Провадження № 2/369/1964/22
15.07.2022 року м. Київ
Києво-Святошинський районний суд Київської області у складі:
головуючого судді Волчко А.Я.,
за участю секретаря Миголь А.А.,
розглянувши у відкритому судовому засіданні цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до територіальної громади міста Вишневе в собі Вишневої міської ради Бучанського району Київської області, за участю третьої особи: приватного нотаріуса Бучанського районного нотаріального округу Київської області Леденьова Івана Сергійовича про встановлення факту родинних відносин та надання додаткового строку для прийняття спадщини, -
Позивач у вересні 2021 року звернувся до Києво-Святошинського районного суду Київської області із позовом до територіальної громади міста Вишневе в собі Вишневої міської ради Бучанського району Київської області, за участю третьої особи: приватного нотаріуса Бучанського районного нотаріального округу Київської області Леденьова Івана Сергійовича про встановлення факту родинних відносин та надання додаткового строку для прийняття спадщини.
Свої вимоги позивач аргументував тим, що ІНФОРМАЦІЯ_1 у місті Севастополь Автономної Республіки Крим помер його рідний дядько ОСОБА_2 .
Після його смерті відкрилась спадщина за законом на належне йому спадкове майно. Родичів ближчого ступеня спорідненості померлий не мав. З дружиною ОСОБА_2 розлучився більше двадцяти років тому та жодним чином не підтримував з нею зв`язок. Мати ОСОБА_2 (баба позивача) ОСОБА_3 померла ІНФОРМАЦІЯ_2 .
Зазначає, що померлий є рідним братом матері позивача. Однак довести цей факт позивач не може, оскільки у в нього відсутні документи, які б надавали можливість підтвердити родинні відносини між ним та спадкоємцем. Вказані розбіжності заважають йому оформити спадщину після смерті ОСОБА_2 .
У встановлений законодавством шестимісячний строк із заявою про прийняття спадщини до нотаріальної контори позивач не мав змоги звернутись, оскільки смерть дядька наступила на окупованій території Автономної Республіки Крим, а позивач був позбавлений можливості виїхати до окупованої території та отримати документи, які підтверджували факт смерті його дядька, через встановлені обмеження щодо пропуску громадян на окуповані території. Процедура встановлення факту смерті ОСОБА_2 розпочалась в кінці 2019 року, а Свідоцтво про смерть ОСОБА_2 встановленого зразка було отримано лише 26 червня 2021 року. Без свідоцтва про смерть встановленого зразка заявник не мав можливості звернутись до нотаріуса із заявою про відкриття спадщини.
Просить встановити факт родинних відносин, а саме, що він, ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , є рідним племінником померлого ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_4 , а також просить визначити йому додатковий строк тривалістю три місяці для подання заяви про прийняття спадщини після смерті його дядька ОСОБА_2 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_1 у місті Севастополь.
Ухвалою суду від 09.09.2021 року вказану позовну заяву прийнято до розгляду, відкрито провадження у справі та призначено підготовче засідання.
Ухвалою суду від 18.11.2021 року витребувано належним чином засвідчені копії спадкових справ, які заведені після смерті ОСОБА_2 та ОСОБА_3 .
Ухвалою суду від 10.12.2021 року було закрите підготовче провадження та призначено справу до розгляду по суті.
У судове засідання учасники процесу не з`явились, про дату, час та місце його проведення повідомлялись належним чином. Від представника позивача через канцелярію суду надійшла заяви про розгляд справи за її відсутності та відсутності позивача, в якій також повідомила, що заявлені вимоги підтримує у повному обсязі, та просить суд їх задовольнити.
За письмовою згодою представника позивача суд ухвалив, провести заочний розгляд справи та ухвалити заочне рішення, що відповідає положенням ст. ст. 280-281 ЦПК України.
У зв`язку з неявкою сторін в силу ч. 2ст. 247 ЦПК України фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснювалось.
У відповідності до ч. 5ст. 268 ЦПК України датою ухвалення рішення, ухваленого за відсутності учасників справи, є дата складення повного судового рішення.
Дослідивши надані суду докази, вивчивши надані суду документи та матеріали, всебічно і повно з`ясувавши усі фактичні обставини, на яких ґрунтуються вимоги заяви, об`єктивно оцінивши докази, що мають юридичне значення для розгляду справи і вирішення її по суті, суд дійшов висновку, що заява підлягає задоволенню за наступних підстав.
Як вбачається із матеріалів справи, ІНФОРМАЦІЯ_1 у місті Севастополь Автономної Республіки Крим помер ОСОБА_2 , що підтверджується свідоцтвом про смерть серія та номер НОМЕР_1 , виданим Бучанським відділом державної реєстрації актів цивільного стану у Бучанському районі Київської області Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції ( м. Київ) від 26 червня 2021 року, актовий запис № 14.
ОСОБА_3 померла ІНФОРМАЦІЯ_2 , що підтверджується свідоцтвом про смерть серії НОМЕР_2 , виданим відділом реєстрації актів громадянського стану Балаклавського районного управління юстиції у м. Севастополі від 30 квітня 2002 року.
ОСОБА_4 (мати позивача), померла ІНФОРМАЦІЯ_5 , що підтверджується свідоцтвом про смерть серії НОМЕР_3 , виданим Фастівським міським відділом РАЦС від 27 вересня 1982 року 9 повторно).
Матір`ю ОСОБА_1 є ОСОБА_4 , що підтверджується свідоцтвом про народження серії НОМЕР_4 , виданим Фастівським міським бюро РАЦС від 04 лютого 1964 року.
Листом Немирівського відділу державної реєстрації актів цивільного стану у Вінницькому районі Вінницької області Центрально-Західного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Хмельницький) № 475-21.11-38 від 02.09.2021 року підтверджується, що в архіві відділу наявний паперовий носій актового запису про народження № 17від 12.05.1952 року, складений виконавчим комітетом Вовчоцької сільської ради Немирівського району Київської області На ОСОБА_6 , відомості про якого внесені до Державного реєстру актів цивільного стану громадян. У графі «Відомості про батьків» зазначено: матір- ОСОБА_3 , минуло 32 роки.
Експертним висновком Українського бюро лінгвістичних експертиз № 056/420-m від 17 березня 2021 року визначено випадки орфографічних коливань написання Прізвищ Імен та По батькові через неправильне використання при їх утворені російської словотвірної моделі та встановлено ідентичність імен ОСОБА_7 та ОСОБА_8 , ОСОБА_9 та по батькові ОСОБА_10 , ОСОБА_5 , ОСОБА_11 .
Отже, на підставі вищезазначених доказів, судом встановлено, що позивач ОСОБА_1 є рідним племінником померлого ОСОБА_6 , а тому вимоги позивача, в частині встановлення факту родинних відносин, є законними, обґрунтованими, та підлягають до задоволення.
Встановлення факту родинних відносин позивачу необхідно для реалізації спадкових прав.
Стосовно позовних вимог ОСОБА_1 про визначення йому додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини суд зазначає таке.
Відповідно до ч.1, 2 ст. 1220 ЦК України, спадщина відкривається внаслідок смерті особи. Часом відкриття спадщини є день смерті особи.
Згідно з ч.1 ст. 1270 ЦК України, для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини.
Відповідно до ч.1 ст. 1272 ЦК України, якщо спадкоємець протягом строку, встановленого ст. 1270 ЦК України, не подав заяву про прийняття спадщини, він вважається таким, що не прийняв її.
Згідно з ч.3 ст. 1272 ЦК України, за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини.
Часом відкриття спадщини після смерті ОСОБА_6 є ІНФОРМАЦІЯ_6 . Місце відкриття спадщини місто Севастополь, який тимчасово окупований.
Рішенням Києво-Святошинського районного суду Київської області, ухваленим 22 вересня 2020 року по справі 369/11569/20, встановлено факт смерті ОСОБА_2 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_6 у м. Севастополь АР Крим.

На підставі вказаного рішення суду Києво-Святошинським районним відділом реєстрації актів цивільного стану Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Київ) складено актовий запис про смерть ОСОБА_2 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_6 у м. Севастополь АР Крим.

У зв`язку з наявністю описок в тексі судового рішення в березні 2021 року було подано до Києво-Святошинського районного суду Київської області заяву про виправлення таких описок.

31.03.2021 року ухвалою Києво-Святошинського районного суду Київської області вирішено задовольнити заяву представника заявника та постановлено: Виправити описки, допущені у рішенні Києво-Святошинського районного суду Київської області від 22.09.2020 по цивільній справі № 369/11569/20, а саме:

- в описовій, мотивувальній та резолютивній частинах рішення вважати вірними дані про особу, факт смерті якої встановлюється, як « ОСОБА_2 » у відповідних відмінках,

- в описовій, мотивувальній та резолютивній частинах рішення замість дати смерті особи, факт смерті якої встановлюється, « ІНФОРМАЦІЯ_7 » зазначити та вважати вірною « ІНФОРМАЦІЯ_6 ».

На підставі виправленого актового запису було отримано і свідоцтво про смерть ОСОБА_2 від 26 червня 2021 року.

За змістом цієї статті поважними причинами пропуску строку для прийняття спадщини є причини, які пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій.

Правила частини третьої статті 1272 ЦК України про надання додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини можуть бути застосовані, якщо: 1) у спадкоємця були перешкоди для подання такої зави; 2) ці обставини визнані судом поважними.

Такий правовий висновок висловлений Верховним Судом України у постанові від 23 серпня 2017 року № 6-1320цс17.

З урахуванням наведеного, якщо спадкоємець пропустив шестимісячний строк для подання заяви про прийняття спадщини з поважних причин, закон гарантує йому право на звернення до суду з позовом про визначення додаткового строку на подання такої заяви.

Вирішуючи питання визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій.

Поважними причинами пропуску строку визнаються, зокрема: 1) тривала хвороба спадкоємців; 2) велика відстань між місцем постійного проживання спадкоємців і місцем знаходження спадкового майна; 3) складні умови праці, які, зокрема, пов`язані з тривалими відрядженнями, в тому числі закордонними; 4) перебування спадкоємців на строковій службі у складі Збройних Сил України; 5) необізнаність спадкоємців про наявність заповіту тощо.

Таким чином, неможливість позивачем отримати документи, які підтверджують факт смерті його дядька, а також утруднений процес отримання встановленого зразка свідоцтва про смерть спадкодавця є поважною причиною пропуску строку для прийняття спадщини.

Отже, суд визнає, що зазначені позивачем причини пропуску строку для подання заяви про прийняття спадщини є поважними.

Враховуючи вищенаведене, суд прийшов до висновку, що вимоги позивача про визначення йому додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини є законними, обґрунтованими, доведеними, а тому позов підлягає до задоволення.

Керуючись ст.ст.12, 13, 81, 89, 263-265, 315, 319 ЦПК України, ст. ст. 1220, 1270, 1272 ЦК України суд,

УХВАЛИВ:

Позов ОСОБА_1 до територіальної громади міста Вишневе в собі Вишневої міської ради Бучанського району Київської області, за участю третьої особи: приватного нотаріуса Бучанського районного нотаріального округу Київської області Леденьова Івана Сергійовича про встановлення факту родинних відносин та надання додаткового строку для прийняття спадщини задовольнити.

Визначити ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , (РНОКПП НОМЕР_5 ), додатковий строк три місяці після набрання рішенням законної сили, для подання заяви про прийняття спадщини за законом, що відкрилась після смерті ОСОБА_6 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_1 у місті Севастополь.

Встановити факт, що має юридичне значення, а саме, що ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , (РНОКПП НОМЕР_5 ), є рідним племінником ОСОБА_6 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_1 у місті Севастополь, що підтверджується свідоцтвом про смерть серія та номер НОМЕР_1 , виданим Бучанським відділом державної реєстрації актів цивільного стану у Бучанському районі Київської області Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції ( м. Київ), актовий запис № 14.

Заочне рішення може бути переглянуте судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача. Заяву про перегляд заочного рішення може бути подано протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

Учасник справи, якому повне заочне рішення суду не було вручене у день його проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на подання заяви про його перегляд - якщо така заява подана протягом двадцяти днів з дня вручення йому повного заочного рішення суду.

Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів з дня його проголошення, до Київського апеляційного суду.

Учасник справи, якому повне рішення суду не було вручено удень його складення,має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.

Суддя: А.Я. Волчко