Провадження №: 2-ві/755/4/22
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"09" серпня 2022 р. суддя Дніпровського районного суду міста Києва Виниченко Л.М., розглянувши заяву третьої особиОСОБА_1 про відвід судді Арапіної Наталії Євгеніївни, подану в межах розгляду цивільної справи № 755/12310/21 за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_3 , третя особа: ОСОБА_1 про стягнення заборгованості за договором позики,-

у с т а н о в и в :

До Дніпровського районного суду м. Києва 03.08.2022 року надійшла заява третьої особиОСОБА_1 про відвід судді Арапіної Н.Є., подана в межах розгляду цивільної справи за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_3 , третя особа: ОСОБА_1 про стягнення заборгованості за договором позики.

Заява обґрунтована тим, що02.08.2022 року головуючою суддею Арапіною Н.Є. було відмовлено у задоволенні клопотання представника відповідача ОСОБА_4 про відкладення розгляду справи, оскільки остання перебуває у Вінницькій області у зв`язку з оголошенням в Україні воєнного стану. Крім того, представник третьої особи ОСОБА_5 перебуває на військовій службі у Збройних Силах України, а представник третьої особи ОСОБА_7 зайнятий у іншій справі. Відмовившись відкласти розгляд справи № 755/12310/21 за умов наявності поважних причин, головуюча суддя Арапіна Н.Є. не тільки знехтувала основоположними правами відповідача і третьої особи, а й проявила відверту неповагу до введеного в Україні воєнного стану та обставини виконання одним із учасників судового процесу свого військового обов`язку.

Порушення норм процесуального закону є свідомим і відвертим ігноруванням законів та Конституції України та створенням процесуальних переваг позивачу, порушенням принципу рівності сторін, відвертою зневагою до відповідача, третьої особи та їх процесуальних прав, а тому суддя Арапіна Н.Є. не може розглядати дану справу.

Ухвалою Дніпровського районного суду м. Києва від 03.08.2022 року передано вирішення питання про відвід головуючого судді по справі іншим суддею, який не входить до складу суду.

Відповідно до протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 08.08.2022 року вирішення питання про відвід передано судді Виниченко Л.М.

Згідно положень ч. 8 ст. 40 ЦПК України, суд вирішує питання про відвід судді без повідомлення учасників справи. За ініціативою суду питання про відвід судді може вирішуватися у судовому засіданні з повідомленням учасників справи. Неявка учасників справи у судове засідання, в якому вирішується питання про відвід судді, не перешкоджає розгляду судом питання про відвід судді.

Вивчивши матеріали справи з метою встановлення обставин, які є підставами звернення третьої особи ОСОБА_1 із заявою про відвід, суд приходить до наступного висновку.

Підстави для відводу судді визначені ст. 36 ЦПК України. Суддя підлягає відводу (самовідводу) також за наявності обставин, встановлених статтею 37 ЦПК України.

Відповідно ст. ст. 3, 10 ЦПК України, цивільні справи вирішуються судом на основі закону, за умов, що виключають сторонній вплив на нього. Процесуальною гарантією забезпечення безсторонності та об`єктивності суду є право відводу. Можливість заявити відвід суду має забезпечити надійний захист процесу від ймовірного негативного впливу з боку упередженого суду. Метою відводу судді є недопущення до вирішення справи упередженого судді.

Нормою частини 6 ст. 36 ЦПК України визначено, що незгода сторони з процесуальними рішеннями судді, рішення або окрема думка судді в інших справах, висловлена публічно думка судді щодо того чи іншого юридичного питання не може бути підставою для відводу.

Як вбачається із матеріалів справи, суддею Арапіною Н.Є. в судовому засіданні 03.08.2022 року протокольною ухвалою відмовлено у задоволенні клопотань представника відповідача ОСОБА_4 ОСОБА_6 та представника третьої особи ОСОБА_1 ОСОБА_7 про відкладення судового засідання призначеного на 03.08.2022 року о 10 год. 30 хв. (т. 5 а.с. 83-86).

Як підстави для відводу судді заявник зазначив про відмову суддею Арапіною Н.Є. у задоволенні клопотань представників відповідача та третьої особи про відкладення розгляду справи, посилаючись на те, що така відмова свідчить про нехтування суддею основоположними правами відповідача і третьої особи, прояв неповаги до введеного в Україні воєнного стану та обставини виконання одним із учасників судового процесу свого військового обов`язку, створення процесуальних переваг позивачу та порушення принципу рівності сторін.

У рішенні Європейського суду з прав людини у справі «Білуха проти України» (від 09 листопада 2006 року, № 33949/02, § 49-52) зазначено, що наявність безсторонності відповідно до пункту першого статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод повинна визначатися за суб`єктивним та об`єктивним критеріями. Відповідно до суб`єктивного критерію беруться до уваги особисті переконання та поведінка окремого судді, тобто чи виявляв суддя упередженість або безсторонність у цій справі. Відповідно до об`єктивного критерію визначається, серед інших аспектів, чи забезпечував суд як такий та його склад відсутність будь-яких сумнівів у його безсторонності. Стосовно суб`єктивного критерію, особиста безсторонність суду презюмується, поки не надано доказів протилежного. Стосовно об`єктивного критерію, то це означає, що при вирішенні того, чи є у цій справі обґрунтовані причини побоюватися, що певний суддя був небезсторонній, позиція заінтересованої особи є важливою, але не вирішальною. Вирішальним же є те, чи можна вважати такі побоювання об`єктивно обґрунтованими.

Презумпція особистої неупередженості судді діє, допоки не з`являться докази на користь протилежного.

За об`єктивним критерієм необхідно встановити, чи існують факти, які можна встановити та які можуть ставити під сумнів безсторонність судді. Вирішальним при цьому є те, чи можуть бути побоювання учасників справи щодо відсутності безсторонності у певного судді об`єктивно виправдані.

Наведені заявником обставини не дають достатніх підстав для висновків про упередженість судді в процесі розгляду справи.

Водночас чинне законодавство передбачає процедуру оскарження судового рішення у разі незгоди з ним, тому вказані обставини не є достатньою підставою, щоб робити висновок про упередженість судді.

Крім того, змагальність судового процесу та покладення на суд обов`язку здійснювати цивільне судочинство об`єктивно та неупереджено є передумовою того, що рішення по суті справи може бути ухвалено як на користь позивача, так і відповідача, що не свідчить про зацікавленість або упередженість судді.

Обставини наведені заявником не дають підстав для висновків про упередженість судді Арапіної Н.Є., є суб`єктивною оцінкою заявника та незгода з процесуальним рішенням судді, що не може бути підставою для відводу, тому у задоволенні заяви третьої особи ОСОБА_1 про відвід судді Арапіної Н.Є. слід відмовити.

Керуючись ст. ст. 33, 36, 38-40, 182, 260, 353 ЦПК України, -

п о с т а н о в и в

У задоволенні заяви третьої особиОСОБА_1 про відвід судді Арапіної Наталії Євгеніївни, подану в межах розгляду цивільної справи № 755/12310/21 за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_3 , третя особа: ОСОБА_1 про стягнення заборгованості за договором позики відмовити.

Цивільну справу № 755/12310/21 за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_3 , третя особа: ОСОБА_1 про стягнення заборгованості за договором позики передати для продовження розгляду в тому ж складі суду.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя