Справа № 369/5596/20
Провадження № 2/369/377/22
13.07.2022 року м. Київ
Києво-Святошинський районний суд Київської області в складі:
головуючого судді Волчка А.Я.,
при секретарі Миголь А.А.,
розглянувши в порядку загального позовного провадження в м. Києві цивільну справу за позовом Акціонерного товариства «Альфа-Банк» до ОСОБА_1 , ОСОБА_2 про витребування та звернення стягнення на предмет застави,
Позивач АТ «Альфа-Банк» звернулось до суду в порядку цивільного судочинства з даним позовом, мотивуючи свої вимоги тим, що 16.09.2008 року між Акціонерно-комерційним банком соціального розвитку «Укрсоцбанк» (далі - Позивач/Кредитор, Заставодержатель) та ОСОБА_2 (далі - Відповідач-2/Позичальник, Заставодавець) було укладено Договір кредиту № 406/208/08-А на купівлю автотранспортних засобів (далі - Кредитний договір).
22.09.2008 року у Державному реєстрі обтяжень рухомого майна (далі - ДРОРМ) було зареєстровано приватне обтяження на вищезазначений Автомобіль.
Відповідно до п. 1.1. ст. 1 Кредитного договору, Кредитор надає Позичальнику у користування на умовах забезпеченості повернення, строковості, платності та цільового характеру використання грошові кошти у сумі 16 251 (Шістнадцять тисяч двісті п`ятдесят один) доларів США, зі сплатою 9 (дев`ять цілих) процентів річних з кінцевим терміном повернення основної заборгованості до 15.09.2015 року на умовах визначених цим Договором.
Відповідно до п.п. 1.3.1. ч. 1.3. ст. 1 Кредитного договору, з ОСОБА_2 Договір застави Транспортного засобу визначеного п. 1.2. цього Договору, заставною вартістю 84 510, 00 (Вісімдесят чотири тисячі п`ятсот десять) гривень 00 копійок, що за офіційним курсом гривні до долара США, встановленим НБУ на день укладення цього договору (485.17 грн = 100 доларів США), становить 17 418, 64 (Сімнадцять тисяч чотириста вісімнадцять) доларів США 64 центів, який також забезпечує виконання зобов`язань Позичальника за Додатковим договором.
Відповідно до п. 1.2. ст. 1 Договору застави, Заставна вартість Предмету застави за згодою Сторін становить 84 510 (Вісімдесят чотири тисячі п`ятсот десять) гривень 00 копійок, що за офіційним курсом гривні до долара США, встановленим НБУ на день укладення цього договору (485.17 грн = 100 доларів США), становить 17 418, 64 (Сімнадцять тисяч чотириста вісімнадцять) доларів США 64 центів.
Однак, ОСОБА_2 тривалий час порушував умови кредитного договору та не виконував покладені на нього зобов`язання належним чином. В результаті чого станом 18.03.2014 року у нього виникла заборгованість за кредитним договором № 406/208/08-А від 16.09.2008 року в сумі 53 254,10 грн.
З метою захисту порушених прав та законних інтересів, ПАТ «Укрсоцбанк» звернулося до Києво-Святошинського районного суду Київської області з позовною заявою про стягнення заборгованості за кредитним договором № 406/208/08-А від 16.09.2008 року.
28.05.2014 року Києво-Святошинським районним судом Київської області ухвалено Рішення № 369/3473/14-ц, яким задоволено позов ПАТ «Укрсоцбанк» та стягнуто солідарно з ОСОБА_2 та ОСОБА_3 на користь ПАТ «Укрсоцбанк» заборгованість за кредитним договором № 406/208/08-А від 16.09.2008 року в розмірі 53 254 грн., що складається з: заборгованість за кредитом 5 057 доларів США, що еквівалентно станом на 18.03.2014 року (за курсом НБУ 9,7568 грн.) 49 340,14 грн.; заборгованість за відсотками 299 доларів США, що еквівалентно 2 917,27 грн.; нарахована пеня за несвоєчасне повернення кредиту 84,69 доларів США, що еквівалентно 826,30 грн.; нарахована пеня за несвоєчасне повернення відсотків 17,46 доларів США, що еквівалентно 170,39 грн.
Крім того, Позивач дізнався, що автомобіль марки CHEVROLET, модель Lacetti, 2008 року випуску, шасі (кузов, рама, коляска) № НОМЕР_3 , легковий комбі-В, реєстраційний номер НОМЕР_2 , що належить ОСОБА_2 на праві власності та виступає забезпеченням за Кредитним договором, відчужений ОСОБА_1 , транспортний засіб перереєстровано та видано державний реєстраційний номер НОМЕР_4 .
ОСОБА_2 не звертався до АТ «Альфа-Банк» для отримання дозволу на відчуження заставного транспортного засобу, а саме: CHEVROLET, модель Lacetti, 2008 року випуску, шасі (кузова, рама) № НОМЕР_3 .
Враховуючи дану обставину та зміст даного позову можна дійти до висновку, що ОСОБА_2 свідомо порушив норми законодавства України, відчуживши предмет застави третій особі, без згоди обтяжувача.
Таким чином, в результаті протиправних дій ОСОБА_2 , в комплексі порушення умов Кредитного договору та Договору застави, а також відчуження предмету застави без згоди Заставодержателя, АТ «Альфа-Банк» позбавлений права задовольнити свої вимоги у способи визначені Законодавством України, що призводить до порушення права та охоронюваних законом інтересів АТ «Альфа-Банк».
Стягнути з відповідачів солідарно судовий збір.
На підставі протоколу повторного автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 16.12.2020 справу передано в провадження судді Волчка А.Я.
Ухвалою від 22.12.2020 року справу прийнято до розгляду та призначено підготовче судове засідання.
13.08.2020 року до суду надійшов відзив від представника відповідача ОСОБА_1 згідно якого він просив відмовити у вимогах позову в повному обсязі.
Ухвалою від 24.03.2021 року закрито підготовче провадження у справі та призначено справу до судового розгляду по суті в загальному позовному провадженні.
Представник позивача направив до суду клопотання, в якому просив розгляд справи проводити у його відсутності, позовні вимоги підтримав та просив їх задоволити.
Відповідачі в судове засідання не з`явились, про день, час та місце розгляду справи були повідомлені належним чином.
У відповідності до ч. 5 ст. 268 ЦПК України датою ухвалення рішення, ухваленого за відсутності учасників справи, є дата складення повного судового рішення.
За письмовою згодою позивача суд ухвалив, провести заочний розгляд справи та ухвалити заочне рішення, що відповідає положенням ст. ст. 280-281 ЦПК України
Дослідивши матеріали справи, зібрані у справі докази, суд приходить до висновку, що позов не підлягає задоволенню з наступних підстав.
Як вбачається з матеріалів справи, 16.09.2008 року між Акціонерно-комерційним банком соціального розвитку «Укрсоцбанк», правонаступником якого є АТ «Альфа-Банк» та ОСОБА_2 було укладено Договір кредиту № 406/208/08-А на купівлю автотранспортних засобів.
22.09.2008 року у Державному реєстрі обтяжень рухомого майна (далі - ДРОРМ) було зареєстровано приватне обтяження на вищезазначений Автомобіль.
У зв`язку з неналежним виконанням своїх обов`язків ОСОБА_2 по кредитному договору ПАТ «Укрсоцбанк» звернулось до суду. 28.05.2014 року Києво-Святошинським районним судом Київської області ухвалено рішення по справі № 369/3473/14-ц, яким задоволено позов ПАТ «Укрсоцбанк» та стягнуто солідарно з ОСОБА_2 та ОСОБА_3 на користь ПАТ «Укрсоцбанк» заборгованість за кредитним договором № 406/208/08-А від 16.09.2008 року в розмірі 53 254 грн., що складається з: заборгованість за кредитом 5 057 доларів США, що еквівалентно станом на 18.03.2014 року (за курсом НБУ 9,7568 грн.) 49 340,14 грн.; заборгованість за відсотками 299 доларів США, що еквівалентно 2 917,27 грн.; нарахована пеня за несвоєчасне повернення кредиту 84,69 доларів США, що еквівалентно 826,30 грн.; нарахована пеня за несвоєчасне повернення відсотків 17,46 доларів США, що еквівалентно 170,39 грн.
В подальшому ОСОБА_2 було відчужено автомобіль марки CHEVROLET, модель Lacetti, 2008 року випуску, шасі (кузов, рама, коляска) № НОМЕР_3 , легковий комбі-В, реєстраційний номер НОМЕР_2 , у власність ОСОБА_1 , у зв`язку з чим було видано державний реєстраційний номер НОМЕР_4 .
В подальшому відповідачем ОСОБА_4 було відчужено автомобіль у власність іншої особи у зв`язку з чим видано державний реєстраційний номер НОМЕР_6 .
Станом на 07.08.2020 р. в Реєстрі транспортних засобів МВС України відсутні будь-які обтяження на указаний автомобіль, що підтверджується витягом з ЄДР МВС стосовно зареєстрованих транспортних засобів від 07.08.2020 р
Частиною першою ст. 1054 ЦК України визначено, що за кредитним договором банк або інша фінансова установа (кредитодавець) зобов`язується надати грошові кошти (кредит) позичальникові у розмірі та на умовах, встановлених договором, а позичальник зобов`язується повернути кредит та сплатити проценти.
Статтею 526 ЦК України встановлено, що зобов`язання має виконуватися належним чином відповідно до умов договору і вимог ЦК України, інших актів цивільного законодавства, а за відсутності таких умов та вимог відповідно до звичаїв ділового обороту або інших вимог, що звичайно ставляться.
Згідно з частиною першою ст. 546 ЦК України виконання зобов`язання може забезпечуватися неустойкою, порукою, гарантією, заставою, притриманням, завдатком.
В разі невиконання зобов`язання, забезпеченого заставою, заставодержатель набуває право звернення стягнення на предмет застави (частина перша ст. 589 ЦК України).
Згідно зі ст. 572 ЦК України в силу застави кредитор (заставодержатель) має право у разі невиконання боржником (заставодавцем) зобов`язання, забезпеченого заставою, одержати задоволення за рахунок заставленого майна переважно перед іншими кредиторами цього боржника, якщо інше не встановлено законом (право застави).
Згідно з частиною першою ст. 576 ЦК України предметом застави може бути будь-яке майно (зокрема річ, цінні папери, майнові права), що може бути відчужене заставодавцем і на яке може бути звернене стягнення.
Частиною першою ст. 584 ЦК України передбачено, що у договорі застави визначаються суть, розмір і строк (термін) виконання зобов`язання, забезпеченого заставою, та (або) посилання на договір чи інший правочин, яким встановлено основне зобов`язання, подається опис предмета застави, а також визначаються інші умови, погоджені сторонами договору.
Згідно зі ст. 1 Закону України «Про заставу» застава - це спосіб забезпечення зобов`язань, якщо інше не встановлено законом. В силу застави кредитор (заставодержатель) має право в разі невиконання боржником (заставодавцем) забезпеченого заставою зобов`язання одержати задоволення з вартості заставленого майна переважно перед іншими кредиторами. Застава виникає на підставі договору, закону або рішення суду.
Статтею 3 Закону України «Про заставу» передбачено, що заставою може бути забезпечена будь-яка дійсна існуюча або майбутня вимога, що не суперечить законодавству України, зокрема така, що випливає з договору позики, кредиту, купівлі-продажу, оренди, перевезення вантажу тощо. Застава може мати місце щодо вимог, які можуть виникнути у майбутньому, за умови, якщо є угода сторін про розмір забезпечення заставою таких вимог. Застава має похідний характер від забезпеченого нею зобов`язання.
Відповідно до ст. 27 Закону України «Про заставу» застава зберігає силу, якщо за однією з підстав, зазначених в законі, майно або майнові права, що складають предмет застави, переходять у власність іншої особи; застава зберігає силу і у випадках, коли в установленому законом порядку відбувається уступка заставодержателем забезпеченої заставою вимоги іншій особі або переведення боржником боргу, який виник із забезпеченої заставою вимоги.
Зазначені норми застосовуються з урахуванням положень Закону України «Про забезпечення вимог кредиторів та реєстрацію обтяжень», який визначає правовий режим регулювання обтяжень рухомого майна, встановлених з метою забезпечення виконання зобов`язань, оприлюднення та реалізації інших прав юридичних і фізичних осіб стосовно рухомого майна.
Відповідно до ч. 3 ст. 9 Закону України «Про забезпечення вимог кредиторів та реєстрацію обтяжень», якщо інше не встановлено законом, зареєстроване обтяження зберігає силу для нового власника (покупця) рухомого майна, що є предметом обтяження, за винятком таких випадків:
1) обтяжувач надав згоду на відчуження рухомого майна боржником без збереження обтяження;
2) відчуження належного боржнику на праві власності рухомого майна здійснюється в ході проведення господарської діяльності, предметом якої є систематичні операції з купівлі-продажу або інші способи відчуження цього виду рухомого майна.
Статтею 10 Закону України «Про забезпечення вимог кредиторів та реєстрацію обтяжень» визначено, що у разі відчуження рухомого майна боржником, який не мав права його відчужувати, особа, що придбала це майно за відплатним договором, вважається його добросовісним набувачем згідно зі ст. 388 ЦК України за умови відсутності в Державному реєстрі обтяжень рухомого майна відомостей про обтяження цього рухомого майна. Добросовісний набувач набуває право власності на таке рухоме майно без обтяжень.
Згідно зі ст. 12 Закону України «Про забезпечення вимог кредиторів та реєстрацію обтяжень» взаємні права та обов`язки за правочином, на підставі якого виникло обтяження, виникають у відносинах між обтяжувачем і боржником з моменту набрання чинності цим правочином, якщо інше не встановлено законом. Реєстрація обтяження надає відповідному обтяженню чинності у відносинах з третіми особами, якщо інше не встановлено цим Законом. У разі відсутності реєстрації обтяження таке обтяження зберігає чинність у відносинах між боржником і обтяжувачем, проте воно є не чинним у відносинах з третіми особами, якщо інше не встановлено цим Законом. На підставі реєстрації встановлюється пріоритет обтяження, якщо інші підстави для виникнення пріоритету не визначені цим Законом.
Таким чином, відповідно до вимог чинного законодавства України застава зберігає свою силу для нового власника майна за умови наявності у Державному реєстрі обтяжень рухомого майна відповідних відомостей про обтяження, які внесені до такого реєстру перед відчуженням предмета застави. У протилежному випадку набувач вважається добросовісним і набуває право власності на таке рухоме майно без обтяжень.
Реалізація майна, що є предметом застави, без припинення обтяжень не припиняє заставу, тому застава зберігає чинність при переході права власності на предмет застави до іншої особи і на неї може бути звернено стягнення з підстав, передбачених статями 25, 26 Закону України «Про забезпечення вимог кредиторів та реєстрацію обтяжень».
При розгляді даної справи, судом встановлено що на час набуття у власність відповідачем ОСОБА_1 спірного автомобіля в Державному реєстрі обтяжень рухомого майна були відсутні відомості щодо наявності обтяження у виді застави стосовно даного транспортного засобу.
Системний аналіз положень Закону України «Про заставу» і Закону України «Про забезпечення вимог кредиторів та реєстрацію обтяжень» дає підстави для висновку про те, що у разі відчуження боржником предмета обтяження без згоди заставодержателя, обтяження рухомого майна, що є предметом застави, зберігає свою силу для нового власника (покупця) у разі, якщо воно зареєстроване в Державному реєстрі обтяжень рухомого майна. Покупець може бути добросовісним набувачем за умови, якщо на час укладення договору купівлі-продажу транспортного засобу в Державному реєстрі обтяжень рухомого майна був відсутній відповідний запис.
Добросовісний набувач набувач, який не знав і не міг знати, що він придбав майно у особи, яка не мала права це майно відчужувати.
Стаття 388 ЦК Уркаїни визначає що якщо майно за відплатним договором придбане в особи, яка не мала права його відчужувати, про що набувач не знав і не міг знати (добросовісний набувач), власник має право витребувати це майно від набувача лише у разі, якщо майно:
1) було загублене власником або особою, якій він передав майно у володіння;
2) було викрадене у власника або особи, якій він передав майно у володіння;
3) вибуло з володіння власника або особи, якій він передав майно у володіння, не з їхньої волі іншим шляхом.
Згідно ст. 400 ЦК України недобросовісний володілець зобов`язаний негайно повернути майно особі, яка має на нього право власності або інше право відповідно до договору або закону, або яка є добросовісним володільцем цього майна. У разі невиконання недобросовісним володільцем цього обов`язку заінтересована особа має право пред`явити позов про витребування цього майна.
На момент розгляду справи в суді встановлено що на момент відчуження ОСОБА_2 (боржник/заставодавець) у власність ОСОБА_1 (новий власник) в Державному реєстрі обтяжень рухомого майна були відсутні відомості про обтяження цього рухомого майна.
Як зазначалось вище що у разі відчуження рухомого майна боржником, який не мав права його відчужувати, особа, що придбала це майно за відплатним договором, вважається його добросовісним набувачем згідно зі ст. 388 ЦК України за умови відсутності в Державному реєстрі обтяжень рухомого майна відомостей про обтяження цього рухомого майна. Добросовісний набувач набуває право власності на таке рухоме майно без обтяжень.
З матеріалів справи вбачається що відповідач ОСОБА_1 набув у власність спірний транспортний засіб та в силу закону вважається добросовісним набувачем, що не спростовано належним та допустимим доказами позивачем.
Ві той же час як вбачається із наявних письмових доказів відповідачем ОСОБА_1 був відчужений автомобіль іншій особі, при цьому позивачем не залучено дану особу в якості відповідача до справи та відповідно не заявлено до неї позовних вимог.
З підстав наведеного суд приходить до висновку про необґрунтованість вимог позову та відсутності підстав визначених Законом України «Про заставу» і Законом України «Про забезпечення вимог кредиторів та реєстрацію обтяжень» для звернення стягнення на предмет застави.
Таким чином, розглянувши справу в межах заявлених позовних вимог, дослідивши всебічно, повно, безпосередньо та об`єктивно наявні у справі докази, оцінив їх належність, допустимість, достовірність, достатність і взаємний зв`язок у сукупності, з`ясувавши усі обставини справи, на які сторони посилалися як на підставу своїх вимог і заперечень, суд дійшов висновку про необхідність відмови у вимогах позову.
Відповідно та керуючись ст. ст. 4, 5, 12, 76-81, 141, 258-259, 263-265, 268 ЦПК України, суд, -
В позові Акціонерного товариства «Альфа-Банк» до ОСОБА_1 , ОСОБА_2 про витребування та звернення стягнення на предмет застави відмовити.
Заочне рішення може бути переглянуте судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача. Заяву про перегляд заочного рішення може бути подано протягом тридцяти днів з дня його проголошення.
Учасник справи, якому повне заочне рішення суду не було вручене у день його проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на подання заяви про його перегляд - якщо така заява подана протягом двадцяти днів з дня вручення йому повного заочного рішення суду.
Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів з дня його проголошення, до Київського апеляційного суду.
Учасник справи, якому повне рішення суду не було вручено удень його складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.
Суддя: А.Я. Волчко