СВЯТОШИНСЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД М. КИЄВА
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

ун. № 759/2878/22

пр. № 2/759/2917/22

10 травня 2022 року суддя Святошинського районного суду м. Києва Шум Л.М. розглянувши у порядку спрощеного позовного провадження, без виклику сторін, цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про стягнення неустойки (пені) за прострочення сплати аліментів, -

УСТАНОВИВ:

16.02.2022 року позивачка звернулась до суду із позовом до відповідача про стягнення неустойки (пені) за прострочення сплати аліментів, у якому просить стягнути з відповідача на свою користь неустойку (пеню) за прострочення сплати аліментів на дитину в розмірі 17003,64 грн.

Вимоги позовної заяви мотивовано тим, що 17 листопада 2006 року між позивачем ОСОБА_1 та відповідачем ОСОБА_2 був укладений шлюб, який був зареєстрований Відділом реєстрації актів цивільного стану Святошинського районного управління юстицій м. Києва, про що в книзі реєстрації актів про одруження вчинено запис №1754.

Від цього шлюбу у сторін народилася спільну дитина, а саме син:- ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 . Свідоцтво про народження дитини видано Відділом реєстрації актів цивільного стану Святошинського районного управління юстицій м. Києва, про що в книзі реєстрації народжень зроблено відповідний іапис №376 .

31 липня 2007 року шлюб між позивачем та відповідачем був розірваний Відділом реєстрації актів цивільного стану Святошинського районного управління юстицій м. Києва,

про що в книзі реєстрації розірвань шлюбів зроблено відповідний запис №748 .

Після розірвання шлюбу 31 липня 2007 року, ОСОБА_3 продовжує проживати разом з позивачем.

Відповідач свої обов`язки не виконував, що вказано у довідці №184 від 19.07.2018 виданої Спеціалізованою школою І-ІІІ ступенів №73 Шевченківського району м. Києва, де навчався Каленський Даниїл (Додаток №3) та у довідці №106 від 03.09.2019 р. виданої Київським вищим професійним училищем швейного та перукарського мистецтва м. Києва, де навчається ОСОБА_4 по сьогоднішній день.

Відповідно до виконавчого листа Святошинського районного суду м. Києва №2- 3135-1 від 16.11.2007 року відповідач повинен сплачувати на користь позивача аліменти у розмірі 1/4 частини усіх видів доходу, але не менше 30% від прожиткового мінімуму для дитини відповідного віку щомісячно.

Відповідно до розрахунку державного виконавця Святошинського районного відділу державної виконавчої служби м. Києва заборгованість по стягненню аліментів станом на 01.03.2020 року за період 2020-2021 роки складає 55625,00 грн.

Розмір заборгованості за аліментами, визначений державним виконавцем, відповідачем в судовому порядку не оскаржено.

Відповідно до п.22 Постанови пленуму Верховного Суду України №3 від 15 травня 2006 року «Про застосування судами окремих норм Сімейного кодексу України при розгляді справ щодо батьківства, материнства та стягнення аліментів» ст.196 Сімейного кодексу України передбачено, що відповідальність платника аліментів за прострочення їх сплати у вигляді неустойки (пені) настає лише за наявності вини цієї особи.

Неустойка (пеня) за один місяць рахується так: заборгованість за місяць помножена на 1% пені і помножена на кількість днів місяця, в якому виникла заборгованість. Загальна сума неустойки (пені) визначається шляхом додавання нарахованої пені за кожен із прострочених платежів (за кожен місяць).

Ухвалою суду від 21.02.2022 року відкрито провадження у справі, призначено розгляд справи за правилами спрощеного позовного провадження, без виклику сторін, роз`яснено учасникам справи порядок подання заяв по суті справи та наслідки їх неподання.

Як вбачається з матеріалів справи, відповідач отримав копію ухвали суду про відкриття провадження у справі разом із копією позовної заяви та доданими до неї матеріалами 30.04.2022 року, однак своїм правом на подання відзиву на позовну заяву станом на час ухвалення рішення не скористався.

Відповідно до положень ч. 8 ст. 178 ЦПК України, у разі ненадання відповідачем відзиву у встановлений судом строк без поважних причин суд вирішує справу за наявними матеріалами.

За змістом ст. 275 ЦПК України, суд розглядає справи у порядку спрощеного позовного провадження протягом розумного строку, але не більше шістдесяти днів з дня відкриття провадження у справі.

Згідно ст. 279 ЦПК України, розгляд справи по суті в порядку спрощеного провадження починається з відкриття першого судового засідання або через тридцять днів з дня відкриття провадження у справі, якщо судове засідання не проводиться. Якщо для розгляду справи у порядку спрощеного позовного провадження відповідно до цього Кодексу судове засідання не проводиться, процесуальні дії, строк вчинення яких відповідно до цього Кодексу обмежений першим судовим засіданням у справі, можуть вчинятися протягом тридцяти днів з дня відкриття провадження у справі. При розгляді справи у порядку спрощеного провадження суд досліджує докази і письмові пояснення, викладені у заявах по суті справи.

Відповідно до ст. 280 ЦПК України, суд може ухвалити заочне рішення на підставі наявних у справі доказів за одночасного існування таких умов: 1) відповідач належним чином повідомлений про дату, час і місце судового засідання; 2) відповідач не з`явився в судове засідання без поважних причин або без повідомлення причин; 3) відповідач не подав відзив; 4) позивач не заперечує проти такого вирішення справи.

З матеріалів справи вбачається, що позивач жодних заперечень з приводу розгляду справи в заочному порядку та ухвалення у справі заочного рішення не викладав.

За наведених обставин, у відповідності до вимог ч. 1 ст. 281 ЦПК України, суд ухвалив провести заочний розгляд справи та ухвалити у справі заочне рішення.

Суд, вивчивши матеріали справи, дослідивши письмові докази, оцінивши докази кожен окремо та в їх сукупності, повно, об`єктивно та всебічно з`ясувавши обставини справи, приходить до наступного висновку.

Судом встановлено, що 17 листопада 2006 року між позивачем ОСОБА_1 та відповідачем ОСОБА_2 був укладений шлюб, який був зареєстрований Відділом реєстрації актів цивільного стану Святошинського районного управління юстицій м. Києва, про що в книзі реєстрації актів про одруження вчинено запис №1754.

Судом встановлено, що від цього шлюбу у сторін народилася спільну дитина, а саме син:- ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 . Свідоцтво про народження дитини видано Відділом реєстрації актів цивільного стану Святошинського районного управління юстицій м. Києва, про що в книзі реєстрації народжень зроблено відповідний іапис №376(ас.4) .

Судом встановлено, що 31 липня 2007 року шлюб між позивачем та відповідачем був розірваний Відділом реєстрації актів цивільного стану Святошинського районного управління юстицій м. Києва, про що в книзі реєстрації розірвань шлюбів зроблено відповідний запис №748(ас.5) .

Судом встановлено, що відповідач свої обов`язки не виконував, що вказано у довідці №184 від 19.07.2018 виданої Спеціалізованою школою І-ІІІ ступенів №73 Шевченківського району м. Києва, де навчався ОСОБА_4 та у довідці №106 від 03.09.2019 р. виданої Київським вищим професійним училищем швейного та перукарського мистецтва м. Києва, де навчається ОСОБА_4 по сьогоднішній день(ас.6-7).

Судом встановлено, що відповідно до виконавчого листа Святошинського районного суду м. Києва №2- 3135-1 від 16.11.2007 року відповідач повинен сплачувати на користь позивача аліменти у розмірі 1/4 частини усіх видів доходу, але не менше 30% від прожиткового мінімуму для дитини відповідного віку щомісячно(ас.8-9).

Судом встановлено, що відповідно до розрахунку державного виконавця Святошинського районного відділу державної виконавчої служби м. Києва заборгованість по стягненню аліментів станом на 01.03.2020 року за період 2020-2021 роки складає 55625,00 грн.(ас.10).

Відповідно до положень ст. 141 СК України, мати, батько мають рівні права та обов`язки щодо дитини, незалежно від того, чи перебували вони у шлюбі між собою. Розірвання шлюбу між батьками, проживання їх окремо від дитини не впливає на обсяг їхніх прав і не звільняє від обов`язків щодо дитини, крім випадку, передбаченого частиною п`ятою статті 157 цього Кодексу.

Статтею 155 СК України передбачено, що здійснення батьками своїх прав та виконання обов`язків мають ґрунтуватися на повазі до прав дитини та її людської гідності. Ухилення батьків від виконання батьківських обов`язків є підставою для покладення на них відповідальності, встановленої законом.

За змістом ст. ст. 180, 181, 184 СК України, батьки зобов`язані утримувати дитину до досягнення нею повноліття. За рішенням суду кошти на утримання дитини (аліменти) присуджуються у частці від доходу її матері, батька або у твердій грошовій сумі за вибором того з батьків або інших законних представників дитини, разом з яким проживає дитина. Суд за заявою одержувача визначає розмір аліментів у твердій грошовій сумі.

Згідно ст. 191 СК України, аліменти на дитину присуджуються за рішенням суду від дня пред`явлення позову, а в разі подання заяви про видачу судового наказу - із дня подання такої заяви.

Відповідно до ч. 3 ст. 195 СК України, розмір заборгованості за аліментами обчислюється державним виконавцем, приватним виконавцем, а в разі виникнення спору - судом.

Частино 1 ст. 196 СК України передбачено, що у разі виникнення заборгованості з вини особи, яка зобов`язана сплачувати аліменти за рішенням суду або за домовленістю між батьками, одержувач аліментів має право на стягнення неустойки (пені) у розмірі одного відсотка суми несплачених аліментів за кожен день прострочення від дня прострочення сплати аліментів до дня їх повного погашення або до дня ухвалення судом рішення про стягнення пені, але не більше 100 відсотків заборгованості.

За змістом положень ст. ст. 76-81, 89 ЦПК України, доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. Належними є докази, які містять інформацію щодо предмета доказування. Обставини справи, які за законом мають бути підтверджені певними засобами доказування, не можуть підтверджуватися іншими засобами доказування. Достовірними є докази, на підставі яких можна встановити дійсні обставини справи. Достатніми є докази, які у своїй сукупності дають змогу дійти висновку про наявність або відсутність обставин справи, які входять до предмета доказування. Питання про достатність доказів для встановлення обставин, що мають значення для справи, суд вирішує відповідно до свого внутрішнього переконання. Кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Докази подаються сторонами та іншими учасниками справи. Доказування не може ґрунтуватися на припущеннях. Суд не може збирати докази, що стосуються предмета спору, з власної ініціативи, крім витребування доказів судом у випадку, коли він має сумніви у добросовісному здійсненні учасниками справи їхніх процесуальних прав або виконанні обов`язків щодо доказів, а також інших випадків, передбачених цим Кодексом. Суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів. Жодні докази не мають для суду заздалегідь встановленої сили. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності. Суд надає оцінку як зібраним у справі доказам в цілому, так і кожному доказу (групі однотипних доказів), який міститься у справі, мотивує відхилення або врахування кожного доказу (групи доказів).

За змістом наявного в матеріалах справи розрахунку заборгованості зі сплати аліментів за період 2020-2021 роки станом на 01.03.2020 року N 24414 заборгованість складала 55 652,00 грн.

Неустойка (пеня) за один місяць рахується так: заборгованість за місяць помножена на 1% пені і помножена на кількість днів місяця, в якому виникла заборгованість. Загальна сума неустойки (пені) визначається шляхом додавання нарахованої пені за кожен із прострочених платежів (за кожен місяць).

Рік Місяць Середня з/п 1/4 зп Сплачено Борг, грн. К-ть днів Пеня*

січень 15787 3946,75 0 3946,75 31 1223,49

лютий 16447 4111,75 0 4111,75 29 1192,41

березень 17990 4497,5 0 4497,5 31 1394,23

квітень 15278 3819,5 0 3819,5 30 1145,85

травень 15191 3797,75 0 3797,75 31 1177,30

2020 червень 16393 4098,25 0 4098,25 30 1229,48

липень 17053 4263,25 0 4263,25 31 1321,61

серпень 16795 4198,75 0 4198,75 31 1301,61

вересень 17253 4313,25 0 4313,25 30 1293,98

жовтень 17494 4373,5 0 4373,5 31 1355,79

листопад 17582 4395,5 0 4395,5 30 1318,65

грудень 21812 5453 0 5453 31 1690,43

2021 січень 17533 4383,25 0 4383,25 31 1358,81

Таким чином загальна сума пені за несвоєчасну сплату аліментів складає 17003, 64 грн.

Ураховуючи викладене, стягненню з відповідача на користь позивача підлягає неустойка (пеня) за прострочення сплати аліментів на утримання дитини у розмірі 17003, 64 грн.

На підставі викладеного, керуючись ст. ст. 141, 155, 180, 181, 184, 191, 195, 196 СК України, ст. ст. 76-81, 89, 178, 247, 263-265, 275, 279, 280, 281, 354, 355 ЦПК України, суд, -

УХВАЛИВ:

Позов ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про стягнення неустойки (пені) за прострочення сплати аліментів - задовольнити.

Стягнути з ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , ІПН: НОМЕР_1 , який зареєстрований за адресою: АДРЕСА_1 на користь ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , ІПН: НОМЕР_2 , яка проживає за адресою: АДРЕСА_2 неустойку (пеню) за прострочення сплати аліментів на утримання неповнолітньої дитини ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_4 , у розмірі 17003 (сімнадцять тисяч три гривні) грн. 64 коп.

Стягнути з ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , ІПН: НОМЕР_1 , який зареєстрований за адресою: АДРЕСА_1 на користь держави судовий збір у розмірі 992 грн. 40 коп.

Заочне рішення набирає законної сили, якщо протягом строків, встановлених ЦПК України, не подані заява про перегляд заочного рішення або апеляційна скарга, або якщо рішення залишено в силі за результатами апеляційного розгляду справи.

Заочне рішення може бути переглянуте судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача. Заяву про перегляд заочного рішення може бути подано протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Учасник справи, якому повне заочне рішення суду не було вручене у день його проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на подання заяви про його перегляд - якщо така заява подана протягом двадцяти днів з дня вручення йому повного заочного рішення суду. Строк на подання заяви про перегляд заочного рішення може бути також поновлений в разі пропуску з інших поважних причин.

Учасники справи, а також особи, які не брали участі у справі, якщо суд вирішив питання про їхні права, свободи, інтереси та (або) обов`язки, мають право оскаржити в апеляційному порядку рішення суду першої інстанції повністю або частково шляхом подання апеляційної скарги на рішення суду до Київського апеляційного суду через Святошинський районний суд м. Києва протягом 30 днів з дня складання повного судового рішення.

Учасник справи, якому повне рішення суду не були вручені у день його складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження на рішення суду - якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.

Суддя: Л.М. Шум