КИЇВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
апеляційне провадження №22-ц/824/5677/2022
справа №754/1340/21
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

4 серпня 2022 року м.Київ

Київський апеляційний суд в складі колегії суддів судової палати з розгляду цивільних справ:

судді-доповідача Поліщук Н.В.

суддів Андрієнко А.М., Соколової В.В.

за участю секретаря судового засідання Чепур Н.К.

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду справу за апеляційною скаргою ОСОБА_1 на рішення Деснянського районного суду міста Києва від 16 листопада 2021 року, ухвалене під головуванням судді Галась І.А.,

у справі за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , третя особа - Служба у справах дітей та сім`ї Деснянської районної в місті Києві державної адміністрації, про усунення перешкод у спілкуванні та вихованні дитини та визначення способу участі батька у вихованні дитини,-

встановив:

У січні 2021 року ОСОБА_1 звернувся з позовом до ОСОБА_2 , третя особа - Служба у справах дітей та сім`ї Деснянської районної в м. Києві Державної адміністрації, про усунення перешкод у спілкуванні та вихованні дитини та визначення способу участі батька у вихованні дитини.

Вимоги позову обгрунтовує тим, що сторони перебували у зареєстрованому шлюбі з 01.10.2010 року. Під час перебування у шлюбі народилася дитина ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 . Дитина зареєстрована та фактично проживає з матір`ю. Після розірвання шлюбу у договірному порядку не вдалося вирішити питання щодо участі позивача як батька у вихованні дитини. Розпорядженням Деснянської районної у м. Києві державної адміністрації №338 від 22.06.2017 року "Про участь батька у вихованні малолітньої дитини ОСОБА_4 " позивачу визначено порядок участі у вихованні та спілкуванні із дитиною відповідно до встановленого графіку, а саме: кожної п`ятниці з 18:00 годин до 21:00 години у присутності матері дитини; кожної суботи з 10:00 годин до 15:00 годин у присутності матері дитини; кожної неділі з 12:00 години до 16:00 годин у присутності матері дитини.

Вказує, що мати дитини зазначене розпорядження систематично не виконує. Досягти домовленості про побачення з дитиною не вдається.

Мотивуючи наведеним, просив суд:

зобов`язати матір ОСОБА_2 , не чинити перешкод батькові ОСОБА_1 у спілкуванні та вихованні дитини ОСОБА_4 ;

визначити такі способи участі батька ОСОБА_1 у спілкуванні та вихованні дитини ОСОБА_4 :

кожну 1-у та 3-тю суботу та неділю, щомісячно ОСОБА_2 зобов`язана приводити дитину - ОСОБА_4 до батька - ОСОБА_1 за адресою: АДРЕСА_1 об 11 годині для спілкування батька з дитиною без присутності матері, а батько зобов`язаний повертати дитину матері о 20.00 за адресою проживання дитини;

батько ОСОБА_1 має право безперешкодно відвідувати та спілкуватися з дитиною - ОСОБА_4 у будь-який час у будь-якому місці, не враховуючи регулярне спілкування дитини з батьком;

мати ОСОБА_2 зобов`язана надавати дитині можливість і не забороняти вільного спілкування з батьком будь-яким доступним шляхом - засобами мобільного зв`язку, Інтернетом, телефоном тощо;

мати ОСОБА_2 зобов`язана повідомляти та погоджувати з батьком ОСОБА_1 про зміну місця проживання Дитини та про зміну місця навчання дитини не менше ніж за 7 діб, про захворювання Дитини повідомляти протягом 12 годин, де перебуває Дитина під час хвороби, як Дитина хворіє, про місце та період відпочинку дитини не менше ніж за 7 діб;

мати ОСОБА_2 зобов`язана отримувати погодження від батька ОСОБА_1 зміну місця реєстрації та проживання Дитини , та повідомити куди вона виписується;

мати ОСОБА_2 зобов`язана узгоджувати з батьком ОСОБА_1 будь-які порушення особистої недоторканості дитини ОСОБА_4 медичного, фізичного чи психічного характеру, зокрема здійснення вакцинації (щеплень), здійснення хірургічних втручань, вживання медичних препаратів відвідування релігійних установ та участь у релігійних обрядах тощо;

мати ОСОБА_2 зобов`язана на протязі трьох діб поставити Дитину на облік до сімейного лікаря за місцем реєстрації та максимально повністю повідомити про це батька ОСОБА_1 ;

мати ОСОБА_2 зобов`язана надавати можливість раз на рік дитині відпочивати разом з батьком ОСОБА_1 терміном до 20 діб;

мати ОСОБА_2 зобов`язана не перешкоджати можливості навчання та розвитку дитини, яке ініціював та організував батько ОСОБА_1 .

Рішенням Деснянського районного суду міста Києва від 16 листопада 2021 року позовні вимоги ОСОБА_1 задоволено частково. Визначено спосіб участі ОСОБА_1 - батька малолітньої ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , у її вихованні, встановивши графік зустрічей: перша, третя та п`ята субота та неділя місяця з 10 до 14 години без присутності матері; спільний відпочинок протягом двадцяти днів в літній період за домовленістю між батьками. В задоволенні інших позовних вимог - відмовлено.

Не погодившись з ухваленим рішенням, ОСОБА_1 подано апеляційну скаргу. Вважає, що зазначене рішення ухвалено із порушенням норма матеріального та процесуального права.

Вказує, що суд до розгляду справи підійшов формально, оскільки не дослідив усі докази, що були надані. Зазначає, що судом було досліджено лише один DVD-диск з доказами, другий диск не був досліджений, а третій диск зовсім зник із справи. Вказує, що судом першої інстанції не досліджено ряд інших доказів.

Зазначає, що судом не досліджено та не надано правову оцінку протоколу поліції та актам, наданих позивачем про відсутність дитини під час зустрічі.

Окрім цього вказує, що:

· судом не вирішено клопотання про витребування доказів, що заявлене у прохальній частині позовної заяви;

· рішення суду першої інстанції прописано так, щоб його не можна було виконати, так само було прописане розпорядження Деснянської у м. Києві РДА №338 від 22.06.2017 року;

· суд першої інстанції змінив графік участі батька у спілкуванні з дитиною у порівнянні з графіком, про який просив позивач у своїй позовній заяві;

· суд першої інстанції при визначенні спору обмежив батька у часі на спілкування з дитиною;

· рішення суду не можливо виконати, оскільки судом визначено, що батько має право спілкуватись з дитиною - перша, третя, п`ята субота та неділя місця, оскільки немає такого місяця у якому існує 5 тижнів;

· суд не встановив підстав для визнання недопустимим доказом висновку Служби у справах дітей та сім`ї Деснянської районної в м. Києві Державної адміністрації про участь батька у вихованні малолітньої дитини №102/02/38-5691 від 14 вересня 2021 року;

· суд зменшив час спілкування батька та дитини, оскільки згідно розпорядження Деснянської у м. Києві РДА №338 від 22.06.2017 року позивач мав право спілкуватися з дитиною 48 годин на місця, в позовній заяві позивач просив спілкуватися з дитиною 36 годин на місяць, а згідно оскаржуваного рішення суду позивач має право спілкуватись всього 16 годин;

· судом взагалі не обгрунтована відмова у задоволенні інших заявлених вимог.

Мотивуючи наведеним, просить суд апеляційної інстанції рішення Деснянського районного суду міста Києва від 16 листопада 2021 року скасувати, ухвалити нове рішення, яким задовольнити позовні вимоги позивача у повному обсязі.

14 лютого 2022 року на адресу Київського апеляційного суду надійшов відзив на апеляційну скаргу адвоката Сініциної О.П., яка діє в інтересах ОСОБА_2 .

Вказує, що доводи апеляційної скарги є такими, що не заслуговують на увагу.

Зазначає, що позивачем до позовної заяви додано лише один DVD диск, який було оглянуто під час слухання справи.

Звертає увагу, що всі інші доводи апеляційної скарги зводяться до не згоди з ухваленим рішенням, та не можуть бути підставою для скасування законного та вмотивованого рішення суду першої інстанції.

Мотивуючи наведеним, просить суд апеляційної інстанції апеляційну скаргу ОСОБА_1 залишити без задоволення, а рішення Деснянського районного суду без змін.

В судовому засіданні позивач ОСОБА_1 та його представник адвокат Ульянова Н.Ю. доводи апеляційної скарги підтримали.

Відповідачка та представник 3-ї особи в судове засідання не з`явились, про дату, час і місце розгляду справи повідомлені належним чином.

Відповідачка та її представник адвокат Сініцина О.П. подали заяву про розгляд справи за їх відсутність.

Відповідно до статті 372 ЦПК України колегія суддів ухвалила розглянути справу за відсутності осіб, які не з`явились.

Заслухавши суддю-доповідача, пояснення позивача та його представника, розглянувши справу в межах доводів апеляційної скарги, перевіривши законність і обґрунтованість ухваленого по справі судового рішення, колегія суддів дійшла висновку, що апеляційна скарга підлягає частковому задоволенню з огляду на таке.

Відповідно до частин 1 та 2 статті 367 ЦПК України суд апеляційної інстанції переглядає справу за наявними в ній і додатково поданими доказами та перевіряє законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги. Суд апеляційної інстанції досліджує докази, що стосуються фактів, на які учасники справи посилаються в апеляційній скарзі та (або) відзиві на неї.

Відповідно до статті 263 ЦПК України судове рішення повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим. Законним є рішення, ухвалене судом відповідно до норм матеріального права із дотриманням норм процесуального права. Обґрунтованим є рішення, ухвалене на підставі повно і всебічно з`ясованих обставин, на які сторони посилаються як на підставу своїх вимог і заперечень, підтверджених тими доказами, які були досліджені в судовому засіданні.

Судом встановлено наступні обставини.

ОСОБА_1 та ОСОБА_2 перебували у зареєстрованому шлюбі з 01 жовтня 2010 року. За час перебування у шлюбі у сторін народилася дитина - ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 . Рішенням Деснянського районного суду міста Києва від 30 листопада 2016 року шлюб між ОСОБА_1 та ОСОБА_2 розірвано (том 1 а.с.15-17).

ОСОБА_1 є власником 1/2 квартири, що знаходиться за адресою: АДРЕСА_2 . Вказана обставина підтверджується даними витягу з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно про реєстрацію права власності №185363811 (том 1 а.с.18)

Розпорядженням Деснянської районної в місті Києві державної адміністрації №338 від 22.06.2017 року ОСОБА_1 визначено порядок спілкування з ОСОБА_4 . З даних розпорядження убачається, що відповідно до встановленого графіку ОСОБА_1 може спілкуватися з донькою кожної п`ятниці з 18:00 до 21:00 у присутності матері дитини; кожної суботи з 10:00 до 15:00 години у присутності матері дитини та кожної неділі з 12:00 до 16:00 у присутності матері дитини (том 1 а.с.26).

03 червня 2019 року ОСОБА_1 звернувся до Служби у справах дітей та сім`ї Деснянської районної у місті Києві адміністрації із заявою про захист особистих немайнових прав батька та дитини. Вказана заява зареєстрована за вх.№РТ-601. У поданій заяві ОСОБА_1 просив Службу у справах дітей та сім`ї Деснянської районної у місті Києві адміністрації прийняти нове рішення, яким встановити такий спосіб спілкування ОСОБА_1 з донькою, ОСОБА_4 : систематичні побачення кожної п`ятниці з 18:00 по 21:00 години, суботи з 10:00 по 19:00 годину, неділю з 10:00 по 17:00 годину за місцем проживання батька, без присутності матері дитини, та встановити вільне спілкування з дитиною в будь-якій формі. Окрім цього, просив прийняти рішення, яким встановити такий спосіб участі ОСОБА_1 у вихованні доньки, ОСОБА_4 : форми та методи виховання, напрями інтелектуального, духовного та фізичного розвитку дитини, шляхи та способи такого розвитку, безпосередню участь, вибір закладу (установи) та/або фахівця (спеціаліста) із надання дитині послуг в освітньо-виховній, медично-оздоровчій, спортивній сферах, зокрема вибір форми, виду, місця знаходження закладу для отримання дошкільної, загальної середньої освіти, додаткової освіти, розвитку творчих здібностей, заняття фізичною культурою та спортом, заклад для надання медичних послуг, особу педагога, тренера, інструктора, лікаря тощо узгоджуються з батьком, ОСОБА_1 ; будь-які порушення особистої недоторканності дитини медичного, фізичного чи психічного характеру, зокрема здійснення вакцинації (щеплень), здійснення хірургічних втручань, вживання медичних препаратів, відвідування релігійних установ та участь у релігійних обрядах тощо здійснюється лише за наявності згоди батька, ОСОБА_1 (том 1 а.с.27-29)

З даних довідки №54 від 30 жовтня 2019 року, виданої ОСОБА_2 , убачається, що її дитину ОСОБА_4 ученицю 2-Б, забирає зі школи після уроків довірена особа ОСОБА_2 - ОСОБА_6 (том 1 а.с.30).

З даних акту обстеження житлово-побутових умов батька дитини ОСОБА_1 від 30 січня 2020 року складеного заступником начальника Служби у справах дітей та сім`ї Деснянської РДА у м. Києві - начальника відділу правового захисту дітей Харченко О.В., заступником начальника відділу правового захисту дітей ССДС ДРДА Терещенко О.О. та фахівцем соціальної роботи та молоді ОСОБА_7 убачається, що ОСОБА_1 створено всі належні умови для виховання та розвитку дитини (том 1 а.с.31).

З даних витягу протоколу №2 засідання комісії з питань захисту прав дитини Деснянської районної в місті Києві державної адміністрації від 06 лютого 2020 року убачається, що одноголосно внесено пропозиції до Деснянської районної в місті Києві державної адміністрації, як органу опіки та піклування, щодо недоцільності зміни попереднього встановленого графіку участі батька ОСОБА_1 у вихованні малолітньої дитини ОСОБА_4 та рекомендувати розпорядження Деснянської районної в місті Києві державної адміністрації від 22 червня 2017 року №338 "Про участь батька у вихованні малолітньої дитини ОСОБА_4 " залишити без змін (том 1 а.с.32-33).

Розпорядженням №106 від 14 лютого 2020 року ОСОБА_1 відмовлено у зміні графіку його участі у вихованні малолітньої дитини ОСОБА_4 , який визначений розпорядженням №338 від 22 червня 2017 року (том 1 а.с.34).

З даних висновку спеціаліста у галузі судово-медичної експертизи №11998/Ж від 19 жовтня 2015 року убачається, що тілесні ушкодження, отримані 18 жовтня 2015 року ОСОБА_2 , за ступенем тяжкості відносяться до легких (том 1 а.с.88).

З даних висновку експерта №043-1287-2019 від 31 жовтня 2019 року убачається, що тілесні ушкодження, отримані 27 жовтня 2019 року ОСОБА_2 , відносяться до легких (том 1 а.с.89).

З даних витягу ЄРДР №0008738 від 05 грудня 2019 року убачається, що 27 жовтня 2019 року невстановлена особа, перебуваючи за адресою АДРЕСА_2 нанесла ОСОБА_2 тілесні ушкодження (том 1 а.с.91).

З даних висновку психологічного обстеження №266 від 21 грудня 2019 року наданого міським центром дитини Служби у справах дітей та сім`ї Виконавчого органу Київської міської ради убачається, що у ОСОБА_8 сформовано прив`язаність до матері, дівчинка визначає її постійно поряд. Спостерігається повне задоволення потреб дитини з боку матері, присутня активна участь матері, бабусі, дідуся та старшого брата. Наявна дистанція у взаємовідносинах з батьком через його поведінку та ставлення до матері (том 1 а.с.92-94).

З даних характеристики за місцем роботи від 20 січня 2021 року №33/3 убачається, що ОСОБА_2 працює завідувачем педіатричного відділення - лікаря Центральної поліклініки МВС України. За місцем роботи характеризується як професіональний та грамотний фахівець, дисциплінований та ініціативний керівник (том 1 а.с.94).

З даних характеристики №27 від 19 січня 2021 року убачається, що ОСОБА_4 навчається у спеціалізованій навчально-виховному комплексі "Усмішка" з поглибленим вивчення англійської мови Деснянського району міста Києва. За місцем навчання характеризується позитивно. Зазначено, що мати дитини регулярно цікавиться досягненнями доньки та приводить її до школи. Зі школи забирає дитину довірена матір`ю особа (том 1 а.с.94 зворот).

З даних акту обстеження умов проживання, складеного на підставі заяви ОСОБА_1 заступником начальника відділу Служби у справах дітей та сім`ї ОСОБА_9 ,головним спеціалістом Служби у справах дітей та сім`ї ОСОБА_10 , головного спеціалісту відділу Служби у справах дітей та сім`ї ОСОБА_11 убачається, що за адресою АДРЕСА_2 не створені умови для проживання дитини. Проживання дитини у даній квартирі не встановлено. Під час обстеження дитина у квартирі була відсутня, був присутній батько. Дати складання цей акт не містить (том 1 а.с.120-121).

02 квітня 2021 року ОСОБА_1 звернувся до начальника Служби у справах дітей та сім`ї Деснянської районної в місті Києві державної адміністрації зі скаргою щодо неналежного виховання, знущання над дитиною - ОСОБА_4 , перешкоджання спілкуванню з батьком - ОСОБА_1 та невиконання матір`ю, ОСОБА_2 розпорядження Деснянської в місті Києві державної адміністрації №338 від 22 червня 2017 року. У прохальній частині скарги ОСОБА_1 просив терміново зібрати комісію та зробити повторне обстеження місця реєстрації дитини і скласти протокол про обстеження умов проживання ОСОБА_4 за адресою АДРЕСА_2 (том 1 а.с.122-123).

Згідно Витягу з протоколу №19 засідання комісії з питань захисту прав дитини Деснянської районної в місті Києві державної адміністрації від 02 вересня 2021 року, на якому були присутні , зокрема, ОСОБА_2 , ОСОБА_1 , малолітня ОСОБА_4 , представник ОСОБА_1 - ОСОБА_12 .

Комісією прийнято рішення внести пропозиції до Деснянської районної в місті Києві державної адміністрації, як органу опіки та піклування, щодо надання виснвоку до суду про доцільність визначення наступного графіку зустрічей батька ОСОБА_1 з дитиною ОСОБА_4 , а саме: кожну першу та третю суботу та неділю місяця з 11.00 до 13.00. Зустрічі проводити враховуючи інтереси та бажання дитини ( том 1 а.с. 165-170).

14 вересня 2021 року Деснянською районною у місті Києві державною адміністрацією надано Висновок №102/02/38-5691 про участь батька у вихованні малолітньої дитини. З даних наданого висновку убачається, що у квартирі за адресою АДРЕСА_2 , яка належиться сторонам у справі, ніхто не проживає. Мати і дитина проживають за адресою АДРЕСА_3 , що належить ОСОБА_2 на підставі договору купівлі-продажу. У батька та матері проведено обстеження житлово-побутових умов та складено акти, згідно яких, умови для виховання, розвитку та проживання дитини відповідають вимогам. Мати дитини активно цікавиться та сприяє процесу навчання ОСОБА_4 . Батько дитини - ОСОБА_1 , за період навчання доньки, відвідував клас не більше 3-4 разів, при йому виявляючи неповагу до педагогів, не цікавиться навчальними успіхами доньки та її шкільним життям. На запитання педагогів реагує агресивно, створюючи конфліктну ситуацію. На шкільних закладах, святах та розвагах жодного разу не був присутнім. Деснянська районна в місті Києві державна адміністрація, на яку покладені повноваження органу опіки та піклування, уважає за доцільне визначити способи участі батька ОСОБА_1 у вихованні та спілкуванні дитини ОСОБА_13 - перша та третя субота та неділі місяця з 11 години 00 хвилин до 13 години 00 хвилин. Зустрічі проводити, враховуючи інтереси та бажання дитини (том 1 а.с.137-141).

Відповідно до статті 153 СК України мати, батько та дитина мають право на безперешкодне спілкування між собою, крім випадків, коли таке право обмежене законом.

У положеннях частини другої, третьої статті 157 СК України зазначено, що питання виховання дитини вирішується батьками спільно, крім випадку, передбаченого частиною п`тою цієї статті. Той з батьків, хто проживає окремо від дитини, зобов`язаний брати участь у її вихованні і має право на особисте спілкування з нею. Той із батьків, з ким проживає дитина, не має права перешкоджати тому з батьків, хто проживає окремо, спілкуватися з дитиною та брати участь у її вихованні, якщо таке спілкування не перешкоджає нормальному розвиткові дитини.

Згідно статті 158 СК України за заявою матері, батька дитини орган опіки та піклування визначає способи участі у вихованні дитини та спілкуванні з нею того з батьків, хто проживає окремо від неї. Рішення про це орган опіки та піклування постановляє на підставі вивчення умов життя батьків, їхнього ставлення до дитини, інших обставин, що мають істотне значення. Рішення органу опіки та піклування є обов`язковим до виконання. Особа, яка ухиляється від виконання рішення органу опіки та піклування, зобов`язана відшкодувати матеріальну та моральну шкоду, завдану тому з батьків, хто проживає окремо від дитини.

Відповідно до статті 159 СК України, якщо той із батьків, з ким проживає дитина, чинить перешкоди тому з батьків, хто проживає окремо, у спілкуванні з дитиною та у її вихованні, зокрема, якщо він ухиляється від виконання рішення органу опіки та піклування, другий із батьків має право звернутися до суду з позовом про усунення цих перешкод. Суд визначає способи участі одного з батьків у вихованні дитини (періодичні чи систематичні побачення, можливість спільного відпочинку, відвідування дитиною місця його проживання тощо), місце та час їхнього спілкування, з урахуванням віку, стану здоров`я дитини, поведінки батьків, а також інших обставин, що мають істотне значення. В окремих випадках, якщо це викликано інтересами дитини, суд може обумовити побачення з дитиною присутністю іншої особи.

Відповідно до статті 161 СК України, якщо мати та батько, які проживають окремо, не дійшли згоди щодо того, з ким із них буде проживати малолітня дитина, спір між ними може вирішуватись органом опіки та піклування або судом. Під час вирішення спору щодо місця проживання малолітньої дитини беруться до уваги ставлення батьків до виконання своїх батьківських обов`язків, особиста прихильність дитини до кожного з них, вік дитини, стан її здоров`я та інші обставини, що мають істотне значення. Орган опіки та піклування або суд не можуть передати дитину для проживання з тим із батьків, хто не має самостійного доходу, зловживає спиртними напоями або наркотичними засобами, своєю аморальною поведінкою може зашкодити розвиткові дитини.

Нормами статті 19 СК України встановлено, що при розгляді спорів щодо, зокрема, обов`язковою є участь органу опіки та піклування. Орган опіки та піклування подає суду письмовий висновок щодо розв`язання спору на підставі відомостей, одержаних в результаті обстеження умов проживання дитини, батьків, інших осіб, які бажають проживати з дитиною, брати участь у її вихованні, а також на підставі інших документів, які стосуються справи. Суд може не погодитись з висновком органу опіки та піклування, якщо він є недостатньо обґрунтованим, суперечить інтересам дитини.

Колегія суддів зазначає, що у всіх рішеннях, що стосуються дітей, забезпечення їхніх найкращих інтересів мусить мати першочергове значення. Найкращі інтереси дитини залежно від їхнього характеру та серйозності можуть переважати інтереси батьків.

При вирішенні спору, суд першої інстанції врахував дані Висновку органу опіки та піклування №102/02/38-5691 від 14 вересня 2021 року, проте враховуючи якнайкращі інтереси дитини та дотримуючись балансу інтересів батьків, визначив способи участі батька у спілкуванні та вихованні дитини більш ширше, ніж визначив орган опіки та піклування, що не суперечить положенням статті 19 СК України.

На думку колегії суддів, визначення запропонованого позивачем графіку спілкування з дитиною, а саме кожну 1-у та 3-тю суботу та неділю, щомісячно з 11 години до 20 години , з урахуванням малолітнього віку дитини не в повній мірі буде сприяти дотриманню здорового режиму та звичайного розпорядку для дитини.

Підстав для визнання недопустимим доказом висновку Служби у справах дітей та сім`ї Деснянської районної в м. Києві Державної адміністрації про участь батька у вихованні малолітньої дитини №102/02/38-5691 від 14 вересня 2021 року колегією суддів не установлено.

При цьому, колегія суддів зазначає, що сам по собі висновок органу опіки та піклування є документом, який подається для прийняття відповідного рішення, у цьому випадку висновок органу опіки та піклування безпосередньо не породжує певні правові наслідки для суб`єктів відповідних правовідносин, а є доказом у цивільній справі, який підлягає оцінці в сукупності з іншими доказами та не може бути самостійним способом захисту.

Доводи скаржника в частині відсутності акту обстеження житлових умов батька дитини, на який є посилання у висновку органу опіки та піклування, самі по собі не впливають на вирішення справи, оскільки за змістом цього висновку умови для виховання, розвитку та проживання дитини відповідають вимогам, отже такі дані не могли б мати наслідком обмеження прав батька дитини.

Поряд з цим, колегія суддів зазначає, що згідно даних висновку №102/02/38-5691 від 14 вересня 2021 року не вказано конкретних даних про обстеження житлових умов батька та дату складення акту, проте в матеріалах справи наявний акт обстеження житлово-побутових умов батька дитини ОСОБА_1 від 30 січня 2020 року,складенийзаступником начальника Служби у справах дітей та сім`ї Деснянської РДА у м. Києві - начальника відділу правового захисту дітей Харченко О.В., заступником начальника відділу правового захисту дітей ССДС ДРДА Терещенко О.О. та фахівцем соціальної роботи та молоді ОСОБА_7 убачається, що ОСОБА_1 створено всі належні умови для виховання та розвитку дитинита з цим актом ОСОБА_1 ознайомлений (том 1 а.с.31).

Доводи апеляційної скарги в тій частині, що рішення суду не можливо виконати, оскільки судом визначено, що батько має право спілкуватись з дитиною - перша, третя, п`ята субота та неділя місця, оскільки немає такого місяця, у якому існує 5 тижнів, є помилковими, оскільки в даному випадку "неділя" є днем тижня, відповідно рік має місяці, в яких є п`ять субот та неділь на місяць.

З матеріалів справи убачається, що наявність сталого конфлікту між сторонами, про що свідчать звернення до правоохоронних органів, проте посилання на ці докази не встановлює обставин ( фактів), що має значення для вирішення цієї справи, зокрема участі батька у спілкуванні та вихованні дитини. Колегія суддів зауважує, що наявність конфлікту та неприязні відносин між сторонами не є підставою для обмеження або розширення прав одного з батьків успілкуванніз дитиною, оскільки не впливає на обсяг їхніх прав та обов`язків щодо дитини. При цьому, даних щодо негативного впливу на дитину, неналежне відношення до виконання батьківських обов`язків ані щодо ОСОБА_1 , ані щодо ОСОБА_2 матеріали справи не містять.

Доводи скаржника в тій частині, що судом першої інстанції не вирішено клопотання про витребування доказів, що заявлене у прохальній частині позовної заяви, є слушними, проте в апеляційній скарзі не порушується питання про витребування цих доказів, а також не зазначається про значення відомостей про укладення декларацій на медичне обслуговування з ОСОБА_4 та ОСОБА_2 , а також даних про відвідування дитиною навчальної установи, для вирішення між сторонами спору щодо усунення перешкод у спілкування та вихованні дитини та визначення способів участі батька у вихованні дитини.

Разом з тим, колегія суддів погоджується з доводами апеляційної скарги про помилковість висновків суду першої інстанції щодо відмови в задоволенні вимоги щодо зобов`язання ОСОБА_2 не чинити перешкодиОСОБА_1 у спілкуванні та вихованні дитини ОСОБА_4 .

Відмовляючи у задоволенні цих позовних вимог, суд першої інстанції виходив із того, що позивачем не надано доказів, що відповідачка чинить перешкоди батькові дитини у вихованні і спілкуванні з дитиною.

Тлумачення статті 159 СК України свідчить, що позов про усунення перешкод у вихованні дитини і спілкуванні з нею - є позовом про заборону поведінки особи, яка чинить перешкоди іншій особи у здійсненні нею свого права.Відтак, враховуючи норми статей 141, 153, 157, 159 Сімейного кодексу України, такий спосіб участі батька у вихованні дитини та спілкуванні з ним у повній мірі відповідатиме інтересам як дитини, так і батьків, а також є належним способомзабезпечення участі батька у процесі вихованні дитини.

Щодо права батька ОСОБА_1 безперешкодно відвідувати та спілкуватися з дитиноюта обов`язок матері ОСОБА_2 надавати дитині можливість і не забороняти вільного спілкування з батьком будь-яким доступним шляхом, вказане унормовано законом, зокрема статтею 153 СК України визначено право матері, батька та дитини на безперешкодне спілкування між собою, відтак визначення такого у рішенні суду не є необхідним.

Щодо зазначення в прохальній частині позовної заяви ОСОБА_1 такого, як " мати ОСОБА_2 зобов`язана повідомляти та погоджувати з батьком ОСОБА_1 про зміну місця проживання Дитини та про зміну місця навчання дитини не менше ніж за 7 діб, про захворювання Дитини повідомляти протягом 12 годин, де перебуває Дитина під час хвороби, як Дитина хворіє, про місце та період відпочинку дитини не менше ніж за 7 діб; мати ОСОБА_2 зобов`язана отримувати погодження від батька ОСОБА_1 зміну місця реєстрації та проживання Дитини , та повідомити куди вона виписується; мати ОСОБА_2 зобов`язана узгоджувати з батьком ОСОБА_1 будь-які порушення особистої недоторканості дитини ОСОБА_4 медичного, фізичного чи психічного характеру, зокрема здійснення вакцинації (щеплень), здійснення хірургічних втручань, вживання медичних препаратів відвідування релігійних установ та участь у релігійних обрядах тощо; мати ОСОБА_2 зобов`язана на протязі трьох діб поставити Дитину на облік до сімейного лікаря за місцем реєстрації та максимально повністю повідомити про це батька ОСОБА_1 ; мати ОСОБА_2 зобов`язана не перешкоджати можливості навчання та розвитку дитини, яке ініціював та організував батько ОСОБА_1 ", колегія суддів вказує, що зазначене не є позовною вимогою у визначеній в розумінні цивільного процесуального законодавства процесуальній формі, оскільки таке не визначено як матеріально-правова вимога про зобов`язання вчинити певні дії, яка мала б наслідком ефективний захист порушеного права.

Щодо долученого за клопотанням скаржника на стадії апеляційного провадження рішення Деснянського районного суду міста Києва від 20 липня 2022 року у справі №754/3297/21, яким ухвалено стягнути з ОСОБА_2 на користь ОСОБА_1 на відшкодування моральної шкоди 2000000 гривень, колегія суддів зазначає, що це судове рішення не набуло законної сили, відтак установлені в цьому рішенні обставини не можуть бути взяті до уваги.

Ураховуючи викладене, колегія суддів дійшла висновку про часткове задоволення апеляційної скарги, скасування рішення суду в частині відмови у задоволенні позовних вимог щодозобов`язання ОСОБА_2 не чинити перешкод ОСОБА_1 у спілкуванні та вихованні дитини ОСОБА_4 та ухвалення в цій частині нового судового рішення про задоволення цих вимог. В іншій частині підстави для скасування або зміни рішення суду першої інстанції відсутні.

Керуючись ст.ст. 259, 268, 367, 374, 376, 381-384, 390 ЦПК України, суд, -

П О С Т А Н О В И В :

Апеляційну скаргу ОСОБА_1 задовольнити частково.

Рішення Деснянського районного суду міста Києва від 16 листопада 2021 року скасувати в частині відмови у задоволенні позовних вимог щодо зобов`язання ОСОБА_2 не чинити перешкод ОСОБА_1 у спілкуванні та вихованні дитини ОСОБА_4 та ухвалити в цій частині нове судове рішення наступного змісту.

Зобов`язати ОСОБА_2 не чинити перешкод ОСОБА_1 у спілкуванні та вихованні дитини ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 .

В іншій частині рішення суду залишити без змін.

Постанова апеляційного суду набирає законної сили з дня її прийняття, касаційна скарга на постанову може бути подана протягом тридцяти днів з дня її проголошення безпосередньо до Верховного Суду. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Повний текст постанови складено 17 серпня 2022 року.

Суддя-доповідач Н.В. Поліщук

Судді А.М. Андрієнко

В.В. Соколова