"08" серпня 2022 р. Справа № 363/1409/18
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

8 серпня 2022 року Вишгородський районний суд Київської області у складі:

головуючого судді Лукач О.П.,

за участю секретаря Несин Н.С.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні у залі суду у місті Вишгороді заяву Територіального управління Державної судової адміністрації України про заміну сторони виконавчого провадження у цивільній справі № 363/1409/18 за позовною заявою Першого заступника прокурора Київської області в інтересах держави в особі Кабінету Міністрів України до Вишгородської районної державної адміністрації Київської області, ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , ОСОБА_5 , ОСОБА_6 , ОСОБА_7 , третя особа: Державне підприємство «Вищедубечанське лісове господарство», ОСОБА_8 , ОСОБА_9 , ОСОБА_10 , ОСОБА_11 , ОСОБА_12 , ОСОБА_13 , ОСОБА_14 , ОСОБА_15 , ОСОБА_16 , ОСОБА_17 , ОСОБА_18 , ОСОБА_19 , ОСОБА_20 , ОСОБА_21 , ОСОБА_22 , ОСОБА_23 , ОСОБА_24 , ОСОБА_25 , ОСОБА_26 , ОСОБА_27 , ОСОБА_28 , ОСОБА_29 , ОСОБА_30 , ОСОБА_31 , ОСОБА_32 , ОСОБА_33 , ОСОБА_34 , ОСОБА_35 , ОСОБА_36 , ОСОБА_37 , ОСОБА_38 , ОСОБА_39 , ОСОБА_40 , ОСОБА_41 , ОСОБА_42 , Товариство з обмеженою відповідальністю «Фірма ШИЛ», громадська організація «Садівницьке товариство «Дюна» про визнання недійсними розпоряджень та витребування земельних ділянок із чужого незаконного володіння,

ВСТАНОВИВ:

28 липня 2022 року до Вишгородського районного суду Київської області надійшла вказана заява, у якій начальник Територіального управління Державної судової адміністрації України просить замінити сторону виконавчого провадження з Кабінету Міністрів України (код 00031101) на належного боржника Господарсько-фінансовий департамент Секретаріату Кабінету Міністрів України () у справі №363/1409/18.

Заява обґрунтована тим, що Постановою Касаційного цивільного суду у складі Верховного Суду від 4 травня 2022 року у справі №366/1409/18 стягнуто з Кабінету Міністрів України на користь Державного бюджету України 99976,60 грн. судового збору.

З метою виконання рішення у справі № 363/1409/18 Вишгородським районним судом Київської області видано виконавчий лист від 6 червня 2022 року.

10 червня 2022 року Територіальне управління, керуючись абзацом другим частини четвертої статті 15 Закону України «Про виконавче провадження», направило до Державної казначейської служби України виконавчий документ Вишгородського районного суду Київської області, виданий 06 червня 2022 у справі №363/1409/18, про стягнення з Кабінету Міністрів України на користь держави 99976,60 грн. судового збору.

Державна казначейська служби України своїм листом від 12.07.2022 № 05-06-06/8842 у відповідь повідомило, що боржником у виконавчому листі визначено Кабінет Міністрів України (), який згідно з даними Єдиного реєстру розпорядників та одержувачів бюджетних коштів, що формується згідно з Порядком, затвердженим наказом Міністерства фінансів України від 22.12.2011 № 1691, в органах Казначействах не обслуговується, відкриті рахунки боржника в органах Казначейства відсутні. Натомість, на розрахунково-касовому обслуговуванні в Казначействі перебуває Господарсько-фінансовий департамент Секретаріату Кабінету Міністрів України (1.

Казначейство зазначило, що позбавлене можливості забезпечити виконання виконавчого листа у викладеній редакції, оскільки вказаний за виконавчим листом боржник - Кабінет Міністрів України, не має відкритих рахунків в органах Казначейства відсутні.

З метою виконання рішення суду за рахунок коштів боржника, територіальне управління, керуючись статтею 442 Цивільного процесуального кодексу України звернулося до суду, який розглядав судову справу, із заявою щодо заміни сторони виконавчого провадження на належного боржника Господарсько - Фінансовий департамент Секретаріату Кабінету Міністрів України ().

У судове засідання учасники розгляду справи не з`явилися, про час та місце розгляду заяви повідомлялися належним чином, причини неявки суду не повідомили.Одним із пунктів прохальної частини у заяві, зазначено про її розгляд без участі представника заявника.

Враховуючи положення частини третьої статті 442 Цивільного процесуального кодексу України (далі ЦПК України) суд вважає за можливе розглянути заяву у відсутності учасників, що не з`явилися.

Оскільки сторони у судове засідання не з`явилися, на підставі частини другої статті 247 ЦПК України фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснювалось.

Суд, дослідивши матеріали справи, вважає, що заява не підлягає задоволенню з таких підстав.

Судом встановлено, що у провадженні Вишгородського районного суду Київської області перебувала цивільна справа № 363/1409/18 за позовною заявою Першого заступника прокурора Київської області в інтересах держави в особі Кабінету Міністрів України до Вишгородської районної державної адміністрації Київської області, ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , ОСОБА_5 , ОСОБА_6 , ОСОБА_7 , третя особа: Державне підприємство «Вищедубечанське лісове господарство», ОСОБА_8 , ОСОБА_9 , ОСОБА_10 , ОСОБА_11 , ОСОБА_12 , ОСОБА_13 , ОСОБА_14 , ОСОБА_15 , ОСОБА_16 , ОСОБА_17 , ОСОБА_18 , ОСОБА_19 , ОСОБА_20 , ОСОБА_21 , ОСОБА_22 , ОСОБА_23 , ОСОБА_24 , ОСОБА_25 , ОСОБА_26 , ОСОБА_27 , ОСОБА_28 , ОСОБА_29 , ОСОБА_30 , ОСОБА_31 , ОСОБА_32 , ОСОБА_33 , ОСОБА_34 , ОСОБА_35 , ОСОБА_36 , ОСОБА_37 , ОСОБА_38 , ОСОБА_39 , ОСОБА_40 , ОСОБА_41 , ОСОБА_42 , Товариство з обмеженою відповідальністю «Фірма ШИЛ», громадська організація «Садівницьке товариство «Дюна» про визнання недійсними розпоряджень та витребування земельних ділянок із чужого незаконного володіння.

Рішенням Вишгородського районного суду Київської області від 6 листопада

2019 року в задоволенні позову Першого заступника прокурора Київської області поданого в інтересах держави в особі Кабінету Міністрів України - відмовлено повністю.

Додатковим рішенням Вишгородського районного суду Київської області від

29 листопада 2019 року стягнуто з прокуратури Київської області (місце знаходження: м.Київ, бульвар Лесі Українки,27/2, ) на користь Державного бюджету України недоплачений судовий збір за подання позовної заяви у розмірі

99976,60 грн.

Постановою Київського апеляційного суду від 23 серпня 2020 року (справа №363/1409/18, провадження №22-ц/824/4191/2020) апеляційну скаргу прокурора Київської області залишено без задоволення. Рішення Вишгородського районного суду Київської області від 6 листопада 2019 року залишено без змін. Додаткове рішення Вишгородського районного суду Київської області від 29 листопада 2019 рлку залишено без змін.

Постановою Верховного Суду України від 4 травня 2022 року (справа №363/1409/18, провадження 61-12095св20) касаційну скаргу заступника керівника Київської обласної прокуратури задоволено частково. Рішення Вишгородського районного суду Київської області від 6 листопада 2019 року та постанову Київського апеляційного суду від 23 червня 2020 року змінено, викладено їх мотивувальні частини в редакції цієї постанови. Додаткове рішення Вишгородського районного суду Київської області від 29 листопада 2019 року змінено, виклавши абзац 3 його резолютивної частини у такій редакції: «Стягнути з Кабінету Міністрів України на користь Державного бюджету України недоплачений судовий збір за подання позовної заяви в розмірі 99976,60 грн.

Постанова Касаційного цивільного суду у складі Верховного Суду від 04 травня

2022 у справі №363/1409/18 набрало законної сили 04 травня 2022 року, строк пред`явлення до виконання три місяці.

6 червня 2022 року Вишгородським районним судом Київської області було видано виконавчий лист у вказаній справі.

Як зазначено у заяві, 10 червня 2022 року Територіальне управління Державної судової адміністрації України, керуючись абзацом другим частини четвертої статті 15 Закону України «Про виконавче провадження», направило до Державної казначейської служби України виконавчий документ Вишгородського районного суду Київської області, виданий 06.06.2022 у справі №363/1409/18, про стягнення з Кабінету Міністрів України на користь держави 99976,60 грн. судового збору.

Згідно долученого до заяви листа від 12.07.2022 № 05-06-06/8842 убачається, що Державна казначейська служби України своїм листом у відповідь повідомила, що боржником у виконавчому листі визначено Кабінет Міністрів України (), який згідно з даними Єдиного реєстру розпорядників та одержувачів бюджетних коштів, що формується згідно з Порядком, затвердженим наказом Міністерства фінансів України від 22.12.2011 № 1691, в органах Казначействах не обслуговується, відкриті рахунки боржника в органах Казначейства відсутні. Натомість, на розрахунково-касовому обслуговуванні в Казначействі перебуває Господарсько-фінансовий департамент Секретаріату Кабінету Міністрів України (1. Таким чином, наразі, Казначейство позбавлене можливості забезпечити виконання виконавчого листа у викладеній редакції, оскільки вказаний за виконавчим листом боржник - Кабінет Міністрів України, не має відкритих рахунків в органах Казначейства.

Враховуючи викладене, відповідно до пункту 9 Порядку Казначейство повернуло без виконання виконавчий лист по справі №363/1409/18 про стягнення з Кабінету Міністрів України у зв`язку із тим, що боржник не має відкритих рахунків в органах Казначейства.

Звертаючись до суду із заявою про заміну сторони у виконавчому провадженні з Кабінету Міністрів України на належного боржника Господарсько-фінансовий департамент Секретаріату Кабінету Міністрів України, Територіальне управління Державної судової адміністрації України посилається на положення статей 55, 442 ЦПК України, статті 15 Закону України «Про виконавче провадження».

Так, відповідно до статті 129-1 Конституції України судове рішення є обов`язковим до виконання.

Згідно із частиною першою та другою статті 18 ЦПК України судові рішення, що набрали законної сили, обов`язкові для всіх органів державної влади і органів місцевого самоврядування, підприємств, установ, організацій, посадових чи службових осіб та громадян і підлягають виконанню на всій території України, а у випадках, встановлених міжнародними договорами, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України, - і за її межами. Невиконання судового рішення є підставою для відповідальності, встановленої законом.

Статтею 55 ЦПК України передбачено, що у разі смерті фізичної особи, припинення юридичної особи, заміни кредитора чи боржника у зобов`язанні, а також в інших випадках заміни особи у відносинах, щодо яких виник спір, суд залучає до участі у справі правонаступника відповідної сторони або третьої особи на будь-якій стадії судового процесу. Усі дії, вчинені в цивільному процесі до вступу правонаступника, обов`язкові для нього так само, як вони були обов`язкові для особи, яку він замінив.

З аналізу вказаної процесуальної норми убачається, що заміна сторони у виконавчому провадженні являє собою заміну сторони в судовій справі.

Згідно із частиною першою статті 442 ЦПК України у разі вибуття однієї із сторін виконавчого провадження суд замінює таку сторону її правонаступником.

Відповідно до частини п`ятої статті 15 Закону України «Про виконавче провадження» у разі вибуття однієї із сторін виконавець за заявою сторони, а також заінтересована особа мають право звернутися до суду із заявою про заміну сторони її правонаступником. Для правонаступника усі дії, вчинені до його вступу у виконавче провадження, є обов`язковими тією мірою, якою вони були б обов`язковими для сторони, яку правонаступник замінив. У разі якщо сторона виконавчого провадження змінила найменування (для юридичної особи) або прізвище, ім`я чи по батькові (для фізичної особи), виконавець, за наявності підтверджуючих документів, змінює своєю постановою назву сторони виконавчого провадження.

Отже, правовою підставою для заміни сторони у справі та у виконавчому провадженні є факт правонаступництва.

Правонаступництво як інститут цивільного процесуального права нерозривно пов`язане з правонаступництвом як інститутом цивільного права, адже зміни у матеріально-правових відносинах зумовлюють необхідність привести процесуальний стан осіб як учасників таких матеріально-правових відносин у відповідність з їх дійсною юридичною зацікавленістю у перебігу та результаті судового провадження, в тому числі у виконанні рішення суду.

Правонаступництво як інститут цивільного процесуального права має універсальний характер. У разі вибуття правопопередника з виконавчого провадження до правонаступника переходить весь комплекс процесуальних прав та обов`язків, притаманних для сторони виконавчого провадження, і, відповідно, комплекс процесуальних прав та обов`язків, притаманних стороні судового провадження, враховуючи стадію, на якій відбулося правонаступництво.

Як встановлено судом, Кабінет Міністрів України як сторона у цивільній справі № 363/1409/18, на час розгляду справи судом до ухвалення рішення по суті, та на стадії виконання судового рішення не вибув (не ліквідований, не реорганізований та його функції не перейшли до іншого органу) і Господарсько-Фінансовий департамент Секретаріату Кабінету Міністрів України не став його правонаступником ні за обсягом повноважень, ні на підставі відповідних нормативних та розпорядчих документів.

Відтак, у суду відсутні правові підстави стверджувати, що Господарсько-фінансовий департамент Секретаріату Кабінету Міністрів є правонаступником Кабінету Міністрів України, чи належним боржником у виконавчому провадженні за виконавчим листом, виданим Вишгородським районним судом Київської області 6 червня 2022 року, що у свою чергу унеможливлює заміну Кабінету Міністрів України на Господарсько-фінансовий департамент Секретаріату Кабінету Міністрів України як сторону виконавчого провадження (боржника).

Тому, беручи до уваги викладене, суд дійшов висновку про відмову у задоволенні заяви Територіального управління Державної судової адміністрації України про заміну сторони виконавчого провадження.

Керуючись статтею 15 Закону України «Про виконавче провадження», статтями 18, 55, 259261, 442 ЦПК України, суд

ПОСТАНОВИВ:

у задоволенні заяви Територіального управління Державної судової адміністрації України про заміну сторони виконавчого провадження у цивільній справі № 363/1409/18 за позовною заявою Першого заступника прокурора Київської області в інтересах держави в особі Кабінету Міністрів України до Вишгородської районної державної адміністрації Київської області, ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , ОСОБА_5 , ОСОБА_6 , ОСОБА_7 , третя особа: Державне підприємство «Вищедубечанське лісове господарство», ОСОБА_8 , ОСОБА_9 , ОСОБА_10 , ОСОБА_11 , ОСОБА_12 , ОСОБА_13 , ОСОБА_14 , ОСОБА_15 , ОСОБА_16 , ОСОБА_17 , ОСОБА_18 , ОСОБА_19 , ОСОБА_20 , ОСОБА_21 , ОСОБА_22 , ОСОБА_23 , ОСОБА_24 , ОСОБА_25 , ОСОБА_26 , ОСОБА_27 , ОСОБА_28 , ОСОБА_29 , ОСОБА_30 , ОСОБА_31 , ОСОБА_32 , ОСОБА_33 , ОСОБА_34 , ОСОБА_35 , ОСОБА_36 , ОСОБА_37 , ОСОБА_38 , ОСОБА_39 , ОСОБА_40 , ОСОБА_41 , ОСОБА_42 , Товариство з обмеженою відповідальністю «Фірма ШИЛ», громадська організація «Садівницьке товариство «Дюна» про визнання недійсними розпоряджень та витребування земельних ділянок із чужого незаконного володіння відмовити.

Ухвала може бути оскаржена протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення.

Ухвала набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги ухвала, якщо її не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Суддя О.П. Лукач