Справа № 355/320/20
Провадження № 2/355/17/22
Р І Ш Е Н Н Я

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

03 травня 2022 року

Баришівський районний суд Київської області в складі:

головуючого судді Червонописького В.С.,

секретаря судового засідання Ющенко Л.А.,

розглянувши за правилами спрощеного позовного провадження у відкритому судовому засіданні цивільну справу за позовом Акціонерного товариства комерційний банк «ПриватБанк» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості, -

ВСТАНОВИВ:

АТ КБ «ПриватБанк» 04.03.2020 звернулось до суду з позовом до відповідача про стягнення заборгованості в сумі 13921,92 грн.. В обґрунтування позовних вимог зазначено, що відповідач звернулась до позивача з метою отримання банківських послуг і підписала Анкету-заяву №б/н від 27.04.017. Положеннями Анкети-заяви визначено, що заява разом з Умовами та Правилами надання банківських послуг складають між відповідачем та банком договір про надання банківських послуг. Позивач відкрив відповідачу картковий рахунок, встановив ліміт кредитування та здійснював обслуговування. Відповідач зобов`язалась у строки здійснювати погашення заборгованості. Через неналежне виконання умов договору виникла заборгованість, яку позивач просить стягнути відповідача.

На виконання вимог п. п. 2, 3 ч.3 ст. 265 Цивільного процесуального кодексу України суд зазначає заяви та клопотання, що подавались під час судового розгляду справи, інші процесуальні дії у справі.

05.03.2020 судом надіслано запит до Відділу обліку та моніторингу інформації про реєстрацію місця проживання Центрального міжрегіонального управління державної міграційної служби України в м. Києві та Київській області, за результатом розгляду якого надано відповідь, що ОСОБА_1 померла.

23.03.2020 ухвалою судді Баришівського районного суду Київської області Коваленком К.В. відкрито провадження у справі за позовом Акціонерного товариства Комерційний банк «ПриватБанк» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості в порядку спрощеного провадження та призначено розгляд справи на 08.05.2020

08.05.2020 ухвалою Баришівського районного суду Київської області від витребувано з Баришівського районного відділу державної реєстрацій актів цивільного стану Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Київ) копію актового запису про смерть ОСОБА_1 ІНФОРМАЦІЯ_1 , який надійшов до суду 01.06.2020 та за якою вбачається, що відповідач померла ІНФОРМАЦІЯ_2 .

16.06.2020 до суду надійшло клопотання представника АТ КБ «ПриватБанк», за яким просять вирішити питання щодо витребування копію спадкової справи ОСОБА_1 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_2 , про що ухвалою суду 16.06.2020 витребувано з Баришівської районної державної нотаріальної контори копію спадкової справи заведеної до майна відповідача.

25.06.2020 державним нотаріусом Баришівської районної державної нотаріальної контори надано інформаційну довідку зі Спадкового реєстру, за якою вказано, що інформація щодо заведення спадкової справи до майна ОСОБА_1 відсутня.

01.12.2020 представником позивача АТ КБ «ПриватБанк» надіслано клопотання про встановлення зареєстрованих осіб, які проживали разом з відповідачем на момент смерті останньої, про що ухвалою Баришівського районного суду Київської області від 01.12.2020 витребувано з Баришівського РВ ЦМУ ДМС у м. Києві та Київській області інформацію щодо зареєстрованих осіб, які проживали з відповідачем на день її смерті. 04.02.2021 на адресу суду з Баришівської селищної ради Київської області надійшла відповідь на запит, за якою встановлено, що по АДРЕСА_1 зареєстровані ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , та зареєстрована по день смерті відповідач.

У зв`язку з тимчасовим відстороненням судді Коваленка К.В. від здійснення правосуддя (повідомлення Вищої ради правосуддя від 12.05.2021), на підставі розпорядження керівника апарату Баришівського районного суду Київської області №513 від 05.07.2021 проведено повторний автоматизований розподіл судових справ і дану справу розподілено судді Червонопиському В.С.. Ухвалою суду від 22.10.2021 справу прийнято до провадження судді Червонописького В.С. та призначено розгляд справи в порядку спрощеного позовного провадження з викликом сторін.

Представник АТ КБ «Приват Банк» у судове засідання не з`явився, про час та місце розгляду справи належним чином повідомлений. Уточнюючу позовну заяву до суду не подавав.

За таких обставин, з урахуванням положень ст. 223 ЦПК України, суд вважає за можливе розглянути справу за відсутності сторін.

На підставі частини другої статті 247 ЦПК, у зв`язку із неявкою в судове засідання всіх учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснювалось.

Дослідивши письмові докази у справі, всебічно і повно з`ясувавши всі фактичні обставини, на яких ґрунтується позов, об`єктивно оцінивши докази, які мають юридичне значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, суд приходить до наступного висновку.

Відповідно до змісту статей 11, 15 ЦК України цивільні права та обов`язки виникають із дій осіб, що передбачені актами цивільного законодавства. Кожна особа має право на судовий захист. Захист цивільний прав-це передбачені законом способи охорони цивільних прав у разі їх порушення і реальної небезпеки такого порушення.

Способи захисту суб`єктивних цивільних прав розуміють як закріплені законом матеріально-правові заходи примусового характеру, за допомогою яких проводиться поновлення (визнання) порушених (оспорюваних) прав та вплив на правопорушника.

Загальний перелік таких способів захисту цивільних прав та інтересів дається у ст. 16 ЦК України. Як правило, власник порушеного права може скористатися не будь-яким, а цілком конкретним способом захисту свого права. Частіше за все спосіб захисту порушеного права прямо визначається спеціальним законом, який регламентує конкретні цивільні правовідносини.

Відповідно до ст. 13 ЦПК України суд розглядає цивільні справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених ними вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках. Учасник справи розпоряджається своїми правами щодо предмета спору на власний розсуд.

За змістом статей 626, 628 ЦК України договором є домовленість двох або більше сторін, спрямована на встановлення, зміну або припинення цивільних прав та обов`язків. Зміст договору становлять умови (пункти), визначені на розсуд сторін і погоджені ними, та умови, які є обов`язковими відповідно до актів цивільного законодавства.

У статті 526 ЦК України передбачено, що зобов`язання має виконуватися належним чином відповідно до умов договору та вимог цього Кодексу, інших актів цивільного законодавства, а за відсутності таких умов та вимог - відповідно до звичаїв ділового обороту або інших вимог, що звичайно ставляться.

Відповідно до ст. 1281 ЦК України спадкоємці зобов`язані повідомити кредитора спадкодавця про відкриття спадщини, якщо їм відомо про його борги, а кредиторові спадкодавця належить протягом шести місяців від дня, коли він дізнався або міг дізнатися про відкриття спадщини, пред`явити свої вимоги до спадкоємців, які прийняли спадщину, незалежно від настання строку вимоги. Якщо кредитор спадкодавця не знав і не міг знати про відкриття спадщини, він має право пред`явити свої вимоги до спадкоємців, які прийняли спадщину, протягом одного року від настання строку вимоги. Кредитор спадкодавця, який не пред`явив вимоги до спадкоємців, що прийняли спадщину, у зазначені строки позбавляється права вимоги.

Статтею 1282 ЦК України передбачено обов`язок спадкоємців задовольнити вимоги кредитора, зокрема, спадкоємці зобов`язані задовольнити вимоги кредитора повністю, але в межах вартості майна, одержаного у спадщину. Кожен із спадкоємців зобов`язаний задовольнити вимоги кредитора особисто, у розмірі, який відповідає його частці у спадщині. Вимоги кредитора спадкоємці зобов`язані задовольнити шляхом одноразового платежу, якщо домовленістю між спадкоємцями та кредитором інше не встановлено. У разі відмови від одноразового платежу суд за позовом кредитора накладає стягнення на майно, яке було передане спадкоємцям у натурі.

Таким чином, з урахуванням положень статті 1282 ЦК України спадкоємці боржника за умови прийняття спадщини є боржниками перед кредитором у межах вартості майна, одержаного у спадщину.

Із матеріалів справи встановлено, що між ПАТ КБ «ПРИВАТБАНК», правонаступником якого є АТ КБ «ПРИВАТБАНК» і ОСОБА_1 27.04.2017 укладений Договір про надання банківських послуг, який складається з таких документів: Анкети-заяви, Умов і Правил надання банківських послуг, Тарифів Банку. З усіма документами, які складають Договір про надання банківських послуг, ОСОБА_1 ознайомилася до його укладення, тобто до підписання Анкети-заяви від 27.04.2017, про що прямо вказано в тексті цього документу, та відповідно підтверджується її власноручним підписом в Анкеті-заяві (а.с.8).

ІНФОРМАЦІЯ_2 позичальник ОСОБА_1 померла. На день звернення до суду у відповідача була наявна заборгованість перед АТ КБ «ПРИВАТБАНК» становила 13921,92 грн., яка складається із 8053, 85 грн.- заборгованість за тілом кредиту; 2190,75 - заборгованість за відсотками нарахованими на прострочений кредит згідно ст. 625; 2538, 18 грн. - нарахована пеня, 500,00 грн. штраф (фіксована частина), 639,14 грн. штраф (процентна складова), що підтверджується розрахунками, складеними позивачем (а.с.5-7).

Оскільки зі смертю боржника ОСОБА_1 відносини між кредитором АТ КБ «ПРИВАТБАНК» і боржником за договором кредиту припинилися, а спадкоємці сторонами за договором кредиту не були, дані відносини не можуть регулюватися нормами закону, які передбачають загальні наслідки невиконання стороною договірних зобов`язань, зокрема такі, як стягнення заборгованості за договором кредиту.

Зобов`язання по поверненню кредиту у даному випадку включається до складу спадщини, тому застосовуються не умови кредитного договору щодо строків повернення кредиту чи його сплати, а підлягають застосуванню норми Книги 6 Спадкове право ЦК України щодо обов`язку спадкоємців задовольнити вимоги кредитора у порядку, передбаченому ч. 2 ст.1282 ЦК України, а саме: суд за позовом кредитора звертає стягнення на майно, яке було передане спадкоємцям у натурі, якщо вони відмовилися від одноразового платежу, і якщо домовленістю між спадкоємцями та кредитором інше не встановлено.

Крім того, позивачем не уточнювалися позовні вимоги, зокрема, щодо залучення спадкоємців або заміни неналежного відповідача.

З витребуваної судом інформаційної довідки зі Спадкового реєстру № 60615192 від 18.06.2020 вбачається, що у Спадковому реєстрі відсутня інформація відносно заведення спадкової справи після смерті відповідача (а.с.64).

Виходячи з наведених норм матеріального права, оскільки у даному випадку боржник помер, спадкоємці не подавали заяву про прийняття спадщини, то належним способом захисту порушеного права є звернення АТ КБ «Приватбанк» - кредитора спадкодавця до суду з позовом до спадкоємців, які прийняли спадщину - про звернення стягнення на спадкове майно, при цьому за умови, що спадкоємці відмовилися від задоволення вимог кредитора шляхом сплати одноразового платежу, а не з позовом про стягнення заборгованості за кредитом.

Таким чином позивач, в супереч вимогам ст.1282 ЦК України, звернувся із позовом до боржника із вимогою про стягнення заборгованості за договором кредиту, замість звернення стягнення на спадкове майно. Тому, заявлений в цій справі позов про стягнення заборгованості, відповідно до ст. 16 ЦК України, не може вважатися належним способом захисту порушеного права.

У зв`язку з вищевикладеним, суд дійшов висновку про відмову у задоволенні позовних вимог.

Відповідно до п. 2 ч. 2 ст. 141 ЦПК України судові витрати, пов`язані з розглядом справи покласти на позивача.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 11, 15, 16, 1281-1282 ЦК України, ст. ст. 141, ч. ст. 247, 258, 259, 263-265, 268, 273, 352, 354, 355 ЦПК України, суд, -

У Х В А Л И В :

В задоволенні позову Акціонерного товариства комерційний банк «ПриватБанк» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості - відмовити.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

Рішення суду може бути оскаржено до Київського апеляційного суду через Баришівський районний суд Київської області протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Суддя В.Червонописький