ДАРНИЦЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД М.КИЄВА
провадження № 2/753/1144/22
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"19" липня 2022 р. Дарницький районний суд міста Києва у складі судді Якусика О.В., за участю секретаря судового засідання Херенкової К.К., розглянувши справу за позовом Акціонерного товариства «Альфа-Банк» до ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , в своїх інтересах та інтересах неповнолітніх ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , про зняття з реєстраційного обліку, визнання такими, що втратили право користування майном,

ВСТАНОВИВ:

АТ «Альфа-Банк» звернулося до Дарницького районного суду м. Києва з позовом до ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , а також ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , законним представником яких є ОСОБА_2 , про зняття з реєстраційного обліку, визнання такими, що втратили право користування майном, а саме квартирою АДРЕСА_1 .

Позовні вимоги обґрунтовані тим, що відповідачі проживають у квартирі, яка належить позивачу на праві власності і у добровільному порядку відмовляються звільнити помешкання, чим порушують законні права та інтереси позивача.

Ухвалою Дарницького районного суду м. Києва від 4 червня 2021 року прийнято позовну заяву до розгляду та відкрито провадження у справі № 753/10280/21 за цим позовом за правилами загального позовного провадження та призначено у справі підготовче судове засідання, залучено до участі у справі як третю особу, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмету спору Службу у справах дітей та сім`ї Дарницької районної в м. Києві державної адміністрації.

Дослідивши матеріали справи, суд дійшов таких висновків.

Процесуальний порядок провадження у цивільних справах визначається ЦПК України та іншими законами України, якими встановлюється зміст, форма, умови виконання процесуальних дій, сукупність цивільних процесуальних прав і обов`язків суб`єктів цивільно-процесуальних правовідносин та гарантій їх реалізації.

Згідно частини першої статті 13 ЦПК України суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках.

Загальні вимоги до форми та змісту позовної заяви визначені статтею 175 ЦПК України, частиною другою якої передбачено, що позовна заява подається до суду в письмовій формі і підписується позивачем або його представником, або іншою особою, якій законом надано право звертатися до суду в інтересах іншої особи.

Статтею 43 ЦПК України визначені права та обов`язки учасників справи. Так, частиною восьмою цієї статті встановлено, що якщо документи подаються учасниками справи до суду або надсилаються іншим учасникам справи в паперовій формі, такі документи скріплюються власноручним підписом учасника справи (його представника).

Як встановлено судом, позовна заява підписана представником АТ «Альфа-Банк» - адвокатом Ременюк Т.О. з очевидним застосуванням механічних засобів відтворення власноручного підпису - факсиміле. Аналогічний відбиток факсиміле представника АТ «Альфа-Банк» міститься також на копіях документів, доданих до позовної заяви.

Факсиміле з латини «facsimile» - зробити подібне. Тобто, фактично - це печатка, кліше, що відтворює власноручний підпис, аналог останнього. У свою чергу, підпис - це графічне накреслення, що позначає виконавця підпису і як почерковий об`єкт має характерні риси, виконується особою власноруч та наноситься на документ з метою посвідчення різних фактів та подій.

Отже, факсиміле - це печатка, за допомогою якої відтворюється підпис, тобто є копією підпису певної особи. Факсиміле від власноручного підпису відрізняється тим, що відсутня можливість стверджувати про наявність у особи, чий підпис відтворено, дійсної волі на підписання документу.

Оскільки процесуальним законодавством не передбачено інших способів звернення до суду, окрім особистого звернення заявника та підписання заяви/скарги уповноваженою особою, то подання позовної заяви з використанням факсимільного відтворення підпису певної особи, який є фактично штампом із зображенням певного підпису фізичної особи, не може бути доказом волевиявлення певної особи на підписання документа.

Отже, суд не може вважати підпис представника АТ «Альфа-Банк» у позовній заяві, відтворений за допомогою факсиміле, таким, що підтверджує повноваження особи, якою подано заяву.

Вищевказане узгоджується з правовою позицію, викладеною у постанові Верховного суду від 8 липня 2021 року у справі №916/3209/20.

За таких обставин, у суду відсутні підстави вважити, що вказана позовна заява підписана позивачем чи його уповноваженим представником.

Суд також вважає за необхідне зазначити, що звернення до суду передбачає, зокрема, надання суду належних доказів дійсної волі учасника справи. Такі докази повинні виключати будь-які сумніви стосовно справжності та чинності такого волевиявлення.

Згідно з сталою практикою Верховного Суду, надіслані на адресу суду процесуальні документи, які підписані з використанням факсиміле, не можуть вважатися такими, що підписані відповідним заявником.

Згідно з ч. 2 ст. 200 ЦПК України за результатами підготовчого засідання суд, зокрема, постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без розгляду.

Відповідно до п. 2 ч. 1 ст. 257 ЦПК України суд постановляє ухвалу про залишення позову без розгляду, якщо позовну заяву від імені заінтересованої особи подано особою, яка не має повноважень на ведення справи.

На підставі викладеного, суд дійшов висновку, що позовна заява не може вважатися підписаною уповноваженою на це особою, а відтак підлягає залишенню без розгляду.

Водночас залишення позову без розгляду не порушує право позивача на судовий захист, оскільки відповідно до положень ч. 2 ст. 257 ЦПК України залишення заяви без розгляду не перешкоджає повторному зверненню до суду з тією ж позовною заявою.

Керуючись статтями 43, 175, 257, 260, 354 Цивільного процесуального кодексу України, суд

УХВАЛИВ:

Позовну заяву Акціонерного товариства «Альфа-Банк» до ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , в своїх інтересах та інтересах неповнолітніх ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , про зняття з реєстраційного обліку, визнання такими, що втратили право користування майном, залишити без розгляду.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання та може бути оскаржена шляхом подачі апеляційної скарги до Київського апеляційного суду протягом п`ятнадцяти днів з дня складення повного судового рішення.

Учасник справи, якому ухвала суду не була вручена у день її проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Суддя О.В. Якусик