Справа № 541/912/22
Номер провадження 2/541/539/2022
Р І Ш Е Н Н Я

іменем України

01 серпня 2022 року м. Миргород

Миргородський міськрайонний суд Полтавської області у складі:

головуючого - судді Городівського О. А.,

за участю секретаря судового засідання Ніколаєнко М.В.

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду міста Миргород в порядку спрощеного провадження справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про стягнення неустойки (пені) за прострочення сплати аліментів,

третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору,Миргородський відділ державної виконавчої служби у Миргородському районі Полтавської області Північно-Східного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Суми)

у с т а н о в и в:

02 червня 2022 року до Миргородського міськрайонного суду з вищевказаною позовною заявою звернувся ОСОБА_1 .

На підтвердження позовних вимог, посилається на те, що рішенням Миргородського міськрайонного суду Полтавської області від 13.08.2019 було стягнуто аліменти на користь позивача на утримання неповнолітнього сина, ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 в розмірі 1/4 частини з всіх видів його заробітків (доходів), щомісяця, починаючи з 05 квітня 2019 року до досягнення дитиною повноліття, однак не менше 50% прожиткового мінімуму для дитини відповідного віку.

Починаючи з часу призначення аліментів відповідач ухиляється від належного виконання даного рішення, внаслідок чого, виникла заборгованість, що, станом на 01.05.2022, складає грн. Посилаючись на ст. 196 СК України, представник позивача зазначає, що розмір неустойки (пені), що підлягає стягненню з відповідача на користь позивача, становить 53 251,75 грн. та просить стягнути вказану суму, а також розподілити між сторонами судові витрати, які несе позивач у зв`язку зі зверненням до суду..

Ухвалою судді Миргородського міськрайонного суду Полтавської області 08 червня 2022 року відкрито провадження у даній справі та призначено проведення першого судового засідання (а.с.27).

У встановлений судом строк відповідач правом на подання відзиву не скористався.

В судове засідання позивач не з`явився, позовна заява містить клопотання позивача про розгляд справи у його відсутність

Відповідач в судове засідання не з`явився, про дату, час та місце розгляду справи повідомлявся належним чином, причин неявки суду не повідомив.

Ухвалою суду від 01.08.2022 суд вирішив провести заочний розгляд справи на підставі наявних у справі доказів.

Дослідивши матеріали справи суд дійшов наступних висновків.

Судом встановлено, що рішенням Миргородського міськрайонного суду Полтавської області від 13.08.2019 було стягнуто аліменти на користь позивача на утримання неповнолітнього сина, ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 в розмірі 1/4 частини з всіх видів його заробітків (доходів), щомісяця, починаючи з 05 квітня 2019 року до досягнення дитиною повноліття, однак не менше 50% прожиткового мінімуму для дитини відповідного віку.

На підставі вказаного рішення 13.08.2019 було видано виконавчий лист № 2/541/558/2019, котрий був пред`явлений до відділу державної виконавчої служби Миргородського міськрайонного управління юстиції для його примусового виконання, виконавче провадження № 59907995 (а.с.14).

В ході здійснення виконавчого провадження у відповідача виникла заборгованість, яка підтверджується відповідною довідкою з Миргородського міськрайонного відділу державної виконавчої служби.

Станом на 01.05.2022 року відповідач має заборгованість зі сплати аліментів у розмірі 38 797,34 грн.

З урахуванням вказаних обставин, позивач в порядку ст. 196 СК України бажає стягнути на свою користь неустойку (пені) у розмірі одного відсотка суми несплачених аліментів за кожний день прострочення від дня прострочення сплати аліментів до дня їх повного погашення або до дня ухвалення судом рішення про стягнення пені, що згідно її підрахунків становить 38 797,34 грн.

Перевіряючи обґрунтованість заявлених до стягнення сум, суд виходить з наступного.

Відповідно до ч.1 ст.196 СК України, у разі виникнення заборгованості з вини особи, яка зобов`язана сплачувати аліменти за рішенням суду або за домовленістю між батьками, одержувач аліментів має право на стягнення неустойки (пені) у розмірі одного відсотка суми несплачених аліментів за кожний день прострочення від дня прострочення сплати аліментів до дня їх повного погашення або до дня ухвалення судом рішення про стягнення пені, але не більше 100 відсотків заборгованості.

З приводу правильного застосування відповідної правової норми, Великою Палатою Верховного суду у постанові від 25.04.2018 за наслідками касаційного перегляду судових рішень у цивільній справі № 572/1762/15-ц надано правові висновки, зокрема.

Статтею 180 СК України встановлений обов`язок батьків утримувати дитину до досягнення нею повноліття. Сплата аліментів за рішенням суду є одним із способів виконання обов`язку утримувати дитину тим з батьків, хто проживає окремо від дитини.

Неустойка (пеня) - це спосіб забезпечення виконання зобов`язання. Її завдання - сприяти належному виконанню зобов`язання, стимулювати боржника до належної поведінки. Однак таку функцію неустойка виконує до моменту порушення зобов`язання боржником. Після порушення боржником свого обов`язку неустойка починає виконувати функцію майнової відповідальності. Це додаткові втрати неналежного боржника, майнове покарання його за невиконання або невчасне виконання обов`язку сплатити аліменти.

У статті 196 СК України не встановлено будь-яких обмежень періоду нарахування пені, навпаки, в ній зазначено, що пеня нараховується за кожен день прострочення.

Правило про стягнення неустойки (пені) у розмірі одного відсотка від суми несплачених аліментів за кожен день прострочення означає, що при обчисленні загальної суми пені за прострочення сплати аліментів ураховується сума несплачених аліментів та кількість днів прострочення. Оскільки аліменти нараховуються щомісячно, строк виконання цього обов`язку буде різним, отже і кількість днів прострочення також буде різною залежно від кількості днів у місяці. Тобто, пеня за прострочення сплати аліментів повинна нараховуватися на всю суму несплачених аліментів за кожен день прострочення її сплати, а її нарахування не обмежується тільки тим місяцем, у якому не проводилося стягнення.

Отже загальна сума пені за несплату або несвоєчасну сплату аліментів має розраховуватися за формулою:

?p=(A1?1%?Q1)+(A2?1%?Q2)+……….(An?1%?Qn), де:

?p - загальна сума пені за несплату або прострочення сплати аліментів, обраховується позивачем на момент подачі позову;

A1 - нарахована сума аліментів за перший місяць;

Q1 - кількість днів прострочення сплати суми аліментів за перший місяць;

A2 - нарахована сума аліментів за другий місяць;

Q2- кількість днів прострочення сплати аліментів за другий місяць;

An- нарахована сума аліментів за останній місяць перед подачею позову;

Qn- кількість днів прострочення сплати аліментів за останній місяць.

Пеня за заборгованість по сплаті аліментів нараховується на всю суму несплачених аліментів за кожний день прострочення її сплати, а її нарахування не обмежується тільки тим місяцем, в якому не проводилося стягнення.

Отже, зобов`язання зі сплати аліментів носить періодичний характер і повинне виконуватися щомісяця, тому при розгляді спорів про стягнення на підставі частини першої статті 196 СК України пені від суми несплачених аліментів суд повинен з`ясувати розмір несплачених аліментів за кожним із цих періодичних платежів, установити строк, до якого кожне із цих зобов`язань мало бути виконане, та з урахуванням установленого - обчислити розмір пені виходячи із суми несплачених аліментів за кожен місяць окремо від дня порушення платником аліментів свого обов`язку щодо їх сплати до дня ухвалення судом рішення про стягнення пені, підсумувавши розміри нарахованої пені за кожен із прострочених платежів та визначивши її загальну суму.

Разом з тим, з наданого позивачем розрахунку вбачається, що він був проведений виходячи із загальної суми заборгованості по аліментам, виходячи з їх розміру станом на 01.05.2022 року, а не по за кожен із прострочених платежів.

Тому, такий розрахунок є хибним та не може бути належним засобом доказування пред`явленої суми до стягнення.

Таким чином, розрахунок належних сум до стягнення судом проводиться самостійно.

При проведенні судом такого розрахунку, враховуються правові висновки Верховного суду, надані у справі № 711/679/21 від 19.01.2022 року.

«Щодо врахування часткових платежів при наявності заборгованості за аліментами за попередні періоди

Якщо особисті немайнові та майнові відносини між подружжям, батьками та дітьми, іншими членами сім`ї та родичами не врегульовані цим Кодексом, вони регулюються відповідними нормами ЦК України, якщо це не суперечить суті сімейних відносин (стаття 8 СК України).

Відповідно до частини першої статті 9 ЦК України положення цього Кодексу застосовуються до врегулювання відносин, які виникають у сферах використання природних ресурсів та охорони довкілля, а також до трудових та сімейних відносин, якщо вони не врегульовані іншими актами законодавства.

За домовленістю між батьками дитини той із них, хто проживає окремо від дитини, може брати участь у її утриманні в грошовій і (або) натуральній формі (частина друга статті 181 СК України).

За рішенням суду кошти на утримання дитини (аліменти) присуджуються у частці від доходу її матері, батька або у твердій грошовій сумі за вибором того з батьків або інших законних представників дитини, разом з яким проживає дитина. Спосіб стягнення аліментів, визначений рішенням суду, змінюється за рішенням суду за позовом одержувача аліментів (частина третя статті 181 СК України).

Грошове зобов`язання представляє собою зобов`язання по сплаті грошових коштів. Воно може бути, зокрема: як договірним, так і недоговірним; готівковим і безготівковим та ін. У грошових зобов`язаннях предметом виконання виступає певна грошова сума, що має бути сплачена. Причому сплата коштів може відбуватися як готівкою, шляхом передачі коштів, так і в безготівковому порядку.

У разі недостатності суми проведеного платежу для виконання грошового зобов`язання у повному обсязі ця сума погашає вимоги кредитора у такій черговості, якщо інше не встановлено договором або законом: 1) у першу чергу відшкодовуються витрати кредитора, пов`язані з одержанням виконання; 2) у другу чергу сплачуються проценти і неустойка; 3) у третю чергу сплачується основна сума боргу (стаття 534 ЦК України).

Розмір заборгованості за аліментами обчислюється державним виконавцем, приватним виконавцем, а в разі виникнення спору - судом (частина третя статті 195 СК України).

Аналіз вказаних норм свідчить, що:

загальні засади (принципи) приватного права мають фундаментальний характер й інші джерела правового регулювання, в першу чергу, акти сімейного законодавства, мають відповідати змісту загальних засад. Це, зокрема, проявляється в тому, що загальні засади (принципи) є по своїй суті нормами прямої дії;

положення ЦК України субсидіарно застосовуються для регулювання сімейних відносин;

в СК України не передбачено як відбувається погашення вимог за грошовим зобов`язанням. Тому в такому разі підлягають застосуванню норми цивільного законодавства, а саме стаття 534 ЦК України;

при здійсненні часткових платежів аліментів такі кошти спочатку зараховуються на погашення заборгованості за аліментами, яка виникла у попередньому місяці (попередніх місяцях), починаючи з першого місяця її виникнення, а тільки згодом, у разі відсутності заборгованості, на погашення платежу за поточний місяць.

Що розуміється під формулюванням «не більше 100 відсотків заборгованості»

Основною засадою (принципом) цивільного судочинства є, зокрема, диспозитивність (пункт 5 частини третьої статті 2 ЦПК України)

Учасники справи мають рівні права щодо здійснення всіх процесуальних прав та обов`язків, передбачених законом (частина друга статті 12 ЦПК України).

Суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках (частина перша статті 13 ЦПК України).

Позивач вправі збільшити або зменшити розмір позовних вимог до закінчення підготовчого засідання або до початку першого судового засідання, якщо справа розглядається в порядку спрощеного позовного провадження (пункт 2 частини другої статті 49 ЦПК України).

Сімейні відносини регулюються на засадах справедливості, добросовісності та розумності, відповідно до моральних засад суспільства (частина дев`ята статті 7 СК України).

Сімейні обов`язки є такими, що тісно пов`язані з особою, а тому не можуть бути перекладені на іншу особу (частина перша статті 15 СК України).

Якщо в результаті психічного розладу, тяжкої хвороби або іншої поважної причини особа не може виконувати сімейного обов`язку, вона не вважається такою, що ухиляється від його виконання (частина третя статті 15 СК України).

Невиконання або ухилення від виконання сімейного обов`язку може бути підставою для застосування наслідків, встановлених цим Кодексом або домовленістю (договором) сторін (частина четверта статті 15 СК України).

Особа, яка порушила зобов`язання, несе відповідальність за наявності її вини (умислу або необережності), якщо інше не встановлено договором або законом. Особа є невинуватою, якщо вона доведе, що вжила всіх залежних від неї заходів щодо належного виконання зобов`язання. Відсутність своєї вини доводить особа, яка порушила зобов`язання (частини перша та друга статті 614 ЦК України).

У разі виникнення заборгованості з вини особи, яка зобов`язана сплачувати аліменти за рішенням суду або за домовленістю між батьками, одержувач аліментів має право на стягнення неустойки (пені) у розмірі одного відсотка суми несплачених аліментів за кожен день прострочення від дня прострочення сплати аліментів до дня їх повного погашення або до дня ухвалення судом рішення про стягнення пені, але не більше 100 відсотків заборгованості (абзац 1 частини першої статті 196 СК України).

При виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин суд враховує висновки щодо застосування відповідних норм права, викладені в постановах Верховного Суду (частини четверта статті 263 ЦПК України).

У постанові Верховного Суду у складі колегії суддів Третьої судової палати Касаційного цивільного суду від 17 листопада 2021 року в справі № 569/14819/19 (провадження № 61-1586св20) зазначено, що:

«правило про стягнення неустойки (пені) у розмірі одного відсотка від суми несплачених аліментів за кожен день прострочення означає, що при обчисленні загальної суми пені за прострочення сплати аліментів ураховується сума несплачених аліментів та кількість днів прострочення. Оскільки аліменти нараховуються щомісячно, строк виконання цього обов`язку буде різним, отже, і кількість днів прострочення також буде різною залежно від кількості днів у місяці. Тобто пеня за прострочення сплати аліментів повинна нараховуватися на всю суму несплачених аліментів за кожен день прострочення її сплати, а її нарахування не обмежується тільки тим місяцем, у якому не проводилося стягнення. Пеня за заборгованість зі сплати аліментів нараховується на всю суму несплачених аліментів за кожний день прострочення її сплати, а її нарахування не обмежується тільки тим місяцем, в якому не проводилося стягнення. Отже, зобов`язання зі сплати аліментів носить періодичний характер і повинне виконуватися щомісяця, тому при розгляді спорів про стягнення на підставі частини першої статті 196 СК України пені від суми несплачених аліментів суд повинен з`ясувати розмір несплачених аліментів за кожним із цих періодичних платежів, установити строк, до якого кожне із цих зобов`язань мало бути виконане, та з урахуванням установленого - обчислити розмір пені виходячи із суми несплачених аліментів за кожен місяць окремо від дня порушення платником аліментів свого обов`язку щодо їх сплати до дня ухвалення судом рішення про стягнення пені, підсумувавши розміри нарахованої пені за кожен із прострочених платежів та визначивши її загальну суму. Викладене узгоджується з правовими висновками Великої Палати Верховного Суду, висловленими у постановах від 25 квітня 2018 року у справі № 572/1762/15-ц (провадження № 14-37цс18) та від 03 квітня 2019 року у справі № 333/6020/16-ц (провадження № 14-616цс18)». З

Зокрема ВС зазначив, що «Тлумачення вказаних норм свідчить, що:

загальні засади (принципи) приватного права мають фундаментальний характер й інші джерела правового регулювання, у першу чергу, акти сімейного законодавства, мають відповідати змісту загальних засад. Це, зокрема, проявляється в тому, що загальні засади (принципи) є по своїй суті нормами прямої дії та повинні враховуватися, зокрема, при тлумаченні норм, що містяться в актах сімейного законодавства;

учасники сімейних правовідносин можуть мати особисті та майнові суб`єктивні сімейні обов`язки. Свої обов`язки учасники сімейних відносин здійснюють різними способами: здійснення активних дій; утримання від здійснення активних дій. Якщо невиконання особистих обов`язків учасників сімейних відносин у випадках, передбачених в законі, може припинятися або не зумовлювати відповідних наслідків, то невиконання сімейного обов`язку майнового характеру не допускається. Оскільки на відміну від особистих, майнові обов`язки можуть виконуватися незалежно від самого носія такого обов`язку за допомогою інших суб`єктів.

невиконання або ухилення від виконання сімейного обов`язку може бути підставою для застосування відповідних правових наслідків, що можуть визначатися в: нормах СК України; домовленості (договорі) сторін. Наслідки невиконання або ухилення від виконання сімейного обов`язку можуть мати: особистий характер, коли негативний вплив відбувається на особисту сферу зобов`язаної особи; майновий характер, якщо такий вплив здійснюється на майнову сферу зобов`язаної особи;

стягнення пені, передбаченої абзацом 1 частини першої статті 196 СК України, можливе лише у разі виникнення заборгованості з вини особи, зобов`язаної сплачувати аліменти. У СК України не передбачено випадки, коли вина платника аліментів виключається. Очевидно, що в такому разі підлягають застосуванню норми цивільного законодавства. Якщо платник аліментів доведе, що вжив всіх залежних від нього заходів щодо належного виконання зобов`язання, то платник аліментів є невинуватим у виникненні заборгованості, і підстави стягувати неустойку (пеню) відсутні. Саме на платника аліментів покладено обов`язок доводити відсутність своєї вини в несплаті (неповній сплаті) аліментів;

розмір пені за місячним платежем розраховується так: заборгованість зі сплати аліментів за конкретний місяць (місячний платіж) необхідно помножити на кількість днів заборгованості, які відраховуються з першого дня місяця, наступного за місяцем, у якому мали бути сплачені, але не сплачувалися аліменти, до дня їх фактичної виплати (при цьому день виконання зобов`язання не включається до строку заборгованості) та помножити та 1 відсоток. Тобто, заборгованість за місяць х кількість днів заборгованості х 1 %;

при застосуванні формулювання «не більше 100 відсотків заборгованості» в абзаці 1 частини 1 статті 196 СК України якщо обмежувати нарахування пені поточною заборгованістю (тобто, тією яка існує за всі місяці станом на момент пред`явлення позову чи на інший момент), то при пред`явленні позову за період коли існувало прострочення, а на момент пред`явлення позову поточна заборгованість відсутня, то і не буде межі, яку не повинна перевищувати пеня. Як наслідок, очевидно, що потрібно розмежовувати сукупну поточну заборгованість та заборгованість за аліментами за певний місяць. Колегія суддів, з урахуванням принципу розумності, вважає, що оскільки пеня є змінною величиною, основою для обчислення якої є саме заборгованість за аліментами за певний місяць, то формулювання «не більше 100 відсотків заборгованості» означає, що розмір пені не повинен перевищувати розмір заборгованості, на яку вона нараховується. У разі, якщо позивач, з урахуванням принципу диспозитивності пред`явив позов про стягнення пені за декілька місяців, то розмір пені за ці місяці не повинен перевищувати сукупний розмір заборгованості, на яку вона нараховується.»»

З розрахунку державного виконавця № 11441 від 23.05.22 (а.с.13), вбачається, що прострочення сплати аліментних платежів почалося з 01.11.2020 року.

В подальшому, боржником частково сплачувалися кошти, що судом при розрахунку будуть враховуватися при підрахунку терміну прострочення окремого зобов`язання. При цьому, відповідні кошти, мають вважатися належним виконанням зобов`язань заборгованість по яким виникла раніше, що відповідає актуальним правовим позиція ВС, посилання на які міститься вище.

З урахуванням заборгованість за жовтень 2020 року розраховується наступним чином:

681,25 (розмір погашеної заборгованості) х 1%х165 (кількість днів прострочення, до 15 квітня 2021 року)=1124,06 грн, але не більше 100 відсотків заборгованості отже пеня за цей період складає 681,25 грн

Залишок заборгованості за жовтень 2020 року:

248, (розмір погашеної заборгованості) х1%х195 (кількість днів прострочення, до 15 травня 2021 року)=484,08 грн, але не більше 100 відсотків заборгованості отже пеня за цей період складає 248,25 грн

Заборгованість за листопад 2020 року:

1023,05 (розмір погашеної заборгованості) х1%х165 (кількість днів прострочення, до 15 травня 2021 року)=1688,03 грн, але не більше 100 відсотків заборгованості отже пеня за цей період складає 1023,05 грн

Залишок заборгованості за листопад 2020 року:

574,81 грн (розмір погашеної заборгованості) х 1% х 196 (кількість днів прострочення, до 15 червня 2021 року)=1120,87 грн, але не більше 100 відсотків заборгованості отже пеня за цей період складає 574,81 грн

Заборгованість за грудень 2020 року:

1118.79 грн (розмір погашеної заборгованості) х 1 % х 165 (кількість днів прострочення, до 15 червня 2021 року) =1846,00 грн, але не більше 100 відсотків заборгованості отже пеня за цей період складає 1118.79 грн

Залишок заборгованості за грудень 2020 року:

526,69 грн (розмір погашеної заборгованості) х 1 % х 195 (кількість днів прострочення, до 15 липня 2021 року) =1027,04 грн, але не більше 100 відсотків заборгованості отже пеня за цей період складає 526,69 грн

Залишок заборгованості за грудень 2020 року:

6,00 грн (розмір погашеної заборгованості) х 1 % х 226 (кількість днів прострочення, до 15 серпня 2021 року) =13,56 грн, але не більше 100 відсотків заборгованості отже пеня за цей період складає 6,00 грн

Заборгованість за січень 2021 року:

1355,83 грн (розмір погашеної заборгованості) х 1 % х 195 (кількість днів прострочення, до 15 серпня 2021 року) =2642,86 грн, але не більше 100 відсотків заборгованості отже пеня за цей період складає 1355,83 грн

Залишок заборгованості за січень 2021 року:

62,63 грн (розмір погашеної заборгованості) х 1 % х 226 (кількість днів прострочення, до 15 вересня 2021 року) =141,54 грн, але не більше 100 відсотків заборгованості отже пеня за цей період складає 62,63 грн

Залишок заборгованості за січень 2021 року:

30,27 грн (розмір погашеної заборгованості) х 1 % х 454 (кількість днів прострочення, до 01 травня 2022 року) =137,42 грн, але не більше 100 відсотків заборгованості отже пеня за цей період складає 30,27 грн

Заборгованість за лютий 2021 року:

2650,00 грн (розмір погашеної заборгованості) х 1 % х 426 (кількість днів прострочення, до 01 травня 2022 року) =11289,00 грн, але не більше 100 відсотків заборгованості отже пеня за цей період складає 2650,00 грн

Заборгованість за березень 2021 року:

1001,61 грн (розмір погашеної заборгованості) х 1 % х 395 (кількість днів прострочення, до 01 травня 2022 року) =3956,35 грн, але не більше 100 відсотків заборгованості отже пеня за цей період складає 1001,61 грн

Заборгованість за квітень 2021 року:

529,12 грн (розмір погашеної заборгованості) х 1 % х 365 (кількість днів прострочення, до 01 травня 2022 року) =1931,29 грн, але не більше 100 відсотків заборгованості отже пеня за цей період складає 529,12грн

Заборгованість за травень 2021 року:

384,29 грн (розмір погашеної заборгованості) х 1 % х 334 (кількість днів прострочення, до 01 травня 2022 року) =1283,52 грн, але не більше 100 відсотків заборгованості отже пеня за цей період складає 384,29 грн

Заборгованість за липень2021 року:

2547,31 грн (розмір погашеної заборгованості) х 1 % х 273 (кількість днів прострочення, до 01 травня 2022 року) =6954,16 грн, але не більше 100 відсотків заборгованості отже пеня за цей період складає 2547,31 грн

Заборгованість за вересень 2021 року:

3011,37 грн (розмір погашеної заборгованості) х 1 % х 212 (кількість днів прострочення, до 01 травня 2022 року) =6954,16 грн, але не більше 100 відсотків заборгованості отже пеня за цей період складає 3011,37 грн

Заборгованість за жовтень 2021 року:

3367,50 грн (розмір погашеної заборгованості) х 1 % х 181 (кількість днів прострочення, до 01 травня 2022 року) =6095,17 грн, але не більше 100 відсотків заборгованості отже пеня за цей період складає 3367,50 грн

Заборгованість за листопад 2021 року:

3367,50 грн (розмір погашеної заборгованості) х 1 % х 151 (кількість днів прострочення, до 01 травня 2022 року) =5084,92 грн, але не більше 100 відсотків заборгованості отже пеня за цей період складає 3367,50 грн

Заборгованість за грудень 2021 року:

3367,50 грн (розмір погашеної заборгованості) х 1 % х 120 (кількість днів прострочення, до 01 травня 2022 року) = 4041 грн, але не більше 100 відсотків заборгованості отже пеня за цей період складає 3367,50 грн

Заборгованість за січень 2022 року:

3367,50 грн (розмір погашеної заборгованості) х 1 % х 89 (кількість днів прострочення, до 01 травня 2022 року) =2997, 07 грн

Заборгованість за лютий 2022 року:

3367,50 грн (розмір погашеної заборгованості) х 1 % х 61 (кількість днів прострочення, до 01 травня 2022 року) =2054,17 грн

Заборгованість за березень 2022 року:

3367,50 грн (розмір погашеної заборгованості) х 1 % х 30 (кількість днів прострочення, до 01 травня 2022 року) =1010,25 грн

Заборгованість за квітень 2022 року:

3367,50 грн (розмір погашеної заборгованості) х 1 % х 00 (кількість днів прострочення, до 01 травня 2022 року) =0 грн

Таким чином, загальна сума пені за несвоєчасну сплату аліментів за період з жовтня 2020 року по квітень 2022 року складає 30 915,26 грн, що і підлягає стягненню на користь позивача.

Судові витрати слід розподілити у відповідності до ст. 141 ЦПК України.

Судові витрати у вказаній справі складаються з витрат на судовий збір в розмірі 992,40 грн, від сплати якого позивач в силу закону звільнений, а також витрати позивачки на професійну правничу допомогу, розмір яких, згідно розрахунку склав 6202,50 грн.

Судовий збір, у розмірі, що пропорційний задоволеній частині позовних вимог, а саме 790,78 грн підлягає стягненню з відповідача на користь держави.

Решта судового збору, в розмірі 201,62 грн слід віднести в рахунок держави.

Щодо витрат позивачки, на професійну правову допомогу, керуючись ст. 137 ЦПК України, суд зауважує наступне.

Так, розрахунок судових витрат наданий позивачем в загальній сумі на 6202,50 грн включає в себе витрати на представництво інтересів позивача в суді оцінених в 2481 грн.

В той же час, при оцінці цього розрахунку, суд має виходити з критеріїв реальності та невідворотності таких витрат.

Зважаючи, що адвокат Акрітов К.К. не брав участі в судовому засіданні у вказаній справі, а тому такі витрати не підлягають компенсації з огляду на їх необґрунтованість.

Тому, судом до розподілу між сторонами приймаються витрати позивачки в розмірі 3721,50 грн.

Зважаючи на часткове задоволення позову, з відповідача на користь позивачки стягуються витрати на професійну правову допомогу в розмірі, еквівалентному розміру задоволеної частини вимог, тобто 2965,44 грн.

Керуючись ст. ст. 2, 5, 10, 137, 141, 259, 263-265, 268, 280-282, 354 Цивільного процесуального кодексу України, суд -

у х в а л и в :

Позовну заяву ОСОБА_1 задовольнити частково.

Стягнути з ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , зареєстрованого по АДРЕСА_1 , РНОКПП НОМЕР_1 , на користь ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , зареєстрованої по АДРЕСА_2 , РНОКПП НОМЕР_2 , пеню за прострочення сплати аліментів в розмірі 30 915,26 грн. (тридцять тисяч дев`ятсот п`ятнадцять гривень двадцять шість копійок).

Стягнути з ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , зареєстрованого по АДРЕСА_1 , РНОКПП НОМЕР_1 , на користь держави судовий збір в розмірі 790,78 грн. (сімсот дев`яносто гривень сімдесят вісім копійок).

Стягнути з ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , зареєстрованого по АДРЕСА_1 , РНОКПП НОМЕР_1 на користь ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , зареєстрованої по АДРЕСА_2 , РНОКПП НОМЕР_2 судові витрати в розмірі 2965,44 грн (дві тисячі дев`ятсот шістдесят п`ять гривень сорок чотири копійки)

Відповідач може подати письмову заяву про перегляд заочного рішення протягом 30 днів з дня його проголошення.

Рішення може бути оскаржене шляхом подання апеляційної скарги протягом 30 днів з дня його проголошення до Полтавського апеляційного суду через Миргородський міськрайонний суд Полтавської області.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку для подання апеляційної скарги, якщо апеляційну скаргу не було подано.

Суддя О. А. Городівський