Справа №359/9016/19
Провадження №2/359/94/2022
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

29.07.2022р. м. Бориспіль

Бориспільський міськрайонний суд Київської області в складі:

головуючого судді Чирки С.С.,

при секретарі Костенко С.В.

розглянувши у відкритому судовому засіданні позов ОСОБА_1 до Бориспільської міської ради, ОСОБА_2 , Бориспільської міської ради про визнання недійсним погодження меж суміжної земельної ділянки

ВСТАНОВИВ :

До суду з даним позовом звернулася ОСОБА_1 . Свої вимоги обґрунтувала тим, що їй на праві власності належить домоволодіння, яке знаходиться за адресою: АДРЕСА_1 .

Рішенням Рогозівської сільської ради від 09 червня 2015 року ОСОБА_1 надано дозвіл на розробку проекту землеустрою щодо відведення земельної ділянки у власність площею 0,2500 га для будівництва та обслуговування житлового будинку, господарських будівель і споруд по АДРЕСА_1 .

На виконання рішення Рогозівської сільської ради вона замовила у землевпорядної організації кадастрову зйомку та виготовлення технічної документації відведення земельної ділянки.

В зв`язку з відмовою погодження меж суміжної земельної ділянки користувачем земельної ділянки за адресою АДРЕСА_2 , вона звернулась до Рогозівської сільської ради з заявою про створення комісії та затвердження меж земельної ділянки, що знаходиться за адресою АДРЕСА_2 . Подібну заяву було надано також користувачем земельної ділянки за адресою АДРЕСА_2 .

На засіданні комісії під головуванням голови Рогозівської сільської ради, в зв`язку з наявністю спору між землекористувачами щодо встановлення межі суміжних земельних ділянок, було вирішено провести повторні виміри земельних ділянок з визначенням їх меж в натурі безпосередньо на спірних земельних ділянках в присутності членів комісії, землекористувачів та фахівців з землеустрою.

Під час виїзного засідання комісії було враховано вимоги кожного землекористувача та встановлено межу земельних ділянок яку погодили землекористувачі та фахівці з землеустрою.

При виготовлені проекту землевідведення фахівці з землеустрою що представляли кожного землекористувача окремо, погодили між собою точки виміру земельної ділянки для уникнення подальших ускладнень під час затвердження проекту землеустрою.

Але, всупереч досягнутим домовленостям та рішенню комісії, землекористувач за адресою АДРЕСА_2 ОСОБА_2 , за попередньою змовою з інженером землевпорядної організації протиправно змінили визначені точки межі у власну користь та ввівши в оману сільську раду та надав для погодження меж акт який не відповідає встановленим комісією межам, що були визначені під час виїзного засідання, тобто самовільно захопив частину земельної ділянки що перебуває у користуванні ОСОБА_1 , а сільська рада погодила межу яка насправді не відповідає дійсності.

В результаті неправомірного погодження сільською радою межі суміжної земельної ділянки, Головне управління Державного земельного кадастру у Київській області відмовило ОСОБА_1 у внесені відомостей до Державного земельного кадастру з підстав перетину межі з ділянкою :01:014:0065 ( АДРЕСА_2 ).

В зв`язку з цим, просить суд визнати недійсним акт погодження меж земельної ділянки по АДРЕСА_2 , на території Рогозівської сільської ради Бориспільського району Київської області в частині погодження межі суміжної земельної ділянки землекористувача ОСОБА_1 та зобов`язати землекористувача за адресою АДРЕСА_2 , відредагувати проект землевідведення земельної ділянки :01:014:0065 ( АДРЕСА_2 ) та привести його у відповідність до встановленої межі, що була визначена та погоджена сторонами під час виїзного засідання комісії.

Ухвалою судді від 26.09.2019 року відкрито провадження у справі за правилами загального позовного провадження та призначено підготовче судове засідання у справі.

Ухвалою суду від 27.08.2020 року було закрито підготовче провадження та призначено цивільну справу до судового розгляду по суті.

В судове засідання позивач не з`явився, повідомлявся належним чином про час та місце розгляду справи. Двічі поспіль, а саме 20.06.2022 року та 27.07.2022 року, подав до суду клопотання про відкладення розгляду справи.

Відповідач ОСОБА_2 та його представник в судове засідання не з`явилися, представник відповідача повідомлявся належним чином про час та місце розгляду справи.

Представник Бориспільської міської ради в судове засідання не з`явився, надав заяву про розгляд справи у його відсутність.

На підставі п.2 ч.3 ст.223 ЦПК України суд ухвалив продовжити розгляд справи.

Дослідивши матеріали справи суд прийшов до наступного висновку.

Згідно довідки Рогозівської сільської ради №1178 від 17.08.2017 року згідно даних земельно-шнурової книги Рогозівської сільської ради земельна ділянка площею 0,2500га знаходиться за адресою: АДРЕСА_3 та на ній розташований житловий будинок ,який згідно свідоцтва про право на спадщину за заповітом належить ОСОБА_1 (а.с.5).

В умовних позначеннях до викопіювання з генерального плану с.Рогозів Бориспільського району зазначено, що земельна ділянка, яка передається у власність ОСОБА_1 розташована в АДРЕСА_3 (а.с.6).

В описі меж абрису земельної ділянки площею 0,2500 га. зазначено від «Г» до «А» землі ОСОБА_2 (а.с.7).

В описі меж земельної ділянки кадастрового плану земельної ділянки площею 0,2500 га. зазначено від «Г» до «А» землі ОСОБА_2 (а.с.8).

Рішенням Рогозівської сільської ради від 13.09.2019 року №858-55-VII передано ОСОБА_2 у приватну власність земельну ділянку з кадастровим номером :01:014:0065 площею 0,2500 га. для будівництва і обслуговування житлового будинку, господарських будівель і споруд по АДРЕСА_2 на території Рогозівської сільської ради Бориспільського району Київської області (а.с.126) .

З інформації з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно вбачається, що власником земельної ділянки з кадастровим номером :01:014:0065 площею 0,2500га. є ОСОБА_2 , дата державної реєстрації 01.10.2019 року (а.с.112).

Згідно ч.1 ст.81 ЦПК України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом.

Відповідно до ч.1 ст.116 ЗК України громадяни та юридичні особи набувають права власності та права користування земельними ділянками із земель державної або комунальної власності за рішенням органів виконавчої влади або органів місцевого самоврядування в межах їх повноважень, визначених цим Кодексом або за результатами аукціону.

За ст.198 ЗК України кадастрові зйомки - це комплекс робіт, виконуваних для визначення та відновлення меж земельних ділянок. Кадастрова зйомка включає: а) геодезичне встановлення меж земельної ділянки; б) погодження меж земельної ділянки з суміжними власниками та землекористувачами; в) відновлення меж земельної ділянки на місцевості; г) встановлення меж частин земельної ділянки, які містять обтяження та обмеження щодо використання землі; ґ) виготовлення кадастрового плану.

Погодження меж земельної ділянки є виключно допоміжною стадією у процедурі приватизації земельної ділянки, спрямованою на те, щоб уникнути необов`язкових технічних помилок. Підписання акта погодження меж самостійного значення не має, воно не призводить до виникнення, зміни або припинення прав на земельну ділянку, як і будь-яких інших прав у процедурі приватизації. Даний висновок міститься у постанові Великої Палати Верховного Суду від 20.03.2019 р. (справа №514/1571/14-ц).

З огляду на це, у задоволенні позовних вимог в частині визнання недійсним акту погодження меж земельної ділянки слід відмовити.

Разом з цим, позовна вимога щодо зобов`язання землекористувача відредагувати проект землевідведення земельної ділянки та приведення його у відповідність до встановленої межі задоволенню не підлягає, оскільки відповідач ОСОБА_2 з 01.10.2019 року є повноправним власником земельної ділянки з кадастровим номером :01:014:0065 площею 0,2500 га. та вчинення додаткових дій ним після реалізації ним процесу приватизації земельної ділянки чинним законодавством не передбачено.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 3, 4, 88, 133, 141, 258, 259, 263-265, 273, 354 ЦПК України, суд

ВИРІШИВ:

Позовні вимоги ОСОБА_1 до Бориспільської міської ради, ОСОБА_2 про визнання недійсним погодження меж суміжної земельної ділянки залишити без задоволення.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Рішення суду може бути оскаржене шляхом подання апеляційної скарги до Київського апеляційного суду протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення.

Повний текст рішення складено 08.08.2022 року.

Суддя Чирка С.С.