Справа № 161/6079/22
Провадження № 2/161/2704/22
У Х В А Л А

08 серпня 2022 року Луцький міськрайонний суд Волинської області

у складі

головуючого судді Рудської С.М.

при секретарі Чигринюк В.С.

за участі:

представника позивача ОСОБА_1

представника відповідача ОСОБА_2

представника третьої особи Христін Р.В.

розглянувши у підготовчому засіданні в залі суду в місті Луцьку цивільну справу за позовом ОСОБА_3 до ОСОБА_4 , яка діє в інтересах неповнолітнього ОСОБА_5 , третя особа без самостійних вимог щодо предмету спору на стороні відповідача Служба у справах дітей Торчинської селищної ради Луцького району, про оспорювання батьківства та виключення із актового запису про народження відомостей про батька

В С Т А Н О В И В:

В провадженні Луцького міськрайонного суду Волинської області перебуває вищевказана цивільна справа № 161/6079/22, в якій ОСОБА_3 ставить питання про виключення відомостей про батьківство ОСОБА_6 із актового запису № 03 від 07.03.2006 року про народження ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , який народився в с. Садів Луцького р-ну Волинської обл., здійсненого в книзі реєстрації народжень Садівської сільської ради.

Зі змісту позову слідує, що ОСОБА_6 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_2 є сином позивачки, яка, у свою чергу, оспорює батьківство померлого відносно народженої відповідачкою ОСОБА_4 дитини сина ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 .

21.06.2022 року представником позивача було подано до суду клопотання про призначення посмертної судової молекулярно-генетичної експертизи в обґрунтування якого остання зазначає, що до предмету доказування входять обставини, які вказують на відсутність наявність батьківської спорідненості між ОСОБА_6 та ОСОБА_5 , виходячи з позиції відповідача ОСОБА_4 , яка не визнає зазначеного факту. Враховуючи наведене, просить суд призначити посмертну судову молекулярно-генетичну експертизу, проведення якої доручити Волинському НДЕКЦ МВС України та на вирішення якої поставити питання, пов`язані зі встановленням чи спростуванням факту батьківства ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_2 відносно ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 . Для забезпечення проведення експертизи провести ексгумацію трупа ОСОБА_6 , з метою відібрання необхідних для посмертної судово-медичної молекулярно-генетичної експертизи зразків біологічного характеру (кісткового матеріалу) останнього, а також для проведення ексгумації та приведення після ексгумації могили в попередній стан залучити службових осіб Торчинської селищної ради Луцького району Волинської області.

В судовому засіданні представник позивача заявлене клопотання підтримала та просила його задовольнити.

Представники відповідача та третьої особи щодо задоволення клопотанняпро призначення посмертної судової молекулярно-генетичної експертизи категорично заперечували.

Заслухавши думку учасників справи, вивчивши матеріали справи, суд приходить до наступного.

Зі змісту ст. 76 ЦПК України слідує, що доказами є будь-які фактичні дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. Ці дані встановлюються, зокрема, на підставі висновків експертів.

Відповідно до ч. 1 ст. 81 ЦПК України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом.

Відповідно до ст. 102 ЦПК України висновок експерта це докладний опис проведених експертних досліджень, зроблені у результаті них висновки та обґрунтовані відповіді на питання, постановлені експертові, складений у порядку, визначеному законодавством. Предметом висновку експерта може бути дослідження обставин, які входять до предмета доказування та встановлення яких потребує наявних у експерта спеціальних знань. Предметом висновку експерта не можуть бути питання права.

Відповідно до ч. 1 ст. 103 ЦПК України суд призначає експертизу у справі за сукупності таких умов: для з`ясування обставин, що мають значення для справи і потребують спеціальних знань у сфері іншій, ніж право, без яких встановити відповідні обставини неможливо; сторонами (стороною) не надані відповідні висновки експертів із цих самих питань або висновки експертів викликають сумніви щодо їх правильності.

За загальним принципом диспозитивності при здійсненні судочинства кожен учасник справи розпоряджається своїми правами щодо доведення обставин, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, на власний розсуд.

Зокрема, заявляючи клопотання про призначення експертизи, представник позивача у такий спосіб фактично вчиняє процесуальні дії зі своєї сторони щодо збирання доказів для доведення обставин, якими її довірителька обґрунтовує свої вимоги з приводу заявлених позовних вимог, що в повній мірі відповідає принципу змагальності сторін.

Суд враховує, що на сьогодні ДНК-тест є єдиним науковим методом точного встановлення батьківства стосовно конкретної дитини; його доказова цінність суттєво переважає будь-який інший доказ, наданий сторонами, з метою підтвердити або спростувати факт оспорюваного батьківства».

Зокрема, Європейський суд з прав людини у справі «Калачова проти Російської Федерації» зауважив, що «в ході національного розгляду суд призначив ДНК-тест з метою вирішення цього спору про батьківство. Тест продемонстрував, що особа була батьком дитини з ймовірністю 99,99 відсотків (рішення від 07.05.2009 року).

Вирішуючи питання про ексгумацію покійного, суд враховує, що право на фізичну (тілесну) недоторканість є варіантом права на свободу і особисту недоторканість. Це випливає із прав на повагу до гідності людини, яка є невід`ємною ознакою цивілізованого суспільства. Воно є загальновизнаним на міжнародному рівні.

Статтею 3 Конституції України закріплено, що людина, її життя і здоров`я, честь і гідність, недоторканість і безпека визнаються в Україні найвищою соціальною цінністю. Відповідно до ст. 28 Конституції України неприпустимо піддавати особу без її згоди медичним науковим чи іншим дослідам. Вище вказані норми Основного Закону відповідають і ст. 7 Міжнародного пакту про громадянські і політичні права.

Статтею 29 Конституції України, Загальною декларацією прав людини (1948 року), Європейською конвенцією про захист прав людини та основоположних свобод (1950 року) додатково закріплено право кожного громадянина на свободу і особисту недоторканість.

Згідно з положеннями ст. 6 ЗУ «Про поховання та похоронну справу», усі громадяни мають право на поховання їхнього тіла та волевиявлення про належне ставлення до тіла після смерті. Волевиявлення про належне ставлення до тіла після смерті може бути виражене, зокрема, у: згоді чи незгоді на проведення патолого-анатомічного розтину; згоді чи незгоді на вилучення анатомічних матеріалі в для трансплантації та/або виготовлення біоімплантатів. Контроль за виконанням волевиявлення громадян про належне ставлення до їхнього тіла після смерті в частині надання згоди на проведення патолого-анатомічного розтину, згоди чи незгоди на вилучення анатомічних матеріалів для трансплантації та/або виготовлення біоімплантатів здійснюється відповідно до закону. Повнолітня дієздатна фізична особа має право розпорядитися щодо передачі після смерті її тіла чи анатомічних матеріалів науковим або навчальним закладам, закладам охорони здоров`я. Рішення щодо передачі тіла чи анатомічних матеріалів померлого може бути прийнято другим з подружжя або одним з близьких родичів, якщо це не суперечить волевиявленню померлого. Порядок передачі тіла чи анатомічних матеріалів померлого науковим, медичним або навчальним закладам встановлюється Кабінетом Міністрів України.

Крім того, у випадках ексгумації трупів, на думку Європейського суду з прав людини (рішення у справі «Сольська і Рибицька проти Польщі», заява № 30491/17), необхідно відшукувати механізми поєднання публічних інтересів держави з правами близьких і родичів. Право на повагу до приватного й сімейного життя поширюється й на випадки залишення в спокої тіла людини, яка померла.

При вирішенні заявленого представником позивача клопотання, суд приймає до уваги ту обставину, що питання про ексгумацію трупа померлого ІНФОРМАЦІЯ_2 ОСОБА_6 ставить його рідна мати позивач ОСОБА_3 , тобто особа, яка є його найближчим родичем.

Отже враховуючи, що для правильного вирішення справи потрібні спеціальні знання у сфері іншій, ніж право, без яких встановити відповідні обставини неможливо, суд вважає, що у даному випадку є доцільність у призначенні посмертної судової молекулярно-генетичної експертизи з метою встановлення чи спростування факту батьківства ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_2 відносно ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 .

Відповідно до ч.ч. 4, 5 ст. 103 ЦПК України питання, з яких має бути проведена експертиза, що призначається судом, визначаються судом. Учасники справи мають право запропонувати суду питання, роз`яснення яких, на їхню думку, потребує висновку експерта.

Суд вважає за необхідне на вирішення експертів поставити питання запропоновані представником позивача у її письмовому клопотанні, оскільки вирішення саме цих питань, дозволить суду встановити обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Згідно ч. 3 ст. 103 ЦПК України, при призначенні експертизи судом експерт або експертна установа обирається сторонами за взаємною згодою, а якщо такої згоди не досягнуто у встановлений судом строк, експерта чи експертну установу визначає суд. Суд з урахуванням обставин справи має право визначити експерта чи експертну установу самостійно.

Проведення посмертної судової молекулярно-генетичної у даній справі суд вважає за необхідне доручити експертам Волинського НДЕКЦ МВС України.

Відповідно до п. 5 ч. 1 ст. 252 ЦПК України суд може за заявою учасника справи, а також з власної ініціативи зупинити провадження у справі у випадках призначення судом експертизи.

Згідно з п. 9 ч. 1 ст. 253 ЦПК України провадження у справі зупиняється у випадках, встановлених п. 5 ч. 1 ст. 252 цього Кодексу, - на час проведення експертизи.

Оскільки проведення даної експертизи може зайняти значний час, суд вважає доцільним на час проведення експертизи провадження у справі зупинити.

На підставі ст. ст. 103, 104, 113, 252, 253, 352-354 ЦПК України, суд, -

У Х В А Л И В:

Клопотання представника позивача про призначення посмертної судової молекулярно-генетичної експертизи задовольнити.

Призначити по даній справі посмертну судову молекулярно-генетичну експертизу, на вирішення якої поставити питання:

1. Встановити генетичні ознаки кісткового матеріалу, відібраного у трупа ОСОБА_6 , померлого ІНФОРМАЦІЯ_2 ;

2. Встановити генетичні ознаки букального епітелію неповнолітнього ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 ;

3. Чи є ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_2 , біологічним батьком ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 .?

Проведення експертизи доручити експертам Волинського науково-дослідного експертно-криміналістичного центру МВС України (адреса: 430 25, м. Луцьк, вул. Винниченка, 43).

Попередити експертів про кримінальну відповідальність за ст. 384 КК України за завідомо неправдивий висновок та за ст. 385 КК України за відмову без поважних причин від виконання покладених на них обов`язків.

Для забезпечення проведення експертизи провести ексгумацію трупа ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , уродженця с. Садів Луцького району Волинської області, який помер ІНФОРМАЦІЯ_2 та похований в с. Садів Луцького району Луцького району Волинської області.

Відібрання необхідних для проведення експертизи зразків біологічного характеру (кісткового матеріалу) трупа ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_2 , похованого в с. Садів Луцького району Волинської області доручити експертам Волинського обласного бюро судово-медичної експертизи (адреса: 43000, м. Луцьк, вул. Романюка, 1) шляхом його ексгумації, а після цього направити відібранні зразки на дослідження до Волинського науково-дослідного експертно-криміналістичного центру МВС України (адреса: 43025, м. Луцьк, вул. Винниченка, 43).

Для проведення ексгумації та приведення після ексгумації могили ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , уродженця с. Садів Луцького району Волинської області, який помер ІНФОРМАЦІЯ_2 залучити службових осіб Торчинської селищної ради Луцького району Волинської області (адреса: Волинська область, Луцький район, смт. Торчин, вул.. Незалежності, 103), яких зобов`язати сприяти експертам при вилученні з місця поховання біологічного матеріалу трупу ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , уродженця с. Садів Луцького району Волинської області, який помер ІНФОРМАЦІЯ_2 та похований в с. Садів Луцького району Луцького району Волинської області.

Зобов`язати відповідача ОСОБА_4 забезпечити явку неповнолітнього ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 до Волинського науково-дослідного експертно-криміналістичного центру МВС України (адреса: 43025, м. Луцьк, вул. Винниченка, 43) для відібрання необхідних біологічних зразків із обов`язковим документальним підтвердженням особи відповідача та неповнолітнього ОСОБА_5 .

Роз`яснити сторонам, що відповідно до вимог ст. 109 ЦПК України у разі ухилення учасника справи від подання експертам необхідних матеріалів, документів або від іншої участі в експертизі, якщо без цього провести експертизу неможливо, суд залежно від того, хто із цих осіб ухиляється, а також яке для них ця експертиза має значення, може визнати факт, для з`ясування якого експертиза була призначена, або відмовити у його визнанні.

Витрати за проведення експертизи покласти на позивача ОСОБА_3 (проживає за адресою: АДРЕСА_1 ).

Встановити строк проведення експертизи 60 календарних днів з дня отримання необхідного біологічного матеріалу експертною установою.

На час проведення експертизи провадження у справі зупинити.

Ухвала може бути оскаржена в апеляційному порядку до Волинського апеляційного суду протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення, а у разі складення ухвали відповідно до ч. 6 ст. 259 ЦПК України - з дня складення ухвали в повному обсязі.

Ухвала суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги на ухвалу суду. У разі подання апеляційної скарги, ухвала, якщо її не скасовано, набирає законної сили після розгляду справи апеляційним судом.

Ухвала у повному обсязі складана 10 серпня 2022 року.

Суддя Луцького міськрайонного

суду Волинської області С.М. Рудська