Провадження № 2/537/983/2022
Справа № 536/1730/21
УХВАЛА

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

04.08.2022 року суддя Крюківського районного суду м. Кременчука Полтавської області Хіневич В.І., розглянувши матеріали цивільної справи за позовом ОСОБА_1 до Товариства з обмеженою відповідальністю «Полтаваенергозбут» про зобов`язання вчинити певні дії,

встановив:

В провадження суду надійшла цивільна справа за позовом ОСОБА_1 до Товариства з обмеженою відповідальністю «Полтаваенергозбут» про зобов`язання вчинити певні дії.

Ухвалою суду від 19.07.2022 року дана позовна заява залишена без руху та надано строк на усунення виявлених недоліків.

Позивач отримав означену ухвалу суду 29.07.2022 року.

03.08.2022 року позивачем на усунення недоліків подану заяву з додатками.

Суддя перевіривши матеріали заяви, поданої на усунення виявлених недоліків, встановив, що заява подана у встановлений строк, однак недоліки належним чином позивачем не усунуто.

Так, позовна заява була залишена без руху з підстав того, що позивач не вказує реєстраційний номер облікової картки платника податків або номер і серію паспорта, адресу електронної пошти; не вказує обґрунтування ціни позову, зокрема суми оцінки за ненадання відповіді та інші; також не конкретизовані позовні вимоги, а саме пункти 1,2,4,6 позовної заяви.

Вивчаючи подану заявником заяву, суддею встановлено, що зазначені вище недоліки позивачем у повному обсязі не усунуто.

Так, позивачем зазначено стосовно відсутності у нього електронної адреси, стосовно наявності в матеріалах справи копії паспорту на його ім`я по при незаначення їх реквізитів у позові, та надано обґрунтування ціни позову.

При цьому, позивачем не конкретизовані позовні вимоги, а саме пункти 1,2,4,6 які позивач прохає задовольнити.

Так, відповідно до позовної заяви позивач прохає суд :

1) задовольнити всі претензії хасида у повному обсязі, в тому числі зобов`язати відповідача відкликати недостовірну інформацію з Кременчуцького районного суду Полтавської області та відшкодувати хасиду на особовий рахунок у повному обсязі всі кошти зазначені в претензіях, та зобов`язати відповідача надати повні та достовірні відповіді на претензії разом з інформацією згідно імперативних вимог 8.3.11. ПРРЕЕ та відповідною компенсацією;

2) зобов`язати відповідача надати відповідь на скаргу хасида від 10.09.2019р - саме до хасида ОСОБА_1 в тому числі згідно імперативних вимог 8.3.11. ПРРЕЕ та відповідною компенсацією;

4) визнати право хасида на отримання компенсації за невірно виставленні рахунки з лютого 2020 року - та зобов`язати відповідача надати таку компенсацію хасиду;

6) визнати відключення електропостачання хасиду 29.09.2021р незаконним та таким що не відповідає моральним засадам суспільства, та зобов`язати відповідача в повному об`ємі відшкодувати збитки завдані хасиду таким протиправним відключенням;

Тож, у вказаних пунктах позивач фактично ставить додатковою вимогою зобов`язання відповідача надати компенсацію за певні дії чи бездіяльність, однак не вказує конкретні розміри сум компенсації в кожному випадку.

При цьому, не зрозуміло, яким чином відкликати недостовірну інформацію з Кременчуцького районного суду Полтавської області без конкретного вказання джерела інформації та її місця зберігання; в чому саме полягає достовірність та повнота інформації.

Тобто позивачем не конкретизовано зміст позовних вимог в тому числі і спосіб захисту прав або інтересів позивача.

Крім того, зі змісту заяви позивача поданої на усунення недоліків, вбачається, що вона в переважній більшості містить образливі висловлювання на адресу судді, які не відповідають стилю спілкування у діловому мовленні, що використовується в офіційному спілкуванні та по своїй суті виходить за межі нормальної, коректної та легітимної критики, що неприпустимо при оформленні заяви.

Повага до честі і гідності, рівність усіх учасників судового процесу перед законом та судом і неприпустимість зловживання процесуальними правами віднесено до основних засад (принципів) цивільного судочинства (п. 2 та 11 ч. 3 ст. 2 ЦПК України).

Учасники справи зобов`язані виявляти повагу до суду та до інших учасників судового процесу (п. 1 ч. 2 ст. 43 ЦПК України).

Відповідно до ч. 1 ст. 44 ЦПК України учасники судового процесу та їх представники повинні добросовісно користуватися процесуальними правами; зловживання процесуальними правами не допускається.

Якщо подання скарги, заяви, клопотання визнається зловживанням процесуальними правами, суд з урахуванням обставин справи має право залишити без розгляду або повернути скаргу, заяву, клопотання (ч. 3 ст. 44 ЦПК України).

Використання одними учасниками судового процесу та їх представниками нецензурної лексики, образливих і лайливих слів чи символів у поданих до суду документах і у спілкуванні з судом (суддями), з іншими учасниками процесу та їхніми представниками, а також вчинення аналогічних дій є виявом очевидної неповаги до честі, гідності зазначених осіб з боку тих, хто такі дії вчиняє. Ці дії суперечать основним засадам (принципам) цивільного судочинства (пунктам 2 і 11 частини третьої статті 2 ЦПК України), а також його завданню, яке превалює над будь-якими іншими міркуваннями в судовому процесі (частини перша та друга вказаної статті). З огляду на це вчинення таких дій суд може визнати зловживанням процесуальними правами та застосувати, зокрема, наслідки, передбачені частиною третьою статті 44 ЦПК України.

У постанові Великої Палати Верховного Суду від 07 квітня 2021 року у справі №9901/23/21 (провадження № 11-64заі21) вказано, що: «у процесуальних відносинах, намагаючись донести певну думку до суду, учасники судового процесу, їхні представники, інші особи мають ретельно підбирати слова, а також з обережністю виявляти емоції щодо інших учасників, їхніх представників, суду, осіб, які не беруть участь у судовому процесі. Суд не повинен толерувати використання нецензурної лексики, образливих і лайливих слів чи символів, зокрема для надання характеристик учасникам справи, іншим учасникам судового процесу, їх представникам і суду (суддям). Такі слова та символи не можна використовувати ні у заявах по суті справи, заявах з процесуальних питань, інших процесуальних документах, ні у виступах учасників судового процесу та їхніх представників (див. аналогічні висновки у постановах Великої Палати Верховного Суду від 13 березня 2019 року у справі № 199/6713/14-ц (пункт 22), від 14 березня 2019 року у справі № 9901/34/19, від 07 листопада 2019 року у справі №9901/324/19). Їхня наявність є достатньою для того, щоби суд відразу застосував наслідки, передбачені частиною третьою статті 45 КАС України (повернення, залишення без розгляду передбачених § 1 і § 2 глави 1 розділу ІІ КАС України заяв, скарг, клопотань)».

Аналогічно ЄСПЛ, застосовуючи підпункт «а» пункту 3 статті 35 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод оголошує неприйнятною будь-яку індивідуальну заяву, подану згідно зі статтею 34, якщо він вважає, що ця заява є зловживанням правом на її подання. Для прикладу, ЄСПЛ констатує зловживання правом на подання заяви, коли заявник під час спілкування з ЄСПЛ вживає образливі, погрозливі або провокативні висловлювання проти уряду-відповідача, його представника, органів влади держави-відповідача, проти ЄСПЛ, його суддів, Секретаріату ЄСПЛ або його працівників (див. ухвали щодо прийнятності у справах «Ржегак проти Чеської Республіки» від 14 травня 2004 року, заява №67208/01, «Дюрінже та Грандж проти Франції» від 04 лютого 2003 року, заяви №61164/00 та №18589/02, «Guntis Apinis проти Латвії» від 20 вересня 2011 року, заява №46549/06).

Дана правова позиція викладена в постанові Верховного Суду від 29 червня 2022 року у справі № 274/4944/20.

Суд вважає, що такі дії позивача є виявом неповаги до суду, і подання такої заяви є зловживанням позивача його процесуальним правом, невиконанням обов`язку керуватися завданням цивільного судочинства.

Згідно положень ч. 11, ч.13 ст. 187 ЦПК України, суддя, встановивши, після відкриття провадження у справі, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175, 177 цього Кодексу, постановляє ухвалу не пізніше наступного дня, в якій зазначаються підстави залишення заяви без руху, про що повідомляє позивача і надає йому строк для усунення недоліків, який не може перевищувати п`яти днів з дня вручення позивачу ухвали. Якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, позовна заява залишається без розгляду.

Згідно положень п.8 ч.1 ст. 257 ЦПК України, суд постановляє ухвалу про залишення позову без розгляду, якщо провадження у справі відкрито за заявою, поданою без додержання вимог, викладених у статтях 175 і 177 цього Кодексу, та не було сплачено судовий збір і позивач не усунув цих недоліків у встановлений судом строк.

Тож, враховуючи, що позивач, не усунув у повному обсязі недоліки позовної заяви у строк встановлений судом, позовну заяву слід залишити без розгляду, роз`яснивши позивачу право повторно звернутись до суду після усунення умов, що стали підставою для залишення позовної заяви без розгляду.

Керуючись ст. 187, 257, 260, 261 ЦПК України, суд,

постановив:

Позовну заяву ОСОБА_1 до Товариства з обмеженою відповідальністю «Полтаваенергозбут» про зобов`язання вчинити певні дії, - залишити без розгляду.

Апеляційна скарга на ухвалу суду подається протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Учасник справи, якому повна ухвала суду не була вручена у день її проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження ухвали суду - якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Суддя В.І. Хіневич