Провадження №2/359/141/2022
Справа №359/1125/20
УХВАЛА

Іменем України

08 серпня 2022 року Бориспільський міськрайонний суд Київської області у складі:

головуючого судді Журавського В.В.

при секретарі Алфімовій І.М.

розглянувши в приміщенні суду у відкритому судовому засіданні цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про поділ майна подружжя,-

ВСТАНОВИВ:

В лютому 2020 року ОСОБА_1 звернулася до суду з вказаним позовом та просила поділити майно придбане під час проживання в шлюбі з відповідачем.

08.11.2021 року справу призначено до розгляду по суті.

Відповідно до ч.5 ст.223 та п.3 ч.1 ст.257 ЦПК України суд постановляє ухвалу про залишення позову без розгляду, якщо належним чином повідомлений позивач та його представник повторно не з`явились в судове засідання та не повідомили про причини їх неявки, якщо від них не надійшли заяви про розгляд справи за їх відсутності і їх нез`явлення не перешкоджає розгляду заяви.

З журналів судових засідань вбачається, що позивач ОСОБА_1 та її представник ОСОБА_3 двічі поспіль не з`явилися у судові засідання, які проводились 23.05.2022 року та 08.08.2022 року.

Ця обставина свідчить про те, що їх неявки мають ознаку повторності. Позивач завчасно у встановленому порядку була повідомлена про час та місце розгляду цивільної справи. Це підтверджується журналами судових засідань та заявами позивача про відкладення судових засідань.

В матеріалах цивільної справи відсутня заява позивача про розгляд цивільної справи в її відсутність.

Згідно правової позиції Верховного Суду, викладеної у постанові №310/12817/13 від 22 травня 2019 року, процесуальний закон не вказує на необхідність врахування судом поважності причин повторної неявки позивача до суду. Такі положення процесуального закону пов`язані із принципом диспозитивності цивільного судочинства, у відповідності до змісту якого особа, яка бере участь у справі, самостійно розпоряджається наданими їй законом процесуальними правами.

Зазначені наслідки настають незалежно від причин повторної неявки, які можуть бути поважними.

Таким чином, навіть маючи докази поважності причин неявки позивача, суд повинен залишати позовну заяву без розгляду. Зазначена норма дисциплінує позивача, як ініціатора судового розгляду, стимулює його належно користуватися своїми правами та не затягування розгляду справи. Якщо позивач не може взяти участь у судовому засіданні, він може подати заяву про слухання справи у його відсутність. Така заява може бути подана на будь якій стадії розгляду справи.

Відповідно до ст.17 Закону України «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини», суди застосовують при розгляді справ Конвенцію про захист прав людини та основоположних свобод як джерело права.

Згідно з п.1 ст.6 цієї Конвенції кожному забезпечується право на справедливий розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом, який вирішить спір щодо його прав та обов`язків цивільного характеру.

Встановлено, що провадження у цивільній справі було відкрито ще в лютому 2020 року та триває більше двох років. Чергове відкладення судового засідання призведе до невиправданого затягування розгляду цивільної справи понад розумний строк, що є прямим порушенням права на справедливий суд, передбаченого п.1 ст.6 Конвенції про захист прав людини та основоположних свобод.

Суд вважає, що припинення порушення цього права є додатковою, але не менш вагомою підставою для залишення позову без розгляду.

З огляду на це суд вважає, що позов, пред`явлений ОСОБА_1 належить залишити без розгляду.

Керуючись ст.158, п.1 ч.1, ч.2 ст.258, ч.4 ст.259, ст.260 ЦПК України, суд, -

УХВАЛИВ:

Позов ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про поділ майна подружжя залишити без розгляду.

Ухвала суду може бути оскаржена до Київського апеляційного суду шляхом подачі апеляційної скарги протягом 15 днів з дня її проголошення.

Суддя: В.В. Журавський