Справа № 177/734/22
Провадження № 2/177/552/22
Р І Ш Е Н Н Я

Іменем України

08 серпня 2022 року

Криворізький районний суд Дніпропетровської області у складі:

головуючого судді Суботіної С. А.

за участі: секретаря Ференц Я. З.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Кривому Розі в порядку спрощеного позовного провадження цивільну справу за позовною заявою ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу,-

В С Т А Н О В И В:

Позивач ОСОБА_1 20.07.2022 звернувся до суду з указаним позовом та просить розірвати шлюб, укладений між ним та ОСОБА_2 , зареєстрований 20.08.2019 Центрально-Міським районним у місті Кривому Розі відділі ДРАЦС Головного територіального управління юстиції у Дніпропетровській області, актовий запис № 605, від якого дітей не має.

В обґрунтування позову позивач вказує, що з відповідачем 20.08.2019 зареєстрували шлюб, від якого дітей не має.

Подружні стосунки між сторонами припинено остаточно, єдиного бюджету вони не мають, спільного господарства не ведуть, проживають окремо.

Як на причину розпаду сім`ї позивач вказує різні погляди на життя, відсутність почуттів поваги та любові, що, у кінцевому рахунку, призводить до непорозумінь. Позивач переконаний, що можливості примирення та подальшого збереження сім`ї не має, шлюб відновлено бути не може, у зв`язку з чим, просить розірвати шлюб між ним та відповідачем, оскільки даний шлюб існує лише формально.

Правом на участь у судовому засіданні сторони не скористалися. Позивач разом з позовною заявою подав заяву про розгляд справи за його відсутності в спрощеному провадженні, позовні вимоги підтримував.

Відповідач також до суду не з`явилася, надала до суду заяву про розгляд справи за її відсутності, позовні вимоги визнала, не заперечувала проти розірвання шлюбу. Після розірвання шлюбу просила залишити прізвище « ОСОБА_3 ».

Справу розглянуто за наявними матеріалами, без участі сторін, що не суперечить вимогам ч. 1 ст. 223 ЦПК України.

Відповідно до ч. 2 ст. 247 ЦПК України, у разі неявки в судове засідання всіх учасників справи чи в разі, якщо, відповідно до положень цього Кодексу, розгляд справи здійснюється судом за відсутності учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.

Дослідивши письмові докази у справі, надавши їм оцінку в сукупності, суд приходить до висновку про можливість задоволення позову, виходячи з наступного.

Судом встановлено, що 20.08.2019 між ОСОБА_1 та ОСОБА_2 укладено шлюб, який зареєстровано Центрально-Міським районним у місті Кривому Розі відділі ДРАЦС Головного територіального управління юстиції в Дніпропетровській області, актовий запис № 605 (а.с.5). Після реєстрації шлюбу відповідач прізвище не змінювала.

Під час перебування у шлюбі у сторін дітей не народилося.

Судовим розглядом встановлено, що шлюбні стосунки між сторонами припинено через відсутність взаєморозуміння між ними, різні характери та погляди на життя, байдужість до проблем один одного, що, у кінцевому рахунку, призвело до непорозумінь, втрати почуття любові, взаєморозуміння та поваги.

Сторони спільного господарства не ведуть, єдиного бюджету не мають.

Як вказували сторони, на даний час вони з відповідачем проживають окремо.

Спір щодо майна відсутній.

Відповідачем вказані обставини не заперечувалися, доказів на їх спростування не надано.

Відповідно до ч. 2 ст. 104 Сімейного кодексу України, шлюб припиняється внаслідок його розірвання.

Згідно з ч. 2 ст. 112 Сімейного кодексу України, суд постановляє рішення про розірвання шлюбу, якщо буде встановлено, що подальше спільне життя подружжя і збереження шлюбу суперечило б інтересам хоча б одного із них, інтересам їхніх дітей, що мають істотне значення.

Статтею 113 Сімейного кодексу України визначено, що особа, яка змінила своє прізвище у зв`язку з реєстрацією шлюбу, має право після розірвання шлюбу надалі іменуватися цим прізвищем або відновити своє дошлюбне прізвище.

Відповідач прізвище при реєстрації шлюбу не змінювала та бажала після розірвання шлюбу залишити прізвище « ОСОБА_3 », що відповідає положенням ст. 113 СК України, а тому підлягає задоволенню.

Відповідно до ч. 4 ст. 206 ЦПК України, у разі визнання відповідачем позову суд за наявності до того законних підстав ухвалює рішення про задоволення позову.

Приймаючи до уваги те, що сторони шлюбні відносини не підтримують, збереження їх сім`ї на майбутнє неможливо, позивач наполягає на розірванні шлюбу, вказуючи, що збереження шлюбу суперечить його інтересам, відповідач не заперечувала та доказів на спростування позовних вимог не надала, тому суд вважає за необхідне шлюб, зареєстрований 20.08.2019 Центрально-Міським районним у місті Кривому Розі відділі ДРАЦС Головного територіального управління юстиції у Дніпропетровській області, актовий запис № 605, - розірвати.

Керуючись ст. ст. 10-13, 76-81, 89, 141, ч. 2 ст. 247, 263-265 ЦПК суд, -

У Х В А Л И В:

Позовні вимоги ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу, задовольнити.

Шлюб між ОСОБА_1 ( ІНФОРМАЦІЯ_1 , РНОКПП НОМЕР_1 , зареєстроване місце проживання АДРЕСА_1 ) та ОСОБА_2 ( ІНФОРМАЦІЯ_2 , зареєстроване місце проживання: АДРЕСА_1 ) зареєстрований 20.08.2019 Центрально-Міським районним у місті Кривому Розі відділі ДРАЦС Головного територіального управління юстиції у Дніпропетровській області, актовий запис № 605 розірвати.

Після розірвання шлюбу ОСОБА_2 залишити прізвище « ОСОБА_3 ».

Шлюб припиняється у день набрання чинності рішенням суду про розірвання шлюбу. Рішення є документом, що засвідчує факт розірвання шлюбу.

Копію рішення суду про розірвання шлюбу після набрання ним законної сили надіслати до органу державної реєстрації актів цивільного стану за місцем ухвалення рішення для внесення відомостей до Державного реєстру актів цивільного стану громадян та проставлення відмітки в актовому записі про шлюб.

Рішення може бути оскаржено до Дніпровського апеляційного суду протягом 30 днів з дати його складання шляхом подання апеляційної скарги.

Рішення набирає законної сили після закінчення строку на подання апеляційної скарги усіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги, рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження, або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Суддя: