Р І Ш Е Н Н Я

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"04" травня 2022 р. Дніпровський районний суд міста Києва в складі головуючого судді Арапіної Н.Є., розглянувши у порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення (виклику) сторін цивільну справу за позовом ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , ОСОБА_3 до ОСОБА_4 про відшкодуванням майнової шкоди, завданої внаслідок залиття квартири, -

в с т а н о в и в:

позивачі звернулися до суду з позовною заявою до ОСОБА_4 про відшкодуванням майнової шкоди, завданої внаслідок залиття квартири. Свої вимоги мотивували тим, що вони є співвласниками квартири АДРЕСА_1 в рівних долях, а відповідачу належить на праві приватної власності квартира АДРЕСА_2 . 18 травня 2021 року комісією Житлово-експлуатаційної дільниці № 412 складено акт, відповідно до якого внаслідок залиття квартири АДРЕСА_1 було пошкоджено: коридор: стеля - клейове пофарбування; ванна: стеля - водоемульсійне пофарбування; вбиральня: стеля - олійне пофарбування; кімната: стеля - клейове пофарбування, стіна - шпалери звичайні. Згідно звіту про незалежну оцінку майна від 27 вересня 2021 ринкова вартість спричиненого майнового збитку, який завдано власнику нерухомого майна, яке зазнало пошкоджень, що знаходиться за адресою: АДРЕСА_3 , станом на дату оцінки без урахування ПДВ становить у розмірі 34 634,37 грн. у зв`язку з чим позивачі просять стягнути з відповідача матеріальну шкоду, завдану внаслідок залиття квартири у розмірі 34 634,37 грн. з урахуванням часток у праві власності на квартиру АДРЕСА_1 та витрати зі сплати судового збору.

Згідно вимог ч.13 ст. 7 ЦПК України розгляд справи здійснюється в порядку письмового провадження за наявними у справі матеріалами, якщо цим Кодексом не передбачено повідомлення учасників справи. У такому випадку судове засідання не проводиться.

Відповідно до ст. 274 Цивільного процесуального кодексу України в порядку спрощеного позовного провадження розглядаються малозначні справи, справи, що виникають з трудових відносин, а також може бути розглянута будь-яка інша справа, віднесена до юрисдикції суду, за винятком справ, зазначених у частині четвертій цієї статті.

За змістом ст. 279 ЦПК України розгляд справи у порядку спрощеного позовного провадження здійснюється судом за правилами, встановленими цим Кодексом для розгляду справи в порядку загального позовного провадження, з особливостями, визначеними у цій главі. Суд розглядає справу в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін за наявними у справі матеріалами, за відсутності клопотання будь-якої зі сторін про інше. За клопотанням однієї із сторін або з власної ініціативи суду розгляд справи проводиться в судовому засіданні з повідомленням (викликом) сторін. При розгляді справи у порядку спрощеного провадження суд досліджує докази і письмові пояснення, викладені у заявах по суті справи.

Судом було вжито всіх заходів для повідомлення відповідача про розгляд даної справи в порядку спрощеного позовного провадження, однак, відповідач не скористався процесуальним правом подачі відзиву на позовну заяву, а також доказів, на підтвердження своїх заперечень, та за відсутності доказів поважності причин неподання учасниками розгляду заяв по суті справи, суд вирішує справу за наявними письмовими матеріалами, що відповідає положенню частини восьмої статті 178 Цивільного процесуального кодексу України.

Відповідно до ч. 2 ст. 247 Цивільного процесуального кодексу України, у разі неявки в судове засідання всіх учасників справи чи в разі якщо відповідно до положень цього Кодексу розгляд справи здійснюється судом за відсутності учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.

За таких обставин, суд вважає за можливе розглянути справу в порядку спрощеного позовного провадження без участі сторін за наявними у справі матеріалами.

Дослідивши матеріали справи, суд встановив наступні фактичні обставини та відповідні правовідносини.

Позивачі є співвласниками квартири АДРЕСА_1 в рівних долях (а.с. 16-17).

Відповідачу належить на праві приватної власності квартира АДРЕСА_2 (а.с. 26-27).

18 травня 2021 року комісією Житлово-експлуатаційної дільниці № 412 складено акт, відповідно до якого внаслідок залиття квартири АДРЕСА_1 було пошкоджено: коридор: стеля - клейове пофарбування; ванна: стеля - водоемульсійне пофарбування; вбиральня: стеля - олійне пофарбування; кімната: стеля - клейове пофарбування, стіна - шпалери звичайні. Причина залиття: відсутність герметизації примикання по ванній в кв. АДРЕСА_4 (а.с. 25).

Згідно звіту про незалежну оцінку майна від 27 вересня 2021 ринкова вартість спричиненого майнового збитку, який завдано власнику нерухомого майна, яке зазнало пошкоджень, що знаходиться за адресою: АДРЕСА_3 , станом на дату оцінки без урахування ПДВ становить у розмірі 34 634,37 грн. (а.с. 28-34).

Позивачі просять стягнути з відповідача матеріальну шкоду, завдану внаслідок залиття квартири у розмірі 34 634,37 грн. з урахуванням часток у праві власності на квартиру АДРЕСА_1 .

Підставою для задоволення позовних вимог позивачем зазначено, що 18 травня 2021 року відбулося залиття квартири позивачів з квартири відповідача, яка розташована поверхом вище, внаслідок чого їм завдано матеріальних збитків.

Згідно з п. 4 ст. 129 Конституції України однією з основних засад судочинства є змагальність сторін та свобода в наданні ними суду своїх доказів і у доведенні перед судом їх переконливості.

Завданнями цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави. (ч. 1 ст. 2 ЦПК України).

Відповідач не скористалася процесуальним правом подачі відзиву на позовну заяву у встановлений строк, а також доказів, на підтвердження своїх заперечень, та за відсутності доказів поважності причин неподання учасниками розгляду заяв по суті справи, суд вирішує справу за наявними письмовими матеріалами, що відповідає положенню частини восьмої статті 178 Цивільного процесуального кодексу України.

Відповідно до частин 1 та 2 ст. 16 ЦК України кожна особа має право звернутися до суду за захистом свого особистого немайнового або майнового права та інтересу, а саме, відшкодування збитків та інші способи відшкодування майнової шкоди.

Згідно ч. 1 ст. 1166 ЦК України майнова шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам фізичної або юридичної особи, а також шкода, завдана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала.

Для відшкодування шкоди за правилами ст. 1166 ЦК України необхідно довести такі факти:

а) неправомірність поведінки особи. Неправомірною можна вважати будь-яку поведінку, внаслідок якої завдано шкоду, якщо завдавач шкоди не був уповноважений на такі дії.

б) наявність шкоди. Під шкодою слід розуміти, зокрема, втрати, яких особа зазнала у зв`язку зі знищенням або пошкодженням речі, а також витрати, які особа зробила або мусить зробити для відновлення свого порушеного права (реальні збитки ст. 22 ЦК України).

в) причинний зв`язок між протиправною поведінкою та шкодою є обов`язковою умовою відповідальності та виражається в тому, що шкода має виступати об`єктивним наслідком поведінки завдавача шкоди.

г) вина завдавача шкоди, за виключенням випадків, коли в силу прямої вказівки закону обов`язок відшкодування завданої шкоди покладається на відповідальну особу незалежно від вини.

Частина 2 цієї статті встановлює презумпцію вини завдавача шкоди, що означає, що особа, яка завдала шкоду, буде вважатися винною, якщо вона сама не доведе відсутність своєї вини (у зв`язку із наявністю вини іншої особи або у зв`язку із дією об`єктивних обставин).

Відповідно до частини 2 ст.1166 ЦК України особа, яка завдала шкоди, звільняється від її відшкодування, якщо вона доведе, що шкода завдана не з її вини.

Як роз`яснив Пленум Верховного Суду України у пункті 2 Постанови від 27 березня 1992 року №6 «Про практику розгляду судами цивільних справ за позовами про відшкодування шкоди», розглядаючи позови про відшкодування шкоди, суди повинні мати на увазі, що шкода, заподіяна особі і майну громадянина або заподіяна майну юридичної особи, підлягає відшкодуванню в повному обсязі особою, яка її заподіяла, за умови, що дії останньої були неправомірними, між ними і шкодою є безпосередній причинний зв`язок та є вина зазначеної особи. Для наявності деліктної відповідальності необхідна наявність складу правопорушення: а) наявність шкоди, б) протиправна поведінка заподіювача шкоди, в) причинний зв`язок між шкодою та поведінкою заподіювача, г) вина.

Отже, цивільне законодавство в деліктних зобов`язаннях передбачає презумпцію вини, якщо у процесі розгляду справи зазначена презумпція не спростована, то вона є юридичною підставою для висновку про наявність вини заподіювача шкоди.

Аналогічний правовий висновок міститься у постановах Верховного Суду України від 03 грудня 2014 року у справі №6-183цс14 та Верховного Суду від 11 грудня 2018 року у справі №759/4781/16-ц, від 11 вересня 2019 року у справі №203/2378/14-ц та від 28 серпня 2019 року у справі № 638/20603/16.

На підтвердження причинного зв`язку між протиправною поведінкою та завданою матеріальною шкодою позивачами надано акт комісії Житлово-експлуатаційної дільниці № 412 від 18 травня 2021 року, відповідно до якого встановлено, що залиття квартири АДРЕСА_5 відбувається з вище розташованої квартири АДРЕСА_4 через відсутність герметизації примикання по ванній (а.с. 25).

Відповідачем не надано належних та допустимих доказів на спростування причинного зв`язку між протиправною поведінкою та завданою позивачу матеріальною шкодою.

Судом встановлено, що в результаті залиття квартири АДРЕСА_1 , яке відбулось 18 травня 2021 року з вини відповідача, позивачам завдано матеріальну шкоду у розмірі 34 634,37 грн.

Тому з урахуванням часток позивачів у праві власності на квартиру АДРЕСА_1 у розмірі по 1/3 (1:3), суд приходить висновку про задоволення позовних вимог ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , ОСОБА_3 до ОСОБА_4 про відшкодуванням майнової шкоди, завданої внаслідок залиття квартири повністю: стягнути з ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , зареєстрованої за адресою: АДРЕСА_6 , на користь ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , реєстраційний номер облікової картки платника податків НОМЕР_1 , зареєстрованого за адресою: АДРЕСА_7 , у відшкодування матеріальної шкоди, завданої внаслідок залиття квартири, у розмірі 11 544 (одинадцять тисяч п`ятсот сорок чотири) грн. 79 коп. Стягнути з ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , зареєстрованої за адресою: АДРЕСА_6 , на користь ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , реєстраційний номер облікової картки платника податків НОМЕР_2 , зареєстрованої за адресою: АДРЕСА_7 , у відшкодування матеріальної шкоди, завданої внаслідок залиття квартири, у розмірі 11 544 (одинадцять тисяч п`ятсот сорок чотири) грн. 79 коп. Стягнути з ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , зареєстрованої за адресою: АДРЕСА_6 , на користь ОСОБА_3 , реєстраційний номер облікової картки платника податків НОМЕР_3 , зареєстрованої за адресою: АДРЕСА_7 , у відшкодування матеріальної шкоди, завданої внаслідок залиття квартири, у розмірі 11 544 (одинадцять тисяч п`ятсот сорок чотири) грн. 79 коп.

При поданні позовної заяви кожним позивачем сплачено судовий збір за позовні вимоги майнового характеру в сумі 302,67 грн., відповідно до Закону України "Про судовий збір".

Відповідно до ч.1 ст. 141 ЦПК України судовий збір покладається на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог.

Відповідно до ст.ст. 133, 141 ЦПК України з відповідача підлягає стягненню на користь кожного позивача судовий збір за позовні вимоги майнового характеру у розмірі 302,67 грн.

Керуючись ст. 129 Конституції України, ст.ст. 1166, 1167 ЦК України, ст.ст. 12, 13, 76-81, 89, 95, 133, 141, 223, 229, 258, 259, 263-265, 268, 273, 354, 355 ЦПК України, суд -

у х в а л и в:

Позовні вимоги ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , ОСОБА_3 до ОСОБА_4 про відшкодуванням майнової шкоди, завданої внаслідок залиття квартири задовольнити повністю.

Стягнути з ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , зареєстрованої за адресою: АДРЕСА_6 , на користь ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , реєстраційний номер облікової картки платника податків НОМЕР_1 , зареєстрованого за адресою: АДРЕСА_7 , у відшкодування матеріальної шкоди, завданої внаслідок залиття квартири, у розмірі 11 544 (одинадцять тисяч п`ятсот сорок чотири) грн. 79 коп.

Стягнути з ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , зареєстрованої за адресою: АДРЕСА_6 , на користь ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , реєстраційний номер облікової картки платника податків НОМЕР_2 , зареєстрованої за адресою: АДРЕСА_7 , у відшкодування матеріальної шкоди, завданої внаслідок залиття квартири, у розмірі 11 544 (одинадцять тисяч п`ятсот сорок чотири) грн. 79 коп.

Стягнути з ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , зареєстрованої за адресою: АДРЕСА_6 , на користь ОСОБА_3 , реєстраційний номер облікової картки платника податків НОМЕР_3 , зареєстрованої за адресою: АДРЕСА_7 , у відшкодування матеріальної шкоди, завданої внаслідок залиття квартири, у розмірі 11 544 (одинадцять тисяч п`ятсот сорок чотири) грн. 79 коп.

Стягнути з ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , зареєстрованої за адресою: АДРЕСА_6 , на користь ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , реєстраційний номер облікової картки платника податків НОМЕР_1 , зареєстрованого за адресою: АДРЕСА_7 , витрати зі сплати судового збору у розмірі 302 (триста два) грн. 67 коп.

Стягнути з ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , зареєстрованої за адресою: АДРЕСА_6 , на користь ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , реєстраційний номер облікової картки платника податків НОМЕР_2 , зареєстрованої за адресою: АДРЕСА_7 , витрати зі сплати судового збору у розмірі 302 (триста два) грн. 67 коп.

Стягнути з ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , зареєстрованої за адресою: АДРЕСА_6 , на користь ОСОБА_3 , реєстраційний номер облікової картки платника податків НОМЕР_3 , зареєстрованої за адресою: АДРЕСА_7 , витрати зі сплати судового збору у розмірі 302 (триста два) грн. 67 коп.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Апеляційна скарга на рішення суду може бути подана до Київського апеляційного суду протягом тридцяти днів з дня проголошення судового рішення.

Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Суддя Н.Є.Арапіна