Романівський районний суд Житомирської області
Р І Ш Е Н Н Я

Іменем України

3 серпня 2022 року смт. Романів

Романівський районний суд Житомирської області в складі судді Кірічука М.М., з участю секретаря судового засідання Панасюк К.О., розглянувши у порядку спрощеного позовного провадження цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу,-

В С Т А Н О В И В :

В лютому 2022 року адвокат Борецький В.В. в інтересах ОСОБА_1 звернувся до суду з позовом до ОСОБА_2 , в якому просить розірвати, зареєстрований 28 лютого 2018 року з відповідачем шлюб, посилаючись на те, що спільне життя з останнім у позивача не склалося, шлюбно-сімейні відносини фактично припинилися і збереження шлюбу суперечить інтересам ОСОБА_1 .

Розгляд справи проведено у порядку спрощеного позовного провадження відповідно до статті 279 Цивільного процесуального кодексу України (далі ЦПК України) без повідомлення сторін за наявними у справі матеріалами.

Відповідач позов не визнав.

Судом встановлено, що 28 лютого 2018 року Печерським районним у місті Києві відділом державної реєстрації актів цивільного стану Головного територвального управління юстиції у місті Києві актовим записом № 464 було зареєстровано шлюб між позивачем та відповідачем.

Статтею 51 Конституції України визначено, що шлюб ґрунтується на вільній згоді жінки і чоловіка. Кожен із подружжя має рівні права і обов`язки у шлюбі та сім`ї.

Згідно з частиною першою статті 24 СК України шлюб ґрунтується на вільній згоді жінки та чоловіка. Примушування жінки та чоловіка до шлюбу не допускається.

Згідно з частинами третьою та четвертою статті 56 СК України кожен з подружжя має право припинити шлюбні відносини. Примушування до припинення шлюбних відносин, примушування до їх збереження, в тому числі примушування до статевого зв`язку за допомогою фізичного або психічного насильства, є порушенням права дружини, чоловіка на свободу та особисту недоторканість і може мати наслідки, встановлені законом.

Відповідно до частини другої статті 36, 51 СК України, шлюб не може бути підставою для надання особі пільг чи переваг, а також для обмеження її прав та свобод, які встановлені Конституцією України. Дружина та чоловік мають рівне право на повагу до своєї індивідуальності, своїх звичок та уподобань.

Згідно із частиною третьою статті 105 СК України шлюб припиняється внаслідок його розірвання за позовом одного з подружжя на підставі рішення суду відповідно до статті 110 цього Кодексу.

Проголошена Конституцією України охорона сім`ї державою полягає, зокрема, в тому, що шлюб може бути розірвано в судовому порядку лише за умови, якщо встановлено, що подальше спільне життя подружжя і збереження шлюбу суперечитиме інтересам одного з них чи інтересам їх дітей.

Відповідно до статті 112 СК України суд з`ясовує фактичні взаємини подружжя, дійсні причини позову про розірвання шлюбу, бере до уваги наявність малолітньої дитини, дитини-інваліда та інші обставини життя подружжя. Суд постановляє рішення про розірвання шлюбу, якщо буде встановлено, що подальше спільне життя подружжя і збереження шлюбу суперечило б інтересам одного з них, інтересам їхніх дітей, що мають істотне значення.

У пункті 10 постанови Пленуму Верховного Суду України від 21 грудня 2007 року № 11 «Про практику застосування судами законодавства при розгляді справ про право на шлюб, розірвання шлюбу, визнання його недійсним та поділ спільного майна подружжя» судам роз`яснено, що проголошена Конституцією України охорона сім`ї державою полягає, зокрема, в тому, що шлюб може бути розірвано в судовому порядку лише за умови, якщо встановлено, що подальше спільне життя подружжя і збереження шлюбу суперечитиме інтересам одного з них чи інтересам їх дітей.

Згідно зі статтею 111 СК України суд вживає заходів щодо примирення подружжя, якщо це не суперечить моральним засадам суспільства.

За змістом указаної норми заходи щодо примирення подружжя вживаються судом за умови, що це не суперечить моральним засадам суспільства. Суд не може примушувати дружину та чоловіка проживати разом, цікавитися обставинами їх приватного життя, вимагати надання доказів порушення сімейних обов`язків особистого характеру тощо. Закон не визначає, які саме заходи можуть застосовуватися судом для примирення подружжя.

Надання строку для примирення подружжя є правом суду, а не його обов`язком.

Отже шлюб має добровільний характер та ґрунтується на вільній згоді жінки та чоловіка і припиняється внаслідок його розірвання, що засвідчує стійкий розлад подружніх стосунків і позов про розірвання шлюбу може бути пред`явлений одним із подружжя. Незгода лише будь-кого зі сторін продовжувати шлюбні стосунки є підставою для визнання її права вимагати розірвання шлюбу.

Відповідач проти доводів позивача щодо фактичного припинення сімейних відносин з позивачем не заперечив, а тому суд прийшов до висновку про необхідність задоволення позову ОСОБА_1 .

За змістом статті 141 ЦПК України суд присуджує з відповідача на користь позивача понесені ним і документально підтверджені судові витрати, пов`язані зі сплатою судового збору.

Керуючись статтями 10-13, 141, 259, 263-265, 268 ЦПК України, статтями 112, 113, 115 Сімейного кодексу України, суд, -

В И Р І Ш И В:

Позов ОСОБА_1 задовольнити.

Шлюб між громадянином України ОСОБА_2 ІНФОРМАЦІЯ_1 (адреса місця проживання: АДРЕСА_1 ; паспорт серія НОМЕР_1 , виданий Корольовським РВ УМВС України в Житомирській області 20 вересня 1995 року; реєстраційний номер облікової картки платника податків - НОМЕР_2 ) та громадянкою України ОСОБА_1 ІНФОРМАЦІЯ_2 (адреса місця проживання: АДРЕСА_2 ; реєстраційний номер облікової картки платника податків- НОМЕР_3 ) зареєстрований 28 лютого 2018 року Печерським районним у місті Києві відділом державної реєстрації актів цивільного стану Головного територвального управління юстиції у місті Києві актовим записом № 464 - розірвати.

Стягнути з ОСОБА_2 на користь ОСОБА_1 992,40 грн судових витрат, пов`язаних зі сплатою судового збору.

Рішення після набрання ним законної сили надіслати до органу державної реєстрації актів цивільного стану за місцем його ухвалення для внесення відомостей до Державного реєстру актів цивільного стану громадян та проставлення відмітки в актовому записі про шлюб.

Рішення може бути оскаржене в апеляційному порядку до Житомирського апеляційного суду протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення в порядку, передбаченому підпунктом 15.5 пункту 1 розділу XIII «Перехідні положення» ЦПК України.

Суддя М.М. Кірічук