Справа № 758/5197/20
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

03 серпня 2022 року Подільський районний суд міста Києва у складі:

головуючого судді - Головчака М. М. ,

за участю секретаря судового засідання - Савіцької Д. А.,

представника відповідача ОСОБА_1 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в приміщенні суду в м. Києві у порядку спрощеного позовного провадження з викликом сторін цивільну справу за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_3 про визнання договору купівлі - продажу недійсним, -

В С Т А Н О В И В :

До Подільського районного суду міста Києва звернувся позивач ОСОБА_2 з позовною заявою до ОСОБА_3 про визнання договору купівлі - продажу недійсним.

Ухвалою суду від 31 липня 2020 року провадження у справі відкрите за правилами спрощеного позовного провадження з викликом сторін та призначено судове засідання (суддя Васильченко О.В.).

На підставі розпорядження № 2460 від 28 травня 2021 року, згідно з рішенням Вищої ради правосуддя № 798/0/15-21 від 08.04.2021 «Про звільнення судді ОСОБА_4 з посади судді», протоколом повторного автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 28 травня 2021 року матеріали вказаної справи передані на розгляд судді Головчака М.М.

Ухвалою суду від 31 травня 2021 року справу № 758/5197/20 прийнято до провадження та призначено до судового розгляду.

У судові засідання, що були призначені судом на 25 жовтня 2021 року, 25 січня 2022 року та 03 серпня 2022 року, позивач та його представник не з`явились, повідомлялися про час та місце розгляду справи належним чином, про причини своєї неявки суду не повідомили, доказів поважності причин неявки в судові засідання суду не направляли, заяви про розгляд справи в їх відсутність - не подавали.

Представник відповідача у судовому засіданні вважав за можливе залишити позов без розгляду у зв`язку з повторною неявкою позивача та його представника.

Вислухавши думку представника відповідача, дослідивши матеріали справи, суд вважає наступне.

У силу вимог ч. 1 ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод кожен при вирішенні судом питання щодо його цивільних прав та обов`язків має право на судовий розгляд упродовж розумного терміну. Обов`язок швидкого здійснення правосуддя покладається, в першу чергу, на відповідні державні судові органи. Розумність тривалості судового провадження оцінюється в залежності від обставин справи та з огляду на складність справи, поведінки сторін, предмету спору. Нездатність суду ефективно протидіяти недобросовісно створюваним учасниками справи перепонам для руху справи є порушенням ч. 1 ст. 6 даної Конвенції. Така позиція викладена в рішенні Європейського суду з прав людини від 08.11.2005 у справі «Смірнова проти України».

Згідно ч. 5 ст. 223 ЦПК України у разі повторної неявки позивача в судове засідання без поважних причин або неповідомлення ним про причини неявки суд залишає позовну заяву без розгляду, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності, і його нез`явлення не перешкоджає вирішенню спору.

Відповідно до п. 3 ч. 1 ст. 257 ЦПК України, суд постановляє ухвалу про залишення позову без розгляду, якщо належним чином повідомлений позивач повторно не з`явився в судове засідання або не повідомив про причини неявки, крім випадку, якщо від нього до суду надійшла заява про розгляд справи за його відсутності і його нез`явлення не перешкоджає розгляду справи.

У постанові Верховного Суду у складі колегії суддів Третьої судової палати Касаційного цивільного суду від 28 липня 2021 року в справі № 756/6049/19 (провадження № 61-4177св21) вказано, що залишення позову без розгляду - це форма закінчення розгляду цивільної справи без ухвалення судового рішення, у зв`язку із виникненням обставин, які перешкоджають розгляду справи, але можуть бути усунуті в майбутньому.

Однією з підстав для залишення позову без розгляду є повторна, тобто двічі поспіль, неявка в судове засідання позивача, якщо від нього не надходило заяви про розгляд справи без його участі та існують перешкоди для такого розгляду. При цьому позивач має бути належним чином і в установленому порядку повідомлений про дату, час і місце як першого, так і другого судового засідання, в яке він не з`явився. Процесуальний закон не вказує на необхідність врахування судом поважності причин повторної неявки позивача до суду. Такі положення процесуального закону пов`язані із принципом диспозитивності цивільного судочинства, у відповідності до змісту якого учасник справи самостійно розпоряджається наданими йому законом процесуальними правами.

Зазначені наслідки настають незалежно від причин повторної неявки, які можуть бути поважними. Таким чином, навіть маючи докази поважності причин неявки позивача, суд залишає позовну заяву без розгляду, якщо нез`явлення позивача є перешкодою для розгляду справи.

Зазначена норма дисциплінує позивача, як ініціатора судового розгляду, стимулює його належно користуватися своїми правами та не затягувати розгляд справи. Якщо позивач не може взяти участь в судовому засіданні, він має право подати заяву про розгляд справи за його відсутності. Така заява може бути подана на будь-якій стадії розгляду справи. З матеріалів справи вбачається, що заява про розгляд справи за відсутності позивача ані позивачем, ані його представником подана не була. Правове значення в даному випадку має лише належне повідомлення позивача про день та час розгляду справи, повторність неявки в судове засідання та неподання заяви про розгляд справи за відсутності позивача. Аналогічні правові позиції викладені Верховним Судом, зокрема у постановах від 07 серпня 2020 року у справі № 405/8125/15-ц, від 21 вересня 2020 року у справі № 658/1141/18, від 19 квітня 2021 року у справі № 675/1714/19, від 26 квітня 2021 року у справі № 675/1561/19 тощо.

Встановивши, що позивач та його представник були належним чином повідомлені про місце, дату і час судового розгляду справи, що підтверджується матеріалами справи, проте в судове засідання тричі поспіль не з`явилися, про причини неявки в судове засідання, 25 жовтня 2021 року, 25 січня 2022 року, та 03 серпня 2022 року суду не повідомили, заяви про розгляд справи за їх відсутності не подали, а тому позовна заява ОСОБА_2 до ОСОБА_3 про визнання договору купівлі - продажу недійсним підлягає залишенню без розгляду.

На підставі викладеного, керуючись ст. ст. 223, 257, 260 ЦПК України, суд, -

У Х В А Л И В :

Позовну заяву ОСОБА_2 до ОСОБА_3 про визнання договору купівлі - продажу недійсним - залишити без розгляду.

Апеляційну скаргу на ухвалу суду може бути подано в апеляційному порядку до Київського апеляційного суду протягом п`ятнадцяти днів з дня отримання копії ухвали. Учасник справи, якому повного тексту ухвали суду не було вручено у день її проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому повного тексту ухвали суду.

Ухвала суду набирає законної сили відповідно до ст. 261 ЦПК України.

СуддяМ. М. Головчак