УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

25.07.2022 року м. Житомир

Богунський районний суд м. Житомира в складі:

головуючого судді Воробйової Т.А.,

за участі секретаря судового засідання Гльози М.П.,

позивача ОСОБА_1 ,

представника позивача ОСОБА_2 ,

відповідача ОСОБА_3 ,

представника відповідача ОСОБА_4 ,

розглядаючи у відкритому судовому засіданні в порядку загального позовного провадження, у підготовчому засіданні цивільну справу

за позовом ОСОБА_1

до ОСОБА_3

про визнання заповіту недійсним,

в с т а н о в и в:

У провадженні Богунського районного суду м. Житомира перебуває цивільна справа за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_3 про визнання заповіту недійсним, у якому позивач просить визнати недійсним заповіт ОСОБА_5 , складений на користь ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 .

Ухвалою Богунського районного суду м. Житомира від 06.10.2021 відкрито провадження у справі, розгляд справи ухвалено проводити в порядку загального позовного провадження та призначено підготовче засідання.

10.06.2022 позивачем ОСОБА_1 подано до суду клопотання про призначення експертизи, у якому позивач просить призначити у справі посмертну почеркознавчу експертизу, проведення якої доручити Вінницькому науково-дослідному експертно-криміналістичному центру УМВС України. На вирішення експертизи поставити запитання: чи виконаний рукописний напис «Заповіт мною прочитано в голос відповідає моїй волі» та підпис в графі «Підпис» в заповіті від 19.05.2020 ОСОБА_5 чи іншою особою?; витребувати у відповідача оригінал заповіту; витребувати у державного нотаріуса Поліщука А.В. нотаріальну справу щодо оформлення заповіту від 19.05.2020 ОСОБА_5 , зареєстрований в реєстрі №377; з метою отримання зразків підпису ОСОБА_5 витребувати судові справи №296/5366/17 та №296/834/19; долучити до матеріалів справи письмові документи за підписом померлого чоловіка ОСОБА_5 , а саме оригінал трудового договору від 08.10.2019, оригінал полісу №АР/8434588 від 25.06.2020; оригінал заповіту від 19.11.2009; на час проведення експертизи провадження у справі зупинити.

Клопотання обґрунтоване тим, що оскільки предметом даної справи є, визнання заповіту недійсним, а доводи позивача ґрунтуються на тому, що вказаний заповіт померлий чоловік позивача особисто не підписував, а підпис зроблено іншою особою, тому для з`ясування даної обставини необхідні спеціальні знання у сфері ідентифікації виконання рукописного тексту.

15.07.2022 від представника відповідача ОСОБА_4 до суду надійшло заперечення на клопотання, у якому вказано, що позов ОСОБА_1 обґрунтований тим, що складання заповіту не відповідало волі ОСОБА_5 , оскільки останній, працюючи у ОСОБА_3 , міг підписати заповіт не розуміючи, що він підписує. Таким чином, відповідно до змісту позовної заяви, предметом доказування у справі є наявність волі ОСОБА_5 на складання заповіту та обізнаність з тим, який документ він підписує. Таким чином, представник відповідача вважає, що результати проведення почеркознавчої експертизи не будуть відповідати предмету доказування та будуть неналежними доказами. На підставі викладеного, представник відповідача клопотання вважає необґрунтованим та просить відмовити у його задоволенні.

У судовому засіданні позивач та її представник клопотання про призначення експертизи підтримали та просили задовольнити з підстав, викладених у клопотанні. На витребуванні документів, які зазначені у клопотання, представник позивача наполягав. Просив відкласти розгляд справи для надання відповідачу часу для подачі до суду оригіналів заповіту та документів, які містять підпис померлого ОСОБА_5 . З метою об`єктивного проведення експертизи, просив доручити її проведення експертній установі у м. Вінниця.

Відповідач та її представник у судовому засідання проти задоволення клопотання про призначення експертизи заперечили та просили відмовити у його задоволенні з підстав, викладених у запереченні. Представник відповідача вказав, що у разі, якщо суд дійде висновку про призначення експертизи, просить її проведення доручити експертній установі, яка знаходиться у м. Житомирі, при виборі експертної установи поклався на розсуд суду. Щодо клопотання позивача у частині витребування доказів, представник відповідача вказав, що у судових справах №296/5366/17 та №296/834/19 він був представником померлого ОСОБА_5 та всі підписи на документах виконані представником. Також представник відповідача вважає недоцільним витребування у державного нотаріуса Поліщука А.В. нотаріальної справи щодо оформлення заповіту від 19.05.2020 ОСОБА_5 , оскільки оригінал заповіту наявний у відповідача та вона його надасть. Відповідач вказала, що може надати багато документів, які підписував батько в останні роки життя. У разі призначення судом експертизи, відповідач надасть оригінал заповіту.

Дослідивши матеріали справи, заслухавши пояснення учасників судового засідання, суд приходить до наступного висновку.

Судова експертиза - це дослідження на основі спеціальних знань у галузі науки, техніки, мистецтва, ремесла тощо об`єктів, явищ і процесів з метою надання висновку з питань, що є або будуть предметом судового розгляду. (ст.1 Закону України «Про судову експертизу»).

Згідно з п.4 ст.129 Конституції України однією з основних засад судочинства є змагальність сторін та свобода в наданні ними суду своїх доказів і у доведенні перед судом їх переконливості, а відповідно до ст.6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод таке конституційне право повинно бути забезпечене судовими процедурами, які повинні бути справедливими.

Як роз`яснено у п.п.1, 2 Постанови Пленуму Верховного Суду України від 30.05.1997 року №8 «Про судову експертизу в кримінальних і цивільних справах», звернути увагу судів на необхідність суворого додержання вимог закону при призначенні судових експертиз та використанні їх висновків. Вказано на неприпустимість призначення експертизи у випадках, коли з`ясування певних обставин не потребує спеціальних знань, а також порушення перед експертом правових питань, вирішення яких віднесено законом до компетенції суду. Судова експертиза призначається лише у разі дійсної потреби у спеціальних знаннях для встановлення фактичних даних, що входять до предмета доказування, тобто у разі, коли висновок експерта не можуть замінити інші засоби доказування.

Згідно з ч.3 ст. 12 ЦПК України кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом.

Відповідно до ч.1 ст.81 Цивільного процесуального кодексу України, кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог і заперечень, крім випадків, встановлених цим кодексом.

Статтею 76 ЦПК України визначено, що доказами є будь-які дані, на підставі яких, суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. Ці дані встановлюються такими засобами, як серед іншого, висновками експертів.

Згідно зі ст. 103 ЦПК України суд призначає експертизу у справі за сукупності таких умов: 1) для з`ясування обставин, що мають значення для справи, необхідні спеціальні знання у сфері іншій, ніж право, без яких встановити відповідні обставини неможливо; 2) сторонами (стороною) не надані відповідні висновки експертів із цих самих питань або висновки експертів викликають сумніви щодо їх правильності.

Відповідно до ст. 104 ЦПК України про призначення експертизи суд постановляє ухвалу, в якій зазначає підстави проведення експертизи, питання, з яких експерт має надати суду висновок, особу (осіб), якій доручено проведення експертизи, перелік матеріалів, що надаються для дослідження, та інші дані, які мають значення для проведення експертизи.

Беручи до уваги обставини, на які посилається позивач в обґрунтування позову та клопотання про призначення експертизи, а саме, що складання заповіту не відповідало волі заповідача та останній міг не розуміти, що він підписує, а також що заповіт ймовірно було підписано іншою особою, враховуючи, що у даній справі існує дійсна потреба у спеціальних знаннях для встановлення фактичних даних, що входять до предмета доказування та без висновку експерта щодо визначеного кола питань є неможливим забезпечення повного, всебічного та об`єктивного розгляду справи.

На підставі вищевикладеного, суд дійшов висновку, що клопотання про призначення почеркознавчої експертизи підлягає задоволенню.

Відповідно до ч. 1, 3 ст. 107 ЦПК України матеріали, необхідні для проведення експертизи, експерту надає суд, якщо експертиза призначена судом, або учасник справи, якщо експертиза проводиться за його замовленням. При призначенні експертизи суд з урахуванням думки учасників справи визначає, які саме матеріали необхідні для проведення експертизи. Суд може також заслухати призначених судом експертів з цього питання. Копії матеріалів, що надаються експерту, можуть залишатися у матеріалах справи.

При визначенні матеріалів, що надаються експерту чи експертній установі, суд у необхідних випадках вирішує питання про витребування відповідних матеріалів за правилами, передбаченими цим Кодексом для витребування доказів.

Згідно з п. 1.1. Інструкції про призначення та проведення судових експертиз та експертних досліджень та Науково-методичних рекомендацій з питань підготовки та призначення судових експертиз та експертних досліджень, основним завданням почеркознавчої експертизи є ідентифікація виконавця рукописного тексту, обмежених за обсягом рукописних записів (літерних та цифрових) і підпису.

Об`єктом почеркознавчої експертизи є почерковий матеріал, в якому відображені ознаки почерку певної особи у тому обсязі, в якому їх можна виявити для вирішення поставлених завдань.

Для проведення почеркознавчих досліджень рукописних записів та підписів надаються оригінали документів.

В ході розгляду справи позивачем до матеріалів справи долучено оригінали трудового договору від 08.10.2019, полісу №АР/8434588 від 25.06.2020; заповіту від 19.11.2009, у яких міститься підпис померлого ОСОБА_5 .

Також існує необхідність витребування від позивача та відповідача усіх наявних у них офіційних документів зі зразками підписів та почерку ОСОБА_5 , у період орієнтовно 2020 року, а також у витребувані у відповідача ОСОБА_3 наявний в неї оригінальний примірник заповіту ОСОБА_5 від 19.05.2020, посвідчений державним нотаріусом Житомирської державної нотаріальної контори Житомирської області, Поліщуком А.І., та зареєстрованого в реєстрі за №377.

Призначаючи експертизу, суд бере за основу питання, яке поставлене заявником перед експертом у письмовому клопотанні.

Відповідно до частини третьої статті 103 Цивільного процесуального кодексу України при призначенні експертизи судом експерт або експерта установа обирається сторонами за взаємною згодою, а якщо такої згоди не досягнуто у встановлений судом строк, експерта чи експертну установу визначає суд. Суд з урахуванням обставин справи має право визначити експерта чи експерту установу самостійно. У разі необхідності може бути призначено декілька експертів для підготовки одного висновку (комісійна або комплексна експертиза).

Оскільки сторонами не досягнуто згоди щодо експертної установи, якій слід доручити проведення експертизи, така установа визначається судом.

Проведення судової почеркознавчої експертизи, суд, з урахуванням положень ст.9 Закону України «Про судову експертизу», вважає за необхідне доручити експертам Житомирського науково-дослідного експертно-криміналістичного центру МВС України.

Щодо вимог клопотання у частині витребування від державного нотаріуса Житомирської державної нотаріальної контори Житомирської області, Поліщука А.І., матеріалів нотаріальної справи щодо оформлення заповіту ОСОБА_5 від 19.05.2020, посвідченого державним нотаріусом Житомирської державної нотаріальної контори Житомирської області, Поліщуком А.І. та зареєстрованого в реєстрі за №377, та витребування матеріалів судових справ №296/5366/17 та №296/8635/19, суд зазначає наступне.

Відповідно до ст. 84 Цивільного процесуального кодексу України учасник справи, у разі неможливості самостійно надати докази, вправі подати клопотання про витребування доказів судом. Таке клопотання повинно бути подане в строк, зазначений у частинах другій та третій статті 83 цього Кодексу. Якщо таке клопотання заявлено з пропуском встановленого строку, суд залишає його без задоволення, крім випадку, коли особа, яка його подає, обґрунтує неможливість його подання у встановлений строк з причин, що не залежали від неї. У клопотанні повинно бути зазначено: 1) який доказ витребовується; 2) обставини, які може підтвердити цей доказ, або аргументи, які він може спростувати; 3) підстави, з яких випливає, що цей доказ має відповідна особа; 4) вжиті особою, яка подає клопотання, заходи для отримання цього доказу самостійно, докази вжиття таких заходів та (або) причини неможливості самостійного отримання цього доказу. У разі задоволення клопотання суд своєю ухвалою витребовує відповідні докази.

Позивач просить витребувати від державного нотаріуса Житомирської державної нотаріальної контори Житомирської області, Поліщука А.І., матеріалів нотаріальної справи щодо оформлення заповіту ОСОБА_5 від 19.05.2020, посвідченого державним нотаріусом Житомирської державної нотаріальної контори Житомирської області, Поліщуком А.І. та зареєстрованого в реєстрі за №377, з метою дослідження оригіналу заповіту. Разом з тим, оригінал заповіту наявний у відповідача та відповідачем повідомлено, що він буде наданий для проведення експертизи, тому витребування матеріалів нотаріальної справи щодо оформлення заповіту суд вважає не доцільним.

Також, позивачем не обґрунтовано та не надано доказів того, що у матеріалах судових справ №296/5366/17 та №296/8635/19 наявні документи, які містять підписи та почерк померлого ОСОБА_5 , а також того, яким судом розглядалися зазначені справи, тому клопотання у частині витребування доказів задоволенню не підлягає.

Керуючись ст.1-12, 76, 103-108, 251, 260-261, 353-355 ЦПК України, суд, -

у х в а л и в :

Клопотання позивача про призначення по справі №295/12570/21 судової посмертної почеркознавчої експертизи - задовольнити.

Призначити у справі за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_3 про визнання заповіту недійсним підготовче засідання на 11-00 год 07 вересня 2022 року, зал 2-Б-7 Богунського районного суду м. Житомира.

Зобов`язати позивача і відповідача надати суду усі наявні у них офіційні документи зі зразками підписів та почерку ОСОБА_5 , у період орієнтовно 2020 року.

Витребувати у відповідача ОСОБА_3 наявний в неї оригінальний примірник заповіту ОСОБА_5 від 19.05.2020, посвідчений державним нотаріусом Житомирської державної нотаріальної контори Житомирської області, Поліщуком А.І., та зареєстрованого в реєстрі за №377.

Відмовити у клопотанні про витребування від державного нотаріуса Житомирської державної нотаріальної контори Житомирської області, Поліщука А.І., матеріалів нотаріальної справи щодо оформлення заповіту ОСОБА_5 від 19.05.2020, посвідченого державним нотаріусом Житомирської державної нотаріальної контори Житомирської області, Поліщуком А.І. та зареєстрованого в реєстрі за №377.

Відмовити у клопотанні про витребування матеріалів судових справ №296/5366/17 та №296/8635/19.

Призначити у справі за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_3 про визнання заповіту недійсним, судову посмертну почеркознавчу експертизу, на вирішення якої поставити питання:

Чи виконаний рукописний напис «Заповіт мною прочитано в голос відповідає моїй волі» та підпис в графі «Підпис» в заповіті від 19.05.2020, зареєстрованому в реєстрі за №377 ОСОБА_5 чи іншою особою?

Проведення судової почеркознавчої експертизи доручити експертам Житомирського науково-дослідного експертно-криміналістичного центру МВС України (10008, м. Житомир, вул. Старий Бульвар, 18).

Попередити експертів Житомирського науково-дослідного експертно-криміналістичного центру МВС України про кримінальну відповідальність за завідомо неправдивий висновок та за відмову без поважних причин від виконання покладених на них обов`язків.

Оплату за проведення судової почеркознавчої експертизи у справі покласти на позивача.

Ухвала може бути оскаржена до Житомирського апеляційного суду протягом п`ятнадцяти днів з дня складення повного тексту ухвали суду.

Учасник справи, якому повний текст ухвали суду не був вручений у день його складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження на ухвалу суду - якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Суддя: Т.А. Воробйова