Справа № 147/326/22
Провадження № 22-ц/801/1327/2022
Головуючий у суді 1-ї інстанції Борейко О. Г.
Доповідач:Береговий О. Ю.
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

28 липня 2022 рокуСправа № 147/326/22м. Вінниця

Вінницький апеляційний суд у складі колегії суддів судової палати з розгляду цивільних справ:

головуючого Берегового О.Ю. (суддя-доповідач),

суддів: Панасюка О.С., Шемети Т.М.,

за участю секретаря судового засідання Безрученко Н.Р.,

учасники справи:

позивач: ОСОБА_1 ,

відповідач: Приватне акціонерне товариство «Продовольча компанія «Поділля»,

розглянув апеляційну скаргу Приватного акціонерного товариства «Продовольча компанія «Поділля» на ухвалу Тростянецького районного суду Вінницької області від 16 червня 2022 року, постановлену місцевим судом під головуванням судді Борейко О.Г., в цивільній справі за позовом ОСОБА_1 до Приватного акціонерного товариства «Продовольча Компанія «Поділля» про усунення перешкод в користуванні земельною ділянкою шляхом повернення земельної ділянки з чужого незаконного володіння та скасування реєстрації договору оренди землі,

встановив:

В квітні 2022 року ОСОБА_1 звернувся до суду з позовом до Приватного акціонерного товариства «Продовольча Компанія «Поділля» про усунення перешкод в користуванні земельною ділянкою шляхом повернення земельної ділянки з чужого незаконного володіння та скасування реєстрації договору оренди землі.

В червні 2022 року представником позивача ОСОБА_1 адвокатом Тимощуком Євгенієм Сергійовичем заявлено клопотання про призначення судової почеркознавчої експертизи.

Також, в червні 2022 року представником відповідача Приватного акціонерного товариства «Продовольча Компанія «Поділля» - Хитруком Іваном Сергійовичем заявлено клопотання про зобов`язання позивача надати відповідь на поставлені питання про обставини, що мають значення для справи.

Ухвалою Тростянецького районного суду Вінницької області від 16 червня 2022 року клопотання представника позивача адвоката Тимощука Євгенія Сергійовича про призначення судової почеркознавчої експертизи задоволено.

Призначено у справі за позовом ОСОБА_1 до Приватного акціонерного товариства «Продовольча Компанія «Поділля» про усунення перешкод в користуванні земельною ділянкою шляхом повернення земельної ділянки з чужого незаконного володіння, скасування реєстрації договору оренди землі, судову почеркознавчу експертизу, на вирішення якої поставлені наступні питання: чи виконаний підпис у договорі оренди землі від 30 липня 2015 року, що укладений між ОСОБА_1 та орендарем ПрАТ "ПК Поділля", а також в акті визначення меж земельної ділянки в натурі (на місцевості) від 30 липня 2015 року, акті приймання-передачі земельної ділянки в оренду від 31 липня 2016 року безпосередньо ОСОБА_1 чи іншою особою?

Проведення експертизи доручено експертам Вінницького науково-дослідного експертно-криміналістичного центру МВС України (м. Вінниця, вул. В. Порика, 8), попередивши експертів про кримінальну відповідальність за ст. ст. 384, 385 КК України.

В розпорядження експертів надано:

- цивільну справу №147/326/22 за позовом ОСОБА_1 до Приватного акціонерного товариства «Продовольча Компанія «Поділля» про усунення перешкод в користуванні земельною ділянкою шляхом повернення земельної ділянки з чужого незаконного володіння, скасування реєстрації договору оренди землі;

- оригінал Договору оренди землі від 30 липня 2015 року, оригінали документів: акту визначення меж земельної ділянки в натурі (на місцевості) від 30 липня 2015 року, акт прийняття-передачі земельної ділянки в оренду до договору оренди землі від 30 липня 2015 року, що знаходяться у конверті №1;

Витрати, пов`язані з проведенням експертизи, покладено на позивача.

Клопотання представника відповідача - адвоката Хитрука Івана Сергійовича про зобов`язання позивача надати відповідь на поставлені питання про обставини, що мають значення для справи задоволено

Зобов`язано ОСОБА_1 надати до суду відповіді на поставлені відповідачем у відзиві і клопотанні питання:

1. Чи підтверджує ОСОБА_1 , що орендна плата виплачувалася у 2015 році за користування ПрАТ "ПК "Поділля" земельної ділянки у 2015 році?

2. Чи підтверджує ОСОБА_1 , що орендна плата виплачувалася у 2016 році за користування ПрАТ "ПК "Поділля" земельної ділянки у 2016 році?

3. Чи підтверджує ОСОБА_1 , що орендна плата виплачувалася у 2017 році за користування ПрАТ "ПК "Поділля" земельної ділянки у 2017 році?

4. Чи підтверджує ОСОБА_1 , що орендна плата виплачувалася у 2018 році за користування ПрАТ "ПК "Поділля" земельної ділянки у 2018 році?

5. Чи підтверджує ОСОБА_1 , що орендна плата виплачувалася у 2019 році за користування ПрАТ "ПК "Поділля" земельної ділянки у 2019 році?

6. Чи підтверджує ОСОБА_1 , що орендна плата виплачувалася у 2020 році за користування ПрАТ "ПК "Поділля" земельної ділянки у 2020 році?

7. Чи підтверджує ОСОБА_1 , що орендна плата виплачувалася у 2021 році за користування ПрАТ "ПК "Поділля" земельної ділянки у 2021 році?

8. Коли ОСОБА_1 вперше письмово звернувся до ПрАТ "ПК "Поділля" з вимогою повернути земельну ділянку?

Провадження у справі на час проведення експертизи зупинено.

Не погодившись із зазначеною ухвалою суду, зокрема, в частині призначення судової почеркознавчої експертизи Приватне акціонерне товариство «Продовольча компанія «Поділля» подало апеляційну скаргу, у якій посилаючись на порушення судом норм процесуального права, просили суд скасувати ухвалу Тростянецького районного суду Вінницької області від 16 червня 2022 року про призначення судової почеркознавчої експертизи, а справу направити до суду першої інстанції для продовження розгляду.

Апеляційна скарга мотивована тим, що на думку заявника суд попередньої інстанції призначаючи судову почеркознавчу експертизу, в порушення Інструкції про призначення та проведення судових експертиз та експертних досліджень та Науково-методичних рекомендацій з питань підготовки та призначення судових експертиз та експертних досліджень, не було відібрано у позивача експериментальні зразки підпису для проведення такого дослідження, а позивачем, в свою чергу, не надано щонайменше 15 документів з вільними та умовно вільними зразками свого підпису. При цьому місцевий суд не конкретизував в резолютивній частині оскаржуваної ухвали, які саме документи, на яких є зразки підпису позивача в матеріалах цивільної справи, надають експерту для дослідження та прийшов до помилкового висновку про можливість поновлення провадження у справі, зокрема, на вимогу експерта для надання додаткових документів. Разом з тим вважає, що місцевий суд в порушення Науково-методичних рекомендацій, не склав протокол про вилучення об`єктів, що підлягають дослідженню. Крім того, звертає увагу на невідповідність тексту резолютивної частини оскаржуваної ухвали суду із її проголошеною частиною в судовому засіданні, а саме відсутнє розпорядження суду стосовно надання експертам експериментальних зразків підписів позивача.

12 липня 2022 року від представника позивача ОСОБА_1 адвоката Тимощука Є.С. надійшов відзив на апеляційну скаргу, в якому він заперечив аргументи викладені в апеляційній скарзі вказавши, що судом дотримані вимоги процесуального закону та останній прийшов до вірного висновку про задоволення клопотання.

Суд апеляційної інстанції переглядає справу за наявними в ній і додатково поданими доказами та перевіряє законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги.

Відповідно до роз`яснень, які містяться в абзаці першому пункту 14 постанови Пленуму Верховного Суду України від 24 жовтня 2008 року №12 «Про судову практику розгляду цивільних справ в апеляційному порядку» та частини 1 статті 367 ЦПК України, суд апеляційної інстанції перевіряє справу за наявними в ній і додатково поданими доказами та перевіряє законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги.

У третьому абзаці пункту 15 названої постанови Пленуму зазначено, що у разі якщо апеляційна скарга подана на рішення щодо частини вирішених вимог, суд апеляційної інстанції відповідно до принципу диспозитивності не має права робити висновків щодо неоскарженої частини ні в мотивувальній, ні в резолютивній частині судового рішення, а в описовій частині повинен зазначити, в якій частині вимог судове рішення не оскаржується.

Оскільки ухвала суду першої інстанції оскаржується лише в частині призначення судової почеркознавчої експертизи, тому в іншій частині рішення суду в силу ст. 367 ЦПК України апеляційним судом не переглядається.

Заслухавши доповідь судді-доповідача, перевіривши доводи апеляційної скарги, законність та обґрунтованість судового рішення в межах доводів апеляційної скарги та вимог, заявлених у суді першої інстанції, суд апеляційної інстанції дійшов висновку про те, що апеляційна скарга підлягає до задоволення, з огляду на наступне.

Відповідно до ст. 263 ЦПК України судове рішення повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим. Законним є рішення, ухвалене судом відповідно до норм матеріального права із дотриманням норм процесуального права. Судове рішення має відповідати завданню цивільного судочинства, визначеному цим Кодексом. При виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин суд враховує висновки щодо застосування відповідних норм права, викладені в постановах Верховного Суду.

Обґрунтованим є рішення, ухвалене на підставі повно і всебічно з`ясованих обставин, на які сторони посилаються, як на підставу своїх вимог і заперечень, підтверджених тими доказами, які були досліджені в судовому засіданні.

Ухвала суду першої інстанції не відповідає цим вимогам.

Згідно ст. 143 ЦПК України, суд призначає експертизу для з`ясування обставин, що мають значення для справи і потребують спеціальних знань.

Відповідно до статті 1 Закону України «Про судову експертизу» судова експертиза це дослідження експертом на основі спеціальних знань матеріальних об`єктів, явищ і процесів, які містять інформацію про обставини справи, що перебуває у провадженні, зокрема, суду.

Судова експертиза призначається лише у разі дійсної потреби у спеціальних знаннях для встановлення фактичних даних, що входять до предмета доказування, тобто у разі, коли висновок експерта не можуть замінити інші засоби доказування.

Питання про призначення судової експертизи повинно вирішуватися лише після ґрунтовного вивчення обставин справи і доводів сторін щодо необхідності такого призначення.

Відповідно до ч.1 ст.103 ЦПК України суд призначає експертизу у справі за сукупності таких умов: для з`ясування обставин, що мають значення для справи, необхідні спеціальні знання у сфері іншій, ніж право, без яких встановити відповідні обставини неможливо; сторонами (стороною) не надані відповідні висновки експертів із цих самих питань або висновки експертів викликають сумніви щодо їх правильності.

Згідно пункту 2 постанови Пленуму Верховного Суду України від 30 травня 1997 року № 8 «Про судову експертизу в кримінальних і цивільних справах», з метою усунення недоліків і роз`яснення питань, що виникають у судовій практиці при призначенні та проведенні експертиз, вказано судам на неприпустимість призначення експертизи у випадках, коли з`ясування певних обставин не потребує спеціальних знань, а також порушення перед експертом правових питань, вирішення яких віднесено законом до компетенції суду (зокрема щодо вини, неосудності чи недієздатності особи тощо).

Згідно ст.104 ЦПК України експертиза призначається ухвалою суду, в якій суд зазначає підстави проведення експертизи, питання, з яких експерт має надати суду висновок, особу (осіб), якій доручено проведення експертизи, перелік матеріалів, що надаються для дослідження, та інші дані, які мають значення для проведення експертизи. Також в ухвалі про призначення експертизи суд попереджає експерта про кримінальну відповідальність за завідомо неправдивий висновок та за відмову без поважних причин від виконання покладених на нього обов`язків.

Пунктами 3.1 та 3.3 Інструкція про призначення та проведення судових експертиз та експертних досліджень затверджена наказом Міністерства юстиції України від 08 жовтня 1998 року № 53/5 (у редакції наказу Міністерства юстиції України від 26 грудня 2012 року № 1950/5) передбачено, що експертиза проводиться після подання органом (особою), який (яка) її призначив(ла) (залучив(ла) експерта), матеріалів, оформлених згідно з вимогами процесуального законодавства та цієї Інструкції. У документі про призначення експертизи (залучення експерта) зазначаються такі дані: місце й дата винесення постанови чи ухвали; посада, звання та прізвище особи, що призначила експертизу (залучила експерта); назва суду; назва справи та її номер; обставини справи, які мають значення для проведення експертизи; підстави для призначення експертизи; прізвище експерта або назва експертної установи, експертам якої доручається проведення експертизи; питання, які виносяться на вирішення експертові; перелік об`єктів, що підлягають дослідженню (у тому числі порівняльних зразків та інших матеріалів, направлених експертові, або посилання на такі переліки, що містяться в матеріалах справи); інші дані, які мають значення для проведення експертизи.

Між тим, відповідно до п.1.1 Науково-методичних рекомендацій з питань підготовки та призначення судових експертиз та експертних досліджень затверджених наказом Міністерства юстиції України від 08 жовтня 1998 року № 53/5 (у редакції наказу Міністерства юстиції України від 26 грудня 2012 року № 1950/5) основним завданням почеркознавчої експертизи є ідентифікація виконавця рукописного тексту, обмежених за обсягом рукописних записів (буквених та цифрових) і підпису. Цією експертизою вирішуються і деякі неідентифікаційні завдання (установлення факту виконання рукопису під впливом будь-яких (природних, штучних) збиваючих факторів; у незвичних умовах або в незвичайному стані виконавця, навмисно зміненим почерком, з наслідуванням почерку іншої особи; визначення статі виконавця, а також належності його до певної групи за віком тощо).

Для проведення почеркознавчих досліджень рукописних записів та підписів надаються оригінали документів.

Згідно п.1.3 вказаних рекомендацій для проведення досліджень орган (особа), який (яка) призначив(ла) експертизу (залучив(ла) експерта), повинен(на) надати експерту вільні, умовно-вільні та експериментальні зразки почерку (цифрових записів, підпису) особи, яка підлягає ідентифікації.

Перед приєднанням вільних та умовно-вільних зразків до матеріалів справи орган, який призначив експертизу, має пред`явити їх особі, яка підлягає ідентифікації. У документі, що є підставою для проведення експертизи, орган, який призначив експертизу, зобов`язаний зазначити документи, у яких містяться вільні, умовно-вільні зразки почерку та (або) підпису особи (пункт 1.4. Розділу І Рекомендацій)

Вільними зразками є рукописні тексти, рукописні записи (літерні та цифрові), підписи, достовірно виконані певною особою до відкриття кримінального провадження, провадження у справах про адміністративні правопорушення, цивільних, адміністративних чи господарських справах і не пов`язані з їх обставинами; умовно-вільними є зразки почерку та (або) підпису, виконані певною особою до відкриття провадження у справі, але пов`язані з обставинами цієї справи або виконані після відкриття провадження у справі та є як пов`язаними зі справою, так і не пов`язаними з її обставинами; експериментальні зразки почерку та (або) підпису, що виконані за завданням органу (особи), який (яка) призначив(ла) експертизу (залучив(ла) експерта), у зв`язку з призначенням такої експертизи.

Вільні зразки по змозі повинні відповідати об`єкту, який досліджується, за часом виконання, за видом матеріалів письма (папір, олівець, кулькова ручка тощо), за формою документа (накладні, відомості тощо), за його змістом та цільовим призначенням (п. 1.5 Рекомендацій).

Пунктом 1.7 також визначено, що експериментальні зразки посвідчуються органом (особою), який (яка) призначив(ла) експертизу (залучив(ла) експерта). У посвідчувальному написі зазначаються прізвище, ім`я та по батькові виконавця, а також особливості зразка (написані лівою рукою, спеціальним шрифтом тощо).

Відповідно до 1.6. та п 1.7. рекомендацій, відбирати експериментальні зразки почерку необхідно у два етапи. На першому етапі особа, почерк якої підлягає ідентифікації, виконує текст за тематикою, близькою до досліджувального об`єкта, у звичних умовах (сидячи за столом, із звичним приладдям письма, при денному освітленні). На другому етапі зразки відбираються під диктовку тексту, аналогічного за змістом тому, що досліджується, або спеціально складеного тексту, який містить фрази, слова і цифри, узяті з рукописного тексту, що досліджується. На цьому етапі зразки відбираються в умовах, що максимально наближаються до тих, у яких виконувався рукописний текст, що досліджується, тобто в тій самій позі (лежачи, стоячи тощо), таким самим приладдям письма та на папері того самого виду (за розміром, лінуванням, характером поверхні тощо), що й документ, який досліджується. Якщо буде помічено, що той, хто пише, намагається змінити свій почерк, темп диктовки слід прискорити.

Відповідно до 1.6. та п 1.7. рекомендацій, експериментальні зразки посвідчуються органом (особою), який (яка) призначив(ла) експертизу (залучив(ла) експерта). У посвідчувальному написі зазначаються прізвище, ім`я та по батькові виконавця, а також особливості зразка (написані лівою рукою, спеціальним шрифтом тощо).

Положеннями Науково - методичних рекомендацій з питань підготовки та призначення судових експертиз та експертних досліджень, визначено, що якщо з певних причин виконати будь - які вимоги, що стосуються відбирання та надання зразків, не було можливості, про це слід указати в документі про призначення експертизи (залучення експерта).

Водночас, відповідно до п. 3.4 вищезазначеної Інструкції, вилучення об`єктів, що підлягають дослідженню, та відібрання зразків оформлюються протоколом згідно з вимогами процесуального законодавства. У них, крім загальних реквізитів такого роду документів, зазначається, які саме зразки були вилучені або відібрані, їх кількість, умови відбору або вилучення, а також інші обставини, що мають значення для вирішення поставлених питань.

В рішенні Європейського суду з прав людини у справі "Дульський проти України" (заява № 616 79/00) від 01 червня 2006 року зазначено, що експертиза, призначена судом, є одним із засобів встановлення або оцінки фактичних обставин справи і тому складає невід`ємну частину судової процедури.

Таким чином, суд, на виконання вимог ст. ст. 104, 107 ЦПК України, Інструкції про призначення та проведення судових експертиз та експертних досліджень та Науково-методичних рекомендацій з питань підготовки та призначення судових експертних та експертних досліджень, затверджених наказом Міністерства юстиції України від 08 жовтня 1998 року №53/5, повинен був надати експерту об`єкти дослідження (оригінали досліджуваних документів) і зразки для порівняльного дослідження: вільні зразки підпису (почерку) позивача ОСОБА_1 станом на час підписання оспорюваних документів, а також умовно-вільні та експериментальні зразки, з оформленням їх відповідно до п. 3.4. Інструкції.

З матеріалів справи вбачається, що при постановлені оскаржуваної ухвали про призначення експертизи судом першої інстанції не було відібрано у особи, відповідно до якої перевіряється справжність підпису у визначених судом документів, зокрема, вільні зразки підпису (почерку) позивача, умовно-вільні зразки для проведення судової почеркознавчої експертизи, а також не оформлено вилучення об`єктів, що підлягають дослідженню, у відповідності до п. 3.4. Інструкції.

Крім того, в оскаржуваній ухвалі суду взагалі не вирішено питання щодо відібрання у ОСОБА_1 експериментальних зразків підпису та почерку, що унеможливлює проведення призначеної експертизи.

Між тим, враховуючи, що дані зразки повинні бути засвідченні судом їх відібрання повинно відбуватись у судовому засіданні.

Жодного посилання суду першої інстанції щодо неможливості відбирання та надання зразків, в оскаржуваній ухвалі не міститься.

Поряд з цим, колегія суддів звертає увагу на наступне.

Згідно ч. 1, 2, 4 ст. 247 ЦПК України, суд під час судового розгляду справи здійснює повне фіксування судового засідання за допомогою звукозаписувального технічного засобу в порядку, передбаченому Положенням про Єдину судову інформаційно-комунікаційну систему та/або положеннями, що визначають порядок функціонування її окремих підсистем (модулів).

Фіксування судового засідання технічним засобом здійснює секретар судового засідання. У разі неявки в судове засідання всіх учасників справи чи в разі якщо відповідно до положень цього Кодексу розгляд справи здійснюється судом за відсутності учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.

Технічний запис судового засідання є додатком до протоколу судового засідання і після закінчення судового засідання приєднується до матеріалів справи. Порядок зберігання технічного запису судового засідання визначається Положенням про Єдину інформаційно-комунікаційну систему та/або положеннями, що визначають порядок функціонування її окремих підсистем (модулів).

Згідно ч. 2 ст. 258 ЦПК України, процедурні питання, пов`язані з рухом справи в суді першої інстанції, клопотання та заяви осіб, які беруть участь у справі, питання про відкладення розгляду справи, оголошення перерви, зупинення або закриття провадження у справі, залишення заяви без розгляду, а також в інших випадках, передбачених цим Кодексом, вирішуються судом шляхом постановлення ухвал.

Згідно ч. 4, 5 ст. 259 ЦПК України, ухвали суду, які оформлюються окремим документом, постановляються в нарадчій кімнаті, інші ухвали суд може постановити, не виходячи до нарадчої кімнати. Ухвали суду, постановлені окремим документом, підписуються суддею (суддями) і приєднуються до справи. Ухвали, постановлені судом, не виходячи до нарадчої кімнати, заносяться до протоколу судового засідання.

Згідно ч. 1 ст. 268 ЦПК України, рішення суду проголошується у судовому засіданні, яким завершується розгляд справи, публічно, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Суд може проголосити лише вступну та резолютивну частини рішення суду.

Частиною восьмою статті 268 ЦПК України визначено, що після проголошення рішення суд, який його ухвалив, не може сам скасувати або змінити це рішення, крім випадків, визначених цим Кодексом.

Тобто, проголошення рішення суду - це прилюдне доведення судом його змісту до відома осіб, які беруть участь у справі.

Проголошення рішення відбувається усно шляхом зачитування суддею тексту рішення, виготовленого у нарадчій кімнаті. Проголошення рішення без видалення суду в нарадчу кімнату або іншою особою (замість судді) не допускається.

Рішення проголошується негайно після закінчення судового розгляду, тобто після виходу суду з нарадчої кімнати. Негайність означає, що суд не вправі відкладати проголошення рішення на інший час.

За загальним правилом, рішення оголошується прилюдно.

Як вбачається з дослідженого технічного запису судового засідання, 16 червня 2022 року місцевим судом проголошено оскаржувану ухвалу суду, в якій, зокрема, зазначено про надання в розпорядження експертів експериментальних зразків підпису позивача.

Натомість, в резолютивній частині ухвали суду вказане розпорядження відсутнє.

Таким чином, колегія суддів вважає, що суд першої інстанції в порушення вимог ч.8 ст.268 ЦПК України, змінив своє рішення, зокрема, не зазначивши в ухвалі суду розпорядження про надання експертам експериментальних зразків підпису позивача, яке було проголошене в судовому засіданні, після виходу суду з нарадчої кімнати під запис, при цьому зазначене не можна визнати опискою, оскільки судом першої інстанції фактично не допущено описку або ж арифметичну помилку у рішенні, а частково змінено резолютивну частину оскаржуваної ухвали суду від 16 червня 2022 року, що є недопустимим та не відповідає положенням статті 259 ЦПК України.

Отже, враховуючи викладене та обставини на які посилається Приватне акціонерне товариство «Продовольча компанія «Поділля» в апеляційній скарзі як на підставу перегляду судового рішення в частині порушення судом першої інстанції норм процесуального права знайшли своє підтвердження.

Згідно з пунктом 4 частини 1 статті 379 ЦПК України підставами для скасування ухвали, що перешкоджає подальшому провадженню у справі, і направленню справи для продовження розгляду до суду першої інстанції є, зокрема, порушення норм процесуального права, які призвели до постановлення помилкової ухвали.

За таких обставин ухвала суду першої інстанції підлягає скасуванню з направленням справи до суду першої інстанції для продовження її розгляду.

Керуючись ст. ст. 367, 368, 374, 379, 381-384, 389, 390 ЦПК України, апеляційний суд,

постановив:

Апеляційну скаргу Приватного акціонерного товариства «Продовольча компанія «Поділля» задовольнити.

Ухвалу Тростянецького районного суду Вінницької області від 16 червня 2022 року в частині призначення судової почеркознавчої експертизи скасувати, справу направити до суду першої інстанції для продовження розгляду (Тростянецького районного суду Вінницької області - вул. Соборна, 21, смт Тростянець, Вінницька область, 24300).

В іншій частині ухвалу залишити без змін.

Постанова набирає законної сили з дня її прийняття, є остаточною і оскарженню не підлягає.

Головуючий О.Ю. Береговий

О.С. Панасюк

Т.М. Шемета