum esse iustitiae aequitatisque quam stricti iuris rationem», яка означає «У всіх юридичних справах правосуддя й справедливість мають перевагу перед строгим розумінням права». Відповідно до рішення Європейського суду з прав людини по справі «Ілхан проти Туреччини» від 27 червня 2000 року, при вирішення питання пропуску строку на вчинення дій має застосовуватись правило встановлення всіх обставин з певною гнучкістю і без надзвичайного формалізму, воно не застосовується автоматично і не має абсолютного характеру.

Висновок суду.

Аналізуючи спірні правовідносини в контексті вказаних норм права, враховуючи, що позивач є єдиним спадкоємцем після смерті спадкодавця, на її ім`я спадкодавцем складено заповіт, позовні вимоги підлягають задоволенню з визначенням позивачу додаткового строку - два місяця, для подання до нотаріальної контори заяви про прийняття спадщини за заповітом, який відраховувати з дня набрання законної сили рішенням суду. При цьому суд враховує, що будь-яких доказів в спростування вимог позивача суду не надано, територіальна громада про визначення позивачу додаткового строку для прийняття спадщини не заперечує.

З огляду на характер спору, суд вважає за доцільне витрати по сплаті судового збору покласти на позивача.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 2, 3, 5, 10, 12, 19, 23, 76-81, 89, 95, 200, 258-259, 263-265, 352, 354 ЦПК України, суд

УХВАЛИВ:

Позовну заяву ОСОБА_1 задовольнити повністю.

Визнати поважною причину пропуску ОСОБА_1 строку для прийняття спадщини за заповітом після смерті ОСОБА_2 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_2 .

Встановити ОСОБА_1 додатковий строк терміном два місяці, для подання заяви про прийняття спадщини після смерті ОСОБА_2 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_2 , починаючи з моменту набрання рішенням суду законної сили.

Витрати по справі покласти на позивача.

Апеляційна скарга на рішення суду подається безпосередньо до Дніпровського апеляційного суду протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення.

Учасник справи, якому повне рішення не було вручено у день його складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Позивач ОСОБА_1 , адреса зареєстрованого місця проживання: АДРЕСА_2 , РНОКПП відсутній.

Відповідач - Територіальна громада в особі Криворізької міської ради, юридична адреса: м. Кривий Ріг, пл. Молодіжна, 1.

Третя особа - П`ята криворізька державна нотаріальна контора, адреса місця знаходження: м. Кривий Ріг, вул. Льотчиків, буд 36-А, .

Повне судове рішення складено 09 серпня 2022 року.

Головуючий суддя В.В. Попов