Справа № 367/6748/20
Провадження №2/367/1339/2022
27 липня 2022 року Ірпінський міський суд Київської області у складі:
головуючого - судді Линника В.Я.,
за участю секретаря судових засідань - Балинської О.С.,
розглянувши у відкритому судовому засіданні в приміщенні Ірпінського міського суду Київської області цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про визнання особи такою, що втратила право на користування житловим приміщенням (квартирою),-
ОСОБА_1 звернувся до суду з позовом до ОСОБА_2 про визнання особи такою, що втратила право користування жилим приміщенням, мотивуючи свої вимоги тим, що він є власником квартири АДРЕСА_1 . На сьогоднішній день в цій квартирі зареєстрована відповідач, проте за місцем своєї реєстрації не проживала жодного дня, оскільки має власне житло. Особистих речей відповідача у квартирі немає, матеріальних витрат щодо оплати комунальних послуг та витрат на утримання даної квартири відповідач не несе. Позивач має на меті реалізувати дану квартиру. Але такі обставини обмежують право позивача на вільне користування своїм майном.
Просить суд прийняти рішення, яким визнати ОСОБА_2 такою, що втратила право користування житловим приміщенням, а саме: квартирою АДРЕСА_1 .
Позивач в судове засідання не з`явився, в матеріалах справи міститься заява про розгляд справи у його відсутність, позовні вимоги підтримав, не заперечував проти заочного розгляду справи.
Відповідач у судове засідання не з`явилась, про час і місце слухання справи повідомлялась належним чином, а тому, відповідно до вимог ст. 280 Цивільного процесуального кодексу України, суд вважає за можливе розглянути справу без її участі та ухвалити заочне рішення на підставі наявних у справі доказів.
В зв`язку з відсутністю сторін, на підставі ч. 2 ст. 247 Цивільного процесуального кодексу України, розгляд справи здійснювався судом за відсутності учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснювався.
Дослідивши письмові докази по справі, суд вважає заявлений позов таким, що підлягає задоволенню, виходячи із наступного.
Судом встановлено, що відповідно до інформаційної довідки з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно від 28.08.2020р., житлове приміщення, що знаходиться за адресою: АДРЕСА_2 , перебуває у приватній власності ОСОБА_1 , РНОКПП НОМЕР_1 , на підставі Договору купівлі-продажу №366 від 26.06.2015р. (а.с. 8)
Згідно адресної картки та картки реєстрації особи (а.с. 9-10), у цій квартирі проживала ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , яка заселилась туди як донька власника житла.
Проте, з 13.10.2017р. вказаним житлом ОСОБА_2 не користується більше 1 року, що підтверджується довідкою ОСББ «Будинок на Гайдара» № 27 від 07.10.2020року. (а.с. 11).
Згідно зі ст. 391 Цивільного кодексу України власник майна має право вимагати усунення перешкод у здійсненні ним права користування та розпоряджання своїм майном.
Відповідно до ст. 72 Житлового Кодексу України визнання особи такою, що втратила право користування жилим приміщенням в наслідок відсутності цієї особи понад встановлені строки, провадиться в судовому порядку.
Згідно з ч. 2 ст. 405 Цивільного кодексу України, член сім`ї власника житла втрачає право на користування цим житлом у разі відсутності члена сім`ї без поважних причин понад один рік, якщо інше не встановлено домовленістю між ним і власником житла або законом.
Оскільки судом встановлено, що відповідач, будучи зареєстрованою в спірній квартирі, порушує право позивача як власника квартири в повній мірі розпоряджатися своїм майном, більше 1 року не користувалася нею, тому суд задовольняє позов і в порядку усунення перешкод ОСОБА_1 в користуванні квартирою визнає відповідача ОСОБА_2 такою, що втратила право на користування зазначеною квартирою.
Керуючись ст.ст. 71-72 ЖК України, ст. ст. 15-16 ЦК України, ст.ст. 12, 141, 247, 263-265, 280-282, 352, 354 ЦПК України, суд -
Здійснити розгляд справи заочно, за відсутності сторін, на підставі наявних в справі доказів.
Задовольнити позов ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про визнання особи такою, що втратила право на користування житловим приміщенням (квартирою).
Визнати ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , такою, що втратила право користування квартирою АДРЕСА_1 .
Заочне рішення може бути переглянуте судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача.
Заява про перегляд заочного рішення суду може бути подана протягом тридцяти днів з дня його проголошення.
Учасник справи, якому повне заочне рішення суду не було вручене у день його проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на подання заяви про перегляд - якщо така заява подана протягом двадцяти днів з дня вручення йому повного заочного рішення суду.
У разі залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення заочне рішення може бути оскаржене в загальному порядку, встановленому цим Кодексом. У цьому разі строк на апеляційне оскарження рішення починає відраховуватися з дати постановлення ухвали про залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення.
Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Апеляційна скарга на рішення суду до Київського апеляційного суду подається протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Суддя В.Я. Линник