Справа № 161/1178/22 Головуючий у 1 інстанції: Кирилюк В. Ф.
Провадження № 22-ц/802/697/22 Категорія: 36 Доповідач: Осіпук В. В.
ВОЛИНСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
П О С Т А Н О В А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

21 липня 2022 року місто Луцьк

Волинський апеляційний суд у складі колегії суддів судової палати з розгляду цивільних справ:

головуючого - судді Осіпука В. В.,

суддів - Матвійчук Л. В., Федонюк С. Ю.,

з участю секретаря судового засідання Губарик К. А.,

позивача ОСОБА_1 ,

представника позивача ОСОБА_2 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до Житлово-комунального підприємства №3 про зобов`язання вчинити дії та відшкодування моральної шкоди, за апеляційною скаргою позивача ОСОБА_1 на рішення Луцького міськрайонного суду Волинської області від 02 червня 2022 року,

В С Т А Н О В И В:

У січні 2022 року ОСОБА_1 звернувсь в суд із зазначеним позовом.

Покликався на ті обставини, що він є власником квартири АДРЕСА_1 , послуги з управління яким здійснює відповідач ЖКП № 3.

Також вказував, що протягом 2009-2020 років відповідач неналежним чином надавав житлово-комунальні послуги з управління вказаним багатоквартирним будинком, внаслідок чого систематично відбувалося затоплення його квартири, а у 2020 році затоплення відбулося двічі у лютому та липні, що було зафіксовано у відповідних актах, складених з участю представників відповідача. Причиною затоплень є наявність тріщини у раструбах трійника випуску до унітазу у квартирі АДРЕСА_2 , яка знаходиться поверхом вище.

Крім того позивач зазначав, що на його думку затоплення квартири, у якій він проживає, відбувається по причині невиконання ЖКП № 3 умов договору щодо своєчасного та якісного ремонту внутрішньобудинкових мереж водовідведення та їх неякісного технічного обслуговування відповідачем.

Неналежне виконання відповідачем обов`язку надання якісних послуг з утримання багатоквартирного будинку, як стверджує позивач, заподіяло йому моральну шкоду, яка проявилась у душевних хвилюваннях, погіршенні стану здоров`я.

Враховуючи наведене, позивач ОСОБА_1 просив суд зобов`язати відповідача ЖКП № 3 усунути недоліки з утримання будинку, шляхом проведення заміни каналізаційної труби діаметром 100 мм, довжиною 9,5 погонних метрів, в належній йому квартирі АДРЕСА_1 та провести відновлення стін та стелі ванної кімнати після проведення ремонтних робіт працівниками відповідача, та стягнути на його користь 20000 грн за заподіяну моральну шкоду.

Рішенням Луцького міськрайонного суду Волинської області від 02 червня 2022 року в задоволенні позову ОСОБА_1 відмовлено.

Вважаючи рішення суду першої інстанції незаконним, прийнятим з неправильним застосуванням норм матеріального права, позивач ОСОБА_1 подав апеляційну скаргу, в якій просив його скасувати і ухвалити нове судове рішення, яким позов задовольнити.

Апеляційна скарга мотивована тим, що суд першої інстанції, ухвалюючи оскаржуване рішення, неповно з`ясував обставини, що мають значення для справи, дав неправильну правову оцінку встановленим обставинам справи, і як наслідок зробив передчасний висновок щодо відсутності підстав для задоволення позову.

У відзиві на апеляційну скаргу відповідач ЖКП № 3, вважаючи оскаржуване рішення суду першої інстанції законним і обґрунтованим, просив залишити його без змін, а апеляційну скаргу без задоволення.

Заслухавши пояснення позивача та його представника, перевіривши законність і обґрунтованість оскаржуваного рішення суду в межах доводів та вимог апеляційної скарги, колегія суддів дійшла висновку, що апеляційна скарга позивача до задоволення не підлягає з таких підстав.

Відмовляючи у задоволенні позовних вимог ОСОБА_1 , суд першої інстанції виходив з того, що оскільки позивач відмовився надати доступ до свого житла для проведення необхідних ремонтних робіт працівниками відповідача і не заперечив цієї обставини, то підстави для задоволення його позову відсутні.

Такий висновок суду є правильний.

З матеріалів справи встановлено, що позивач ОСОБА_1 зареєстрований та проживає за адресою: АДРЕСА_3 (а.с. 6-7).

До 31 грудня 2020 року житлово-комунальну послугу з управління вказаним багатоквартирним будинком здійснювало ЖКП №3 (відповідач). Починаючи з 01 січня 2021 року, у зв`язку з прийняттям рішенням про зміну форми управління будинком, надавачем такої послуги є створене жильцями будинку ОСББ (а.с. 8-12, 67).

Також встановлено, що 17 лютого 2020 року сталося затоплення квартири позивача, зокрема у ванній кімнаті на стелі з переходом на стіну. Згідно акту про залиття від 27 лютого 2020 року, який складений працівниками ЖКП №3, причиною затоплення було те, що у квартирі АДРЕСА_2 поверхом вище у санвузлі на трійнику під`єднання унітаза до каналізаційного стояку виникли тріщини на раструбах (а.с. 30-31).

Аналогічне затоплення ванної кімнати у квартирі позивача, з цих же причини, сталося 19 липня 2020 року (а.с. 32-34).

04 березня 2020 року за результатом розгляду звернення позивача, відповідач листом повідомив його, що рахує за доцільне провести заміну частини каналізаційного стояка і власник квартири АДРЕСА_2 готова надати доступ до квартири для проведення зазначених робіт та запропонував позивачу надати доступ до своєї квартири з метою проведення ремонтних робіт (а.с. 63).

Крім того встановлено, і це не оспорює позивач, що ним не було дано згоду відповідачу на заміну у його ванній кімнаті частини загально будинкової каналізаційної труби без подальшого проведення працівниками ЖКП № 3 ремонтних робіт, за кошти підприємства, у ванній кімнаті його квартири.

Відповідно до ст.1 Закону України «Про житлово-комунальні послуги» балансоутримувачем будинку, споруди, житлового комплексу або комплексу будинків і споруд є власник або юридична особа, яка за договором з власником утримує на балансі відповідне майно, а також веде бухгалтерську, статистичну та іншу передбачену законодавством звітність, здійснює розрахунки коштів, необхідних для своєчасного проведення капітального і поточного ремонтів та утримання, а також забезпечує управління цим майном і несе відповідальність за його експлуатацію згідно з законом; виконавець- суб`єкт господарювання, предметом діяльності якого є надання житлово-комунальної послуги споживачу відповідно до умов договору.

Пунктом 2 ч.1 ст. 13 Закону України «Про житлово-комунальні послуги» встановлено, що послуги з утримання будинків і споруд та прибудинкових територій відносяться до житлово-комунальних послуг і включають: прибирання внутрішньобудинкових приміщень та прибудинкової території, санітарно-технічного обслуговування, обслуговування внутрішньобудинкових мереж, утримання ліфтів, освітлення місць загального користування, поточний ремонт, вивезення побутових відходів тощо.

З огляду на наведене до переліку вказаних послуг проведення капітального ремонту не відноситься.

Наказом Державного комітету з питань житлово-комунального господарства Про затвердження Примірного переліку послуг з утримання будинків і споруд та прибудинкових територій та послуг з ремонту приміщень, будинків, споруд від 10 серпня 2004 року №150 встановлено послуги з централізоване водопостачання та водовідведення: 1.2.12.5. часткова заміна трубопроводу при усуненні нещільностей, витоків,1.2.12.8. роботи з усунення незначних аварій.

Водночас Примірним переліком послуг з утримання будинків і споруд та прибудинкових територій та послуг з ремонту приміщень, будинків, споруд розділом 2 «Капітальний ремонт» глави 2.12 «Централізоване водопостачання та водовідведення» п.2.12.1- 2.12.3 передбачено заміну ділянок трубопроводів, улаштування нових водорозборів усередині приміщення, перекладення ліній водопровідних та каналізаційних труб внутрішньобудинкової системи.

Ураховуючи, що здійснення робіт з капітального ремонту не відноситься до переліку житлово-комунальних послуг, які надаються ЖКП №3, суд першої інстанції дійшов обґрунтованого висновку про відмову у задоволенні позову ОСОБА_1 до ЖКП №3 про зобов`язання останнього усунути недоліки з утримання будинку шляхом проведення заміни каналізаційної труби діаметром 100 мм, довжиною 9,5 погонних метрів, в квартирі АДРЕСА_4 з подальшим відновленням стін та стелі ванної кімнати позивача (капітальний ремонт) після проведення аварійно-ремонтних робіт.

Відповідно до п. 7, 8 ч. 3 ст. 20 Закону України «Про житлово-комунальні послуги» споживач зобов`язаний допускати у приміщення, будинки і споруди представників виконавця/виробника для ліквідації аварій, усунення неполадок санітарно-технічного та інженерного обладнання, його встановлення і заміни, проведення технічних і профілактичних оглядів та перевірки показників засобів обліку; дотримуватися вимог житлового та містобудівного законодавства щодо здійснення ремонту чи реконструкції приміщень або їх частин, не допускати порушення законних прав та інтересів інших учасників відносин у сфері житлово-комунальних послуг.

Згідно пункту 8 ч. 1, пунктів 2, 7 ч. 2 ст. 21 цього ж Закону виконавець зобов`язаний здійснювати контроль за технічним станом інженерного обладнання будинків, квартир, приміщень; утримувати в належному технічному стані, здійснювати технічне обслуговування та ремонт внутрішньо будинкових мереж, вживати заходів щодо ліквідації аварійних ситуацій, усунення порушень якості послуг у терміни, встановлені договором та/або законодавством.

Виконавець має право доступу в приміщення, будинки і споруди для ліквідації аварій, усунення неполадок санітарно-технічного та інженерного обладнання, його встановлення і заміни, проведення технічних та профілактичних оглядів і перевірки показань засобів обліку.

За обставин не надання ОСОБА_1 доступу працівникам ЖКП №3 до приміщення своєї квартири, що за адресою: АДРЕСА_3 ., суд першої інстанції обґрунтовано вважав доведеним факт відсутності вини ЖКП №3 у залитті ванної кімнати цієї квартири внаслідок невиконання відповідачем зобов`язання утримувати внутрішньобудинкові мережі водовідведення в належному технічному стані, здійснювати її технічне обслуговування та ремонт, вживати своєчасних заходів до запобігання аварійним ситуаціям.

Відповідно до ч.1 ст. 23 ЦК України, особа має право на відшкодування моральної шкоди, завданої внаслідок порушення її прав.

В частині 2 (п. 3) цієї ж статті зазначено, що моральна шкода полягає у душевних стражданнях, яких фізична особа зазнала у зв`язку із знищенням чи пошкодженням її майна.

Частиною 3 ст. 23 ЦК України передбачено, що моральна шкода відшкодовується грішми, іншим майном або в інший спосіб. Розмір грошового відшкодування моральної шкоди визначається судом залежно від характеру правопорушення, глибини фізичних та душевних страждань, погіршення здібностей потерпілого або позбавлення його можливості їх реалізації, ступеня вини особи, яка завдала моральної шкоди, якщо вина є підставою для відшкодування, а також з урахуванням інших обставин, які мають істотне значення. При визначенні розміру відшкодування враховуються вимоги розумності і справедливості.

Відповідно до ч. 1 ст. 1167 ЦК України, моральна шкода, завдана фізичній або юридичній особі неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю, відшкодовується особою, яка її завдала, за наявності її вини.

Як зазначено в п. 9 Постанови Пленуму Верховного Суду України "Про судову практику в справах про відшкодування моральної ( немайнової ) шкоди« розмір відшкодування моральної (немайнової) шкоди суд визначає в межах заявлених вимог залежно від характеру та обсягу заподіяних позивачеві моральних і фізичних страждань, з урахуванням в кожному конкретному випадку ступеня вини відповідача та інших обставин. Зокрема, враховує характер і тривалість страждань, стан здоров`я потерпілого, тяжкість завданих травм, наслідки тілесних ушкоджень, істотність вимушених змін у його життєвих і виробничих стосунках, ступінь зниження престижу, ділової репутації ( останнє залежить від характеру діяльності потерпілого, посади, часу й зусиль необхідних для відновлення попереднього стану, наміру, з яким діяв заподіювач шкоди тощо).

Ураховуючи відсутність вини ЖКП №3 у залитті ванної кімнати належної позивачу квартири суд першої інстанції цілком підставно відмовив у відшкодуванні позивачу моральної шкоди.

Відповідно до ст. 375 ЦПК України, суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а судове рішення без змін, якщо визнає, що рішення ухвалено з додержанням норм матеріального і процесуального права.

Отже, оскаржуване судове рішення, на думку колегії суддів, відповідає вимогам закону й підстави для його зміни чи скасування відсутні.

Доводи апеляційної скарги не спростовують вірних висновків суду першої інстанції і являються суб`єктивним тлумаченням норм матеріального права позивачем та не впливають на законність і обґрунтованість оскаржуваного ним рішення.

Керуючись статтями 368, 374, 375, 381, 382, 383, 384 ЦПК України, апеляційний суд

У Х В А Л И В :

Апеляційну скаргу позивача ОСОБА_1 залишити без задоволення.

Рішення Луцького міськрайонного суду Волинської області від 02 червня 2022 року залишити без змін.

Постанова набирає законної сили з дня її проголошення і може бути оскаржена у касаційному порядку упродовж тридцяти днів з дня складення повного судового рішення.

Головуючий

Судді