АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
П О С Т А Н О В А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

10 серпня 2022 року

м. Чернівці

справа № 727/474/16-ц

Чернівецький апеляційний суд у складі колегії суддів судової палати з розгляду цивільних справ:

головуючого Одинака О. О.

суддів: Кулянди М.І., Перепелюк І.Б.

секретар Паучек І.І.

позивач ОСОБА_1

відповідач Товариство з обмеженою відповідальністю «Поліграф-сервіс»

апеляційна скарга малолітньої дитини ОСОБА_2 , інтереси якої представляє її батько ОСОБА_3 , на ухвалу Шевченківського районного суду міста Чернівці від 12 квітня 2022 року

головуючий в суді першої інстанції суддя Слободян Г.М.

ВСТАНОВИВ:

Описова частина

Короткий зміст ухвали суду першої інстанції

Ухвалою Шевченківського районного суду міста Чернівці від 12 квітня 2022 року у прийнятті до спільного розгляду з позовною заявою ОСОБА_1 до Товариства з обмеженою відповідальністю «Поліграф-сервіс» про усунення перешкод у користуванні власністю та знесення самочинно збудованого нерухомого майна позову ОСОБА_4 , в інтересах якої діє ОСОБА_3 , про зобов`язання усунути перешкоди в користуванні житлом відмовлено та повернуто таку позовну заяву заявнику.

Суд виходив з того, що в позовній заяві не визначено змісту позову. Обставини викладені в позові зводяться до призначення судової будівельної експертизи. Судовий розгляд справи по суті розпочато та предметом спору є об`єкт спірних правовідносин з приводу якого виник правовий конфлікт між позивачем і відповідачем з приводу усунення перешкод у користуванні власністю.

Позовна заява ОСОБА_3 , інтереси якої представляє батько ОСОБА_3 , не містить самостійні вимоги саме щодо предмета спору, а також подана з порушенням положень частини 1 статті 52 ЦПК України.

Короткий зміст вимог апеляційної скарги

В апеляційній скарзі ОСОБА_3 , в інтересах якої діє її батько ОСОБА_3 , просить ухвалу суду першої інстанції скасувати та направити справу для продовження розгляду до суду першої інстанції.

Узагальнені доводи особи, яка подала апеляційну скаргу

Апелянт посилається на те, що суд першої інстанції ухвалив рішення з порушенням норм процесуального права.

Зазначає, що судом першої інстанції не враховано те, що справа розглядається в загальному позовному провадженні.

ОСОБА_3 в позовній заяві посилалася на те, що будівництво балкона закінчено та внаслідок такого будівництва відбулося затемнення в кімнаті.

Узагальнені доводи та заперечення інших учасників справи

Інші учасники справи відзив на апеляційну скаргу не подавали.

Мотивувальна частина

Обставини справи, встановлені судами першої та апеляційної інстанцій

В січні 2016 року ОСОБА_1 звернулася до суду з позовом до ТзОВ «Поліграф-сервіс».

Позивачка просила:

- зобов`язати ТзОВ «Поліграф-сервіс» усунути ОСОБА_1 перешкоди у користуванні власністю, шляхом знесення за власний рахунок самочинно збудованого нерухомого майна, яке розташоване по АДРЕСА_1 , включаючи самочинно добудований балкон до багатоквартирного житлового будинку АДРЕСА_2 над квартирою позивачки.

В квітні 2022 року малолітня ОСОБА_3 , як третя особа з самостійними вимогами, в інтересах якої діє її батько ОСОБА_3 , звернулася до суду з позовом.

Просила зобов`язати Товариство з обмеженою відповідальністю «Поліграф-сервіс» усунути перешкоди у користуванні житлом, шляхом знесення за власний рахунок будівельних конструкцій збудованого нерухомого майна, включаючи добудований балкон до багатоквартирного житлового будинку, який розташований над вікнами квартири АДРЕСА_3 .

Посилалася на те, що відповідач ТзОВ «Поліграф-сервіс» завершило реконструкцію своєї будівлі з надбудовою шість поверхів та добудувало балкон над житлом, де проживає малолітня дитина ОСОБА_3 .

Внаслідок вказаного незаконного будівництва створюються перешкоди у використанні квартири малолітньою дитиною, зокрема таке будівництво перешкоджає доступу світла до кімнати, де проживає дитина.

Позиція апеляційного суду, застосовані норми права та мотиви, з яких виходить суд при прийнятті постанови

Заслухавши доповідача, обговоривши доводи скарги та перевіривши матеріали справи, суд апеляційної інстанції дійшов висновку, що апеляційну скаргу слід залишити без задоволення з наступних підстав.

Колегія суддів вважає правильним висновок суду першої інстанції про наявність підстав для повернення позовної заяви.

Згідно з частиною 1 статті 52 ЦПК України треті особи, які заявляють самостійні вимоги щодо предмета спору, можуть вступити у справу до закінчення підготовчого провадження або до початку першого судового засідання, якщо справа розглядається в порядку спрощеного позовного провадження, подавши позов до однієї або декількох сторін.

Частиною 3 статті 52 ЦПК України передбачено, що треті особи, які заявляють самостійні вимоги щодо предмета спору, користуються усіма правами і несуть усі обов`язки позивача.

Відповідно до пункту 2 частини 4 статті 185 ЦПК України заява повертається у випадках, коли порушено правила об`єднання позовних вимог (крім випадків, в яких є підстави для застосування положень статті 188 цього Кодексу).

Згідно з статтею 193 ЦПК України відповідач має право пред`явити зустрічний позов у строк для подання відзиву.

Зустрічний позов приймається до спільного розгляду з первісним позовом, якщо обидва позови взаємопов`язані і спільний їх розгляд є доцільним, зокрема, коли вони виникають з одних правовідносин або коли задоволення зустрічного позову може виключити повністю або частково задоволення первісного позову.

Вимоги за зустрічним позовом ухвалою суду об`єднуються в одне провадження з первісним позовом.

У випадку подання зустрічного позову у справі, яка розглядається за правилами спрощеного позовного провадження, суд постановляє ухвалу про перехід до розгляду справи за правилами загального позовного провадження.

Статтею 194 ЦПК України передбачено, що зустрічна позовна заява, яка подається з додержанням загальних правил пред`явлення позову, повинна відповідати вимогам статей 175 і 177 цього Кодексу.

До зустрічної позовної заяви, поданої з порушенням вимог, встановлених частиною першою цієї статті, застосовуються положення статті 185 цього Кодексу.

Зустрічна позовна заява, подана з порушенням вимог частин першої та другої статті 193 цього Кодексу, ухвалою суду повертається заявнику. Копія зустрічної позовної заяви долучається до матеріалів справи.

Згідно з частиною 1 статті 195 ЦПК України положення статей 193 і 194 цього Кодексу застосовуються до позовів третіх осіб, які заявляють самостійні вимоги щодо предмета спору у справі, у якій відкрито провадження.

В пункті 15 постанови Пленуму Верховного Суду України «Про застосування норм цивільного процесуального законодавства при розгляді справ у суді першої інстанції» від 12 червня 2009 року, N2 роз`яснено, що судам слід мати на увазі, що оскільки від належного вирішення питання про прийняття зустрічного позову, позову третьої особи із самостійними вимогами та об`єднання і роз`єднання позовів залежить своєчасний і правильний розгляд заявлених вимог, то ці процесуальні дії необхідно провадити у точній відповідності з правилами, встановленими ЦПК України.

Оскільки у правовому статусі треті особи, що заявляють самостійні вимоги, прирівнюються до позивача, то і відповідно всі правові наслідки, які застосовуються до неналежно поданої позивачем позовної заяви, поширюють свою дію і на позов, поданий такими особами. Зокрема, суд може залишити позовну заяву без руху, повернути позовну заяву, відмовити у відкритті провадження або постановити ухвалу про прийняття позову третьої особи до спільного розгляду з первісним позовом та об`єднання вимог в одне провадження.

Таку правову позицію Верховний Суд виклав у постанові від 22 травня 2019 року у справі №756/15401/16-ц.

Необхідною умовою набуття іншою особою статусу третьою особою, яка заявляє самостійні вимоги щодо предмета спору є дотримання таких критеріїв як: 1) матеріально-правовий (наявність єдиного предмету спору); 2) суб`єктний (позовні вимоги можуть бути пред`явлені як одній стороні, так і декільком сторонам); 3) часовий (вступ у справу відбувається до закінчення підготовчого провадження або до початку першого судового засідання, якщо справа розглядається в порядку спрощеного позовного провадження).

Такий висновок узгоджується з правовою позицією, яку Верховний Суд виклав у постанові від 30 листопада 2021 року у справі №905/1610/20.

Ухвалою Шевченківського районного суду міста Чернівці від 29 січня 2016 року відкрито провадження у справі та призначено попереднє судове засідання (а.с.146 т.1).

Ухвалою Шевченківського районного суду міста Чернівці від 29 березня 2016 року закінчено підготовчого провадження та призначено справу до судового розгляду (а.с.172 т.1).

З огляду на вказане ОСОБА_3 , який діє в інтересах малолітньої дитини ОСОБА_3 , мав право подати позов з метою вступу у справу третьої особи, яка заявляє самостійні вимоги щодо предмета спору, до закінчення підготовчого провадження.

У даній справі підготовче провадження закінчилось 29 березня 2016 року, а тому позов ОСОБА_3 , в інтересах якої діє її батько ОСОБА_3 , не може бути прийнятий до спільного розгляду з первісним позовом, а вимоги об`єднані в одне провадження.

Помилковим є аргумент апеляційної скарги про те, що третя особа, яка заявляє самостійні вимоги щодо предмета спору, може вступити у справу на будь-якій стадії судового процесу, так як справа розглядається за правилами загального позовного провадження.

Колегія суддів вважає, що вищевказаний аргумент апелянта ґрунтується на неправильному тлумаченні положень частини 1 статті 52 ЦПК України.

Аналіз положень частини 1 статті 52 ЦПК України дає підстави зробити висновок про те, що у випадку розгляду справи за правилами загального позовного провадження третя особа, яка заявляє самостійні вимоги, може вступити у справу до закінчення підготовчого провадження. У випадку, якщо справа розглядається за правилами спрощеного позовного провадження, такий вступ третьої особи можливий до початку першого судового засідання.

Колегія суддів вважає помилковим висновок суду першої інстанції про те, що підставою для повернення позову третьої особи з самостійними вимогами є те, що в позовній заяві не визначено змісту позову, а обставини, викладені в такій заяві зводяться до призначення судової будівельної експертизи.

Відповідно частини 1 статті 175 ЦПК України у позовній заяві позивач викладає свої вимоги щодо предмета спору та їх обґрунтування.

Згідно з пунктами 4, 5 частини 3 статті 175 ЦПК України позовна заява повинна містити зміст позовних вимог: спосіб (способи) захисту прав або інтересів, передбачений законом чи договором, або інший спосіб (способи) захисту прав та інтересів, який не суперечить закону і який позивач просить суд визначити у рішенні; якщо позов подано до кількох відповідачів - зміст позовних вимог щодо кожного з них; 5) виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги; зазначення доказів, що підтверджують вказані обставини.

Частиною 1 статті 185 ЦПК України передбачено, що суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175 і 177 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

З огляду на вказане невідповідність змісту позову вимогам, які викладені в статті 175 ЦПК України, є підставою для залишення такої позовної заяви без руху, а не її повернення.

Разом з тим вказаний висновок суду не вплинув на правильність ухваленого судового рішення.

Висновки апеляційного суду за результатами розгляду апеляційної скарги

Враховуючи наведене вище, суд першої інстанції постановив ухвалу з додержанням норм процесуального права, а тому її слід залишити без змін.

Керуючись статтями 367, 368, 375, 381, 382 ЦПК України, суд,

ПОСТАНОВИВ:

Апеляційну скаргу малолітньої дитини ОСОБА_2 , інтереси якої представляє її батько ОСОБА_3 , залишити без задоволення.

Ухвалу Шевченківського районного суду міста Чернівці від 12 квітня 2022 року залишити без змін.

Постанова набирає законної сили з дня її прийняття.

На постанову може бути подана касаційна скарга до Верховного Суду протягом тридцяти днів з дня складення повної постанови.

Повна постанова складена 10 серпня 2022 року.

Головуючий О.О. Одинак

Судді: М.І. Кулянда

І.Б. Перепелюк