Провадження № 2/761/8856/2022
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

20 червня 2022 року суддя Шевченківського районного суду міста Києва Аббасова Н.В., вивчивши позовну заяву ОСОБА_1 до комунальної організації Виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) «Муніципальна охорона», треті особи: Виконавчий орган Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації), Управління державної казначейської служби у Шевченківському районі м. Києва про виплату заробітної плати -

ВСТАНОВИВ:

У червні 2022 року позивач звернувся до Шевченківського районного суду м. Києва з даним позовом.

Дослідивши матеріали позовної заяви, приходжу до висновку, що позовна заява підлягає залишенню без руху, з наступних підстав.

Згідно ст. 177 ч. 4 ЦПК України до позовної заяви додаються документи, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, що підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Відповідно до ст. 2 Закону України «Про судовий збір», платники судового збору - громадяни України, іноземці, особи без громадянства, підприємства, установи, організації, інші юридичні особи (у тому числі іноземні) та фізичні особи - підприємці, які звертаються до суду чи стосовно яких ухвалене судове рішення, передбачене цим Законом.

Судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб,встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі ( ч. 1 ст. 4 Закону України "Про судовий збір").

У пункті 1 частини першої статті 5 Закону України «Про судовий збір» визначено, що від сплати судового збору під час розгляду справи в усіх судових інстанціях звільняються позивачі у справах про стягнення заробітної плати та поновлення на роботі.

Так, позивач за подання позову з вимогами про стягнення нарахованої, але невиплаченої заробітної плати, відповідно до п.1 ч.1 ст. 5 Закону України «Про судовий збір» звільнений від сплати судового збору.

Водночас у цій справі заявлено також вимоги про проведення перерахунку середньої заробітної плати, стягнення різниці між фактично нарахованою заробітною платою та перерахованою та відшкодування моральної шкоди, які не входять до переліку позовних вимог, визначених Законом України «Про судовий збір», при пред`явленні яких судовий збір не сплачується.

Велика Палата Верховного Суду у постанові від 30 січня 2019 року у справі № 12-301гс18 дійшла висновку, що пільга щодо сплати судового збору, передбачена пунктом 1 частини першої статті 5 Закону України «Про судовий збір», згідно з якою від сплати судового збору під час розгляду справи в усіх судових інстанціях звільняються позивачі - у справах про стягнення заробітної плати та поновлення на роботі, не поширюється на вимоги позивачів про стягнення середнього заробітку за час затримки розрахунку при звільненні (або за час вимушеного прогулу) під час розгляду таких справ в усіх судових інстанціях.

Згідно з ч. 3 ст. 6 Закону України «Про судовий збір», за подання позовної заяви, що має одночасно майновий і немайновий характер, судовий збір сплачується за ставками, встановленими для позовних заяв майнового та немайнового характеру. У разі коли в позовній заяві об`єднано дві і більше вимог немайнового характеру, судовий збір сплачується за кожну вимогу немайнового характеру.

Відповідно до ст. 4 Закону України «Про судовий збір» за подання позовної заяви майнового характеру фізичною особою сплачується судовий збір - 1 відсоток ціни позову, але не менше 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб та не більше 5 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб. Розмір ставки судового збору із позовних заяв, які подаються до суду фізичною особою, немайнового характеру становить 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Позивачем ОСОБА_1 заявлено вимогу про проведення перерахунку середньої заробітної плати, стягнення різниці між фактично нарахованою заробітною платою та про відшкодування моральної шкоди в сумі 20 000,00 грн., при цьому, позивач не сплатив судовий збір за звернення до суду за вказаними вимогами та не надав документ, який звільняє його від сплати судового збору.

Так, враховуючи положення ст. 4 Закону України «Про судовий збір», а також те, що відповідно до ст. 7 Закону України «Про державний бюджет на 2022 рік» прожитковий мінімум для працездатних осіб з 1 січня 2022 року становив 2481,00 грн., позивачу необхідно сплатити судовий збір за вимогами про проведення перерахунку середньої заробітної плати, стягнення різниці між фактично нарахованою заробітною платою та стягнення моральної шкоди.

Судовий збір необхідно сплатити за наступними реквізитами Шевченківського районного суду м. Києва: Отримувач коштів ГУК у м.Києві/Шевченк.р-н/22030101; Код отримувача (код за ЄДРПОУ) 37993783; Банк отримувача Казначейство України (ел. адм. подат.); Код банку отримувача (МФО) 899998; Рахунок отримувача UA0026011; Код класифікації доходів бюджету 22030101.

Крім того, як вбачається з прохальної частини позовної заяви, позивач просить суд витребувати у комунальної організації Виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) «Муніципальна охорона» наказ про призначення ОСОБА_1 на посаду водія спецтранспорту реагування та відомості про нарахування та виплату ОСОБА_1 заробітної плати за період з 01.12.2021 року по час звернення з позовом до суду.

Відповідно ч. 7 ст. 81 ЦПК України суд не може збирати докази, що стосуються предмета спору, з власної ініціативи, крім витребування доказів судом у випадку, коли він має сумніви у добросовісному здійсненні учасниками справи їхніх процесуальних прав або виконанні обов`язків щодо доказів, а також інших випадків, передбачених цим Кодексом.

Згідно з ч.ч. 1,2 ст. 84 ЦПК України, Учасник справи, у разі неможливості самостійно надати докази, вправі подати клопотання про витребування доказів судом. Таке клопотання повинно бути подане в строк, зазначений у частинах другій та третій статті 83 цього Кодексу. Якщо таке клопотання заявлено з пропуском встановленого строку, суд залишає його без задоволення, крім випадку, коли особа, яка його подає, обґрунтує неможливість його подання у встановлений строк з причин, що не залежали від неї. У клопотанні повинно бути зазначено: 1) який доказ витребовується; 2) обставини, які може підтвердити цей доказ, або аргументи, які він може спростувати; 3) підстави, з яких випливає, що цей доказ має відповідна особа; 4) вжиті особою, яка подає клопотання, заходи для отримання цього доказу самостійно, докази вжиття таких заходів та (або) причини неможливості самостійного отримання цього доказу.

Разом з тим, позивачем не зазначено та не додано доказів вжиття заходів для отримання витребуваних доказів самостійно, та (або) причини неможливості самостійного отримання доказів.

Таким чином, ОСОБА_1 необхідно усунути вищезазначені недоліки позовної заяви.

У відповідності з ч. 1 ст. 185 ЦПК України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175 і 177 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

Враховуючи викладене та керуючись ст.ст. 175, 177, 185, 259, 260 ЦПК України, суддя

УХВАЛИВ:

Позовну заяву ОСОБА_1 до комунальної організації Виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) «Муніципальна охорона», треті особи: Виконавчий орган Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації), Управління державної казначейської служби у Шевченківському районі м. Києва про виплату заробітної плати, - залишити без руху і надати позивачу строк для усунення недоліків, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

Роз`яснити позивачу, що у разі не усунення недоліків у встановлені строки, позовна заява буде вважатися неподаною і повернута.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя Н.В. Аббасова