КИЇВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

08 серпня 2022 року

м. Київ

єдиний унікальний номер судової справи 753/16882/18

номер провадження №22-ц/824/4258/2022

Київський апеляційний суд у складі колегії суддів судової палати з розгляду цивільних справ:

головуючого - суддіЛапчевської О.Ф.,
суддівБерезовенко Р.В., Мостової Г.І.,
за участю секретаря судового засідання Потапьонок К.В.,
розглянув у відкритому судовому засіданні апеляційну скаргу представника ОСОБА_1 - ОСОБА_2

на рішення Дарницького районного суду міста Києва від 11 жовтня 2019 року /суддя Даниленко В.В./

у справі за позовом ОСОБА_3 до ОСОБА_1 про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини, -

В С Т А Н О В И В:

Позивач звернулась з позовом до ОСОБА_1 та просила суд визначити їй додатковий строк для подання заяви про прийняття спадщини.

Рішенням Дарницького районного суду міста Києва від 11 жовтня 2019 року позов задоволено. Визнано ОСОБА_3 , додатковій строк для поновлення заяви про прийняття спадщини після померлого ІНФОРМАЦІЯ_1 батька - ОСОБА_4 , та померлої ІНФОРМАЦІЯ_2 матері - ОСОБА_5 до 01 травня 2020 року. /а.с. 40-41/

Не погоджуючись з вказаним рішенням, представник ОСОБА_1 - ОСОБА_2 звернувся з апеляційною скаргою, в якій просив рішення скасувати, відмовивши у задоволенні позовних вимог та стягнути 20 000 грн витрат правової допомоги.

На підтвердження вимог, викладених в апеляційній скарзі, апелянт посилався на необґрунтованість висновків суду першої інстанції. Вважає, що судом першої інстанції не повно з`ясовані обставини справи, зокрема те, ЦК України чітко передбачено підстави для надання додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини. Така обставина як хвороба чоловіка, або іншої людини яка не є спадкоємцем відсутня. Вказував, що надання додаткового строку для подання заяви може бути застосовано якщо у спадкоємця були перешкоди для подання заяви і ці обставини визнані судом поважними. Позивач була обізнана про смерть батька. Крім того, позивач вже зверталась з позовом про визначення додаткового строку для подання спадщини після померлої матері ОСОБА_5 , рішенням Дарницького районного суду м. Києва від 04.12.2017 р. визначено їй два місяці додаткового строку. Таким чином, звертаючись з заявою про прийняття спадщини після померлого батька через 9 років, матері через 5 років, позивачем не наведено обґрунтованих підстав для задоволення її вимог. Щодо процесуальних порушень, вказував, що судом першої інстанції повинно було бути ухвалено заочне рішення, оскільки була відсутня інформація про причини неявки відповідача.

Сторони в судове засідання не з`явились, про час та дату судового розгляду повідомлені належним чином, апелянт шляхом направлення судової повістки на електронну адресу, ОСОБА_3 повідомлялась шляхом публікації оголошення, оскільки за місцем її проживання ведуться активні бойові дії - Запорізька область, Василівський район, с. Верхня Криниця, поштовий зв`язок не працює, а номер телефону, вказаний у позові не відповідає, тому колегія суддів вважає за можливе розглядати справу за їх відсутності у відповідності до положень ч. 2 ст. 372 ЦПК України.

Колегія суддів, заслухавши доповідь судді-доповідача, перевіривши наведені в апеляційній скарзі доводи, матеріали справи в межах апеляційного оскарження, вважає, що апеляційна скарга підлягає частковому задоволенню, а судове рішення скасуванню з частковим закриттям провадження у справі та відмовою у позові, на підставі наступного.

Судом встановлено, що ІНФОРМАЦІЯ_1 помер батько позивача ОСОБА_3 , ОСОБА_4 .

ІНФОРМАЦІЯ_2 померла мати ОСОБА_5 .

Згідно з копією свідоцтва про народження, що міститься в матеріалах справи позивачка є донькою померлих ОСОБА_4 та ОСОБА_5 .

Задовольняючи позовні вимоги, суд першої інстанції керувався нормами ч. 1 ст. 1270 ЦК України якою передбачено, що для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини; ч. 3 ст. 1272 ЦК України про те, що за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини.

Встановивши, що позивач є єдиною спадкоємицею, після смерті свого батька, проте позивач пропустила строк для подання заяви про прийняття спадщини до нотаріальної контори, такий строк був пропущений з поважних причин, а саме остання за станом здоров`я не могла вчасно звернутися до нотаріуса, суд першої інстанції дійшов висновку, що позов є обґрунтованим і таким, що підлягає задоволенню в повному обсязі.

Однак з таким висновком суду погодитись не можна з наступних підстав.

Так, судом першої інстанції не вірно встановлено обставини справи, оскільки спадкоємцем у справі є також рідний брат ОСОБА_3 - ОСОБА_1 , відповідач по справі, про що вона вказує у позові.

Крім того, 04.12.2017 р. Дарницьким районним судом м. Києва у справі №753/10017/17 ОСОБА_3 вже встановлювався додатковий строк для подання заяви про прийняття спадщини після померлої ІНФОРМАЦІЯ_2 матері - ОСОБА_5 . /а.с. 60/

Жодних нових обставин щодо пропуску вже наданого додаткового строку позивач не вказує, як і не вказує про наявність такого рішення суду.

Відповідно до п. 3 ч. 1 ст. 255 ЦПК України, суд своєю ухвалою закриває провадження у справі, якщо набрали законної сили рішення суду або ухвала суду про закриття провадження у справі, ухвалені або постановлені з приводу спору між тими самими сторонами, про той самий предмет і з тих самих підстав, або є судовий наказ, що набрав законної сили за тими самими вимогами.

Зважаючи на вказані обставини, провадження в частині зазначених вимог підлягає закриттю.

Щодо вимог позову в частині визначення додаткового строку для прийняття спадщини після померлого ІНФОРМАЦІЯ_1 батька - ОСОБА_4 , суд першої інстанції також дійшов помилкових висновків про наявність поважних підстав, які обґрунтував станом здоров`я позивача, з огляду на таке.

Так, позивач, звертаючись до суду підставою поважності пропуску строку на подання заяви для прийняття спадщини, вказує, що вона проживала у Запорізькій області та доглядала хворого чоловіка, на підтвердження чого надала ксерокопії історії хвороби чоловіка.

За загальним правилом положення про спадкування право на спадщину виникає в день відкриття спадщини. Спадщина відкривається внаслідок смерті особи або оголошення її померлою, для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини (статті 1220, 1222, 1270 ЦК України).

Згідно з частиною третьою статті 1272 ЦК України, за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини.

За змістом цієї статті поважними причинами пропуску строку для прийняття спадщини є причини, які пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій.

Правила частини третьої статті 1272 ЦК України про надання додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини можуть бути застосовані, якщо: 1) у спадкоємця були перешкоди для подання такої зави; 2) ці обставини визнані судом поважними.

З урахуванням наведеного, якщо спадкоємець пропустив шестимісячний строк для подання заяви про прийняття спадщини з поважних причин, закон гарантує йому право на звернення до суду з позовом про визначення додаткового строку на подання такої заяви.

Вирішуючи питання визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини.

При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій.

Поважними причинами пропуску строку визнаються, зокрема: 1) тривала хвороба спадкоємців; 2) велика відстань між місцем постійного проживання спадкоємців і місцем знаходження спадкового майна; 3) складні умови праці, зокрема пов`язані з тривалими відрядженнями, в тому числі закордонними; 4) перебування спадкоємців на строковій службі у складі Збройних Сил України; 5) необізнаність спадкоємців про наявність заповіту тощо.

Апеляційний суд вказує на те, що така підстава як догляд за хворим чоловіком, без вказівок на те, що у нього більше не має кому за ним опікуватись та він перебуває у настільки безпорадному стані починаючи з 2009 року - часу смерті спадкодавця, тобто протягом 9 років не є тими об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій.

Так, заява про прийняття спадщини чи заява про відмову від неї, подається особисто спадкоємцем до нотаріальної контори за місцем відкриття спадщини. Водночас, якщо заява про прийняття спадщини надсилається поштою, на ній повинна бути нотаріально засвідчена справжність підпису спадкоємця.

Відповідно до ч. 1 ст. 376 ЦПК України підставами для скасування судового рішення повністю або частково та ухвалення нового рішення у відповідній частині або зміни рішення є неповне з`ясування обставин, що мають значення для справи; невідповідність висновків, викладених у рішенні суду першої інстанції, обставинам справи; порушення норм процесуального права та неправильне застосування норм матеріального права.

Крім того, відповідно до ст. 141 ЦПК України, розподілу підлягають судові витрати.

Щодо витрат на правову допомогу, заявлених представником апелянта, апеляційний суд приймає угоду сторін від 11.12.2021 р., додаткову угоду №4 до договору від 20.12.2021 р., якою встановлено гонорар адвоката, що становить 20 000 грн, попередній розрахунок та квитанцію про їх сплату. Оскільки апеляційна скарга задовольняється частково, рішення в половині позовних вимог залишається без розгляду, стягується половина від заявленої суми в розмірі 10 000 грн.

Розмір витрат на оплату послуг адвоката має бути співмірним із: 1) складністю справи та виконаних адвокатом робіт (наданих послуг); 2) часом, витраченим адвокатом на виконання відповідних робіт (надання послуг); 3) обсягом наданих адвокатом послуг та виконаних робіт; 4) ціною позову та (або) значенням справи для сторони, в тому числі впливом вирішення справи на репутацію сторони або публічним інтересом до справи.

У разі недотримання вимог частини четвертої статті 137 ЦПК України суд може, за клопотанням іншої сторони, зменшити розмір витрат на правничу допомогу, які підлягають розподілу між сторонами.

Обов`язок доведення неспівмірності витрат покладається на сторону, яка заявляє клопотання про зменшення витрат на оплату правничої допомоги адвоката, які підлягають розподілу між сторонами.

Пунктами 1, 2, 3 частини другої статті 141 ЦПК України передбачено, що інші судові витрати, пов`язані з розглядом справи, покладаються у разі задоволення позову на відповідача, у разі відмови в позові - на позивача, у разі часткового задоволення - на обидві сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог.

Отже, витрати на надану професійну правничу допомогу у разі підтвердження обсягу наданих послуг і виконаних робіт та їх вартості підлягають розподілу за результатами розгляду справи незалежно від того, чи їх уже фактично сплачено стороною/третьою особою чи тільки має бути сплачено (пункт 1 частини другої статті 137 та частина восьма статті 141 ЦПК України).

Аналогічна позиція висловлена Верховним Судом у складі Об`єднаної палати Касаційного господарського суду у постановах від 03 жовтня 2019 року у справі № 922/445/19, від 22 січня 2021 року у справі № 925/1137/19, Верховним Судом у складі колегії суддів Першої судової палати Касаційного цивільного суду у постановах від 02 грудня 2020 року у справі № 317/1209/19 (провадження № 61-21442св19), від 03 лютого 2021 року у справі № 554/2586/16-ц (провадження № 61-21197св19), від 17 лютого 2021 року у справі № 753/1203/18 (провадження № 61-44217св18).

Процесуальних підстав для зменшення суми судових витрат, за ініціативою суду, не має, водночас, оскільки апеляційна скарга задовольняється частково, рішення в половині позовних вимог залишається без розгляду, стягується половина від заявленої суми в розмірі 10 000 грн.

Керуючись ст.ст. 255, 376, 381, 382 ЦПК України, суд, -

П О С Т А Н О В И В :

Апеляційну скаргу представника ОСОБА_1 - ОСОБА_2 на рішення Дарницького районного суду міста Києва від 11 жовтня 2019 року - задовольнити частково.

Рішення Дарницького районного суду міста Києва від 11 жовтня 2019 року - скасувати.

Провадження в частині вимог ОСОБА_3 до ОСОБА_1 про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини після померлої ІНФОРМАЦІЯ_2 матері - ОСОБА_5 закрити.

У позові в частині вимог ОСОБА_3 до ОСОБА_1 про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини після померлого ІНФОРМАЦІЯ_1 батька - ОСОБА_4 відмовити.

Судові витрати, понесені у зв`язку з переглядом справи у суді апеляційної інстанції розподілити наступним чином:

Стягнути з ОСОБА_3 на користь ОСОБА_1 1057, 20 / одну тисячу п`ятдесят сім гривень 20 копійок/ грн судового збору та 10 000 /десять тисяч гривень/ грн витрат на правову допомогу.

Постанову суду апеляційної інстанції може бути оскаржено у касаційному порядку до Верховного Суду протягом тридцяти днів з дня її проголошення.

Постанова суду апеляційної інстанції набирає законної сили з дня її прийняття.

Головуючий: Судді: