Справа №:755/1644/22
Провадження №: 2-ві/755/3/22
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"08" серпня 2022 р. Дніпровський районний суд м. Києва в складі:

головуючого судді - Слободянюк А.В.,

за участю секретаря - Бовкун М.В.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в приміщенні Дніпровського районного суду м. Києва заяву представника позивача ОСОБА_1 - ОСОБА_2 про відвід головуючого судді Яровенко Н.О., при розгляді цивільної справи за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_3 про визнання особи такою, що втратила право користування житловим приміщенням, -

встановив:

У провадженні судді Дніпровського районного суду м. Києва Яровенко Н.О. перебуває цивільна справа за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_3 про визнання особи такою, що втратила право користування житловим приміщенням.

В той же час, вбачається, що 02 серпня 2022 року представник позивача звернувся до суду із заявою про відвід головуючого судді у даній справі.

У своїй заяві заявник ставить під сумнів неупередженість судді Яровенко Н.О. при розгляді даної справи, оскільки на його думку 26 липня 2022 року, під час судового засідання, головуючим було незаконно прийнято рішення про задоволення клопотання сторони відповідача щодо допиту 5 свідків у даній справі. Як зазначає заявник, дане рішення було прийнято суддею, незважаючи на заперечення сторони позивача стосовно заявленого клопотання. Такі дії судді, на думку представника позивача, призводять до неможливості здійснення адвокатом належного захисту прав та інтересів свого довірителя, оскільки задовольнивши вказане клопотання, суддя позбавила можливості представника позивача бути своєчасно обізнаним, які саме питання будуть ставитися свідкам під час їх допиту та які обставини справи вони можуть підтвердити в судовому засіданні. А тому представник позивача заявляє свою повну недовіру до судді та вважає, що зазначені обставини вказують на очевидну необ`єктивність головуючого при розгляді даної справи.

03 серпня 2022 року ухвалою судді Дніпровського районного суду м. Києва Яровенко Н.О. визнано заяву представника позивача необгрунтованою, питання про відвід головуючого судді передано для вирішення іншому судді, визначеному в порядку, передбаченому ст. 33 ЦПК України.

Відповідно до протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями вказана заява про відвід розподілена судді Слободянюк А.В.

Суд розглядає заяву представника позивача про відвід головуючого судді у відповідності до ч. 8 ст. 40 ЦПК України, без повідомлення учасників справи.

Вивчивши матеріали заяви, суд дійшов до наступного.

Відповідно до частини 3 статті 39 ЦПК України відвід повинен бути вмотивованим і заявленим протягом десяти днів з дня отримання учасником справи ухвали про відкриття провадження у справі. Після спливу вказаного строку заявляти відвід (самовідвід) дозволяється лише у виняткових випадках, коли про підставу відводу (самовідводу) заявнику не могло бути відомо до спливу вказаного строку, але не пізніше двох днів із дня, коли заявник дізнався про таку підставу.

Разом з тим, статтею 36 ЦПК України встановлено підстави для відводу (самовідводу) судді.

Як вбачається із заяви, підставою для відводу головуючого судді у даній справі стала незгода сторони позивача із прийнятим під час судового засідання суддею рішенням стосовно допиту свідків у даній справі.

Так, ч. 4 ст. 36 ЦПК України визначено, що незгода сторони з процесуальними рішеннями судді, рішення або окрема думка судді в інших справах, висловлена публічно думка судді щодо того чи іншого юридичного питання не може бути підставою для відводу.

В той же час, пунктом 10 Постанови Пленуму Верховного Суду України №8 від 13 червня 2007 року «Про незалежність судової влади» визначено, що процесуальні дії судді, законність і обґрунтованість рішень суду можуть бути предметом розгляду лише в апеляційному та касаційному порядку, визначеному процесуальним законом. А тому, відповідно, незгода сторони з винесеним суддею судовим рішенням, а так само прийняття суддею процесуальних рішень, розгляд суддею клопотань сторін по справі, не може бути підставою для відводу судді, а має наслідком право сторони на апеляційне та касаційне оскарження судового рішення.

Європейський суд з прав людини в п. 49 рішення у справі "Білуха проти України" вказав, що наявність безсторонності відповідно до п. 1 ст. 6 Конвенції повинна визначатися за суб`єктивним та об`єктивним критеріями. Відповідно до суб`єктивного критерію беруться до уваги особисті переконання та поведінка окремого судді, тобто чи виявляв суддя упередженість або безсторонність у даній справі. Відповідно до об`єктивного критерію визначається, серед інших аспектів, чи забезпечував суд як такий та його склад відсутність будь-яких сумнівів у його безсторонності.

Стосовно об`єктивного критерію Європейський суд вказує на те, що при вирішенні питання, чи є у справі обґрунтовані причини побоюватися, що певний суддя був небезсторонній, позиція заінтересованої особи є важливою, але не вирішальною. Вирішальним же є те, чи можна вважати такі побоювання об`єктивно обґрунтованими (п. 52 рішення у справі "Білуха проти України").

Так, з огляду на підстави заявленого відводу, зокрема щодо незгоди із прийнятим суддею процесуальним рішенням щодо допиту свідків, суд вважає, що заява представника позивача про відвід головуючого - є необґрунтованою, оскільки не містить посилання на дії вчинені суддею, що можуть свідчити про її упередженість у даній справі, які є підставами для відводу, визначеними ст. 36 ЦПК України, а викладені представником позивача обставини, не можуть розцінюватись як прояв упередженості головуючого під час розгляду справи.

Отже, враховуючи вищевикладене, а також те, що зазначена в заяві обставина, у відповідності до положень ЦПК України, не може бути підставою для відводу судді, суд приходить до висновку про відмову в задоволені заяви представника позивача про відвід головуючого судді Яровенко Н.О. у даній справі.

На підставі вищевикладеного, керуючись ст.ст. 33-41 ЦПК України, суддя,-

постановив:

У задоволенні заяви представника позивача ОСОБА_1 - ОСОБА_2 про відвід головуючого судді Яровенко Н.О., при розгляді цивільної справи за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_3 про визнання особи такою, що втратила право користування житловим приміщенням - відмовити.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя А.В. Слободянюк