ОБОЛОНСЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД МІСТА КИЄВА
___________________________________________________________________________
Провадження №2-зз/756/15/22
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

05 травня 2022 року м. Київ

Оболонський районний суд м. Києва, в складі:

головуючого судді Диби О.В.,

за участю секретаря П`яла Ю.Б.,

представника відповідача ОСОБА_1 адвоката Шевченко О.М.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні клопотанням представника відповідача ОСОБА_1 - адвоката Шевченко Олени Миколаївни про скасування заходів забезпечення позову у цивільній справі за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_1 , ОСОБА_3 , приватного нотаріуса Київського міського нотаріального округу м. Києва Василенка Олега Анатолійовича, третя особа: Оболонська районна в м. Києві державна адміністрація, про визнання недійсним договору купівлі-продажу квартири, скасування державної реєстрації прав, -

УСТАНОВИВ:

Представник відповідача ОСОБА_1 - адвокат Шевченко О.М. звернулася до суду із вищенаведеним клопотанням про скасування заходів забезпечення позову.

В обґрунтування заявлених вимог посилається на те, що ухвалою Оболонського районного суду м. Києва від 20.10.2021 заяву представника позивача ОСОБА_2 - адвоката Стельниковича С.А. про забезпечення позову задоволено, накладено арешт на квартиру загальною площею 42,9 кв.м., житловою площею 25,6 кв.м., що знаходиться за адресою АДРЕСА_1 , та належать ОСОБА_1 на праві приватної власності.

Представник відповідача вказує, що спірну квартиру придбано відповідачем правомірно, на підставі відповідних дозвільних та правовстановлюючих документів. При цьому позивач не мав і не має жодного відношення до спірної квартири, зареєстрованим у ній на момент купівлі-продажу вказаної квартири не був, як і не проживав там. Крім того, зазначив, що жодних підстав чи доказів вважати, що відповідач має намір відчужити спірну квартиру стороною позивача наведено та надано не було. Вирішуючи питання про забезпечення позову судом не було враховано інтересів відповідача.

Позивач та його представник в судове засідання не з`явилися, про день, час та місце розгляду справи повідомлялися належним чином, представник позивача звернувся до суду із заявою про розгляд питання щодо скасування заходів забезпечення позову за його та позивача відсутності, з приводу задоволення заявлених вимог заперечував.

Представник відповідача в судовому засіданні заявлене клопотання підтримав, наполягав на його задоволенні.

Інші особи в судове засідання не з`явилися, про день, час та місце розгляду справи повідомлялися належним чином, причини неявки суду не повідомили.

Дослідивши матеріали справи, суд приходить до наступного висновку.

Згідно ч. 1 ст.158 ЦПК України суд може скасувати заходи забезпечення позову з власної ініціативи або за вмотивованим клопотанням учасника справи.

У жовтні 2021 року позивач ОСОБА_2 звернулася до Оболонського районного суду м. Києва в порядку цивільного судочинства з позовом до ОСОБА_1 , ОСОБА_3 , приватного нотаріуса Київського міського нотаріального округу міста Києва Василенко О.А., третя особа, яка не заявляє самостійні вимоги щодо предмету спору - Оболонська районна в місті Києві державна адміністрація, про визнання недійсним договору купівлі-продажу квартири, скасування державної реєстрації прав.

19.10.2021 до суду від представника відповідача ОСОБА_1 - адвоката Стельниковича С.А. надійшла заява про забезпечення вищезазначеного позову, у якій він просить суд накласти арешт на квартиру, що знаходиться за адресою: АДРЕСА_1 .

Ухвалою Оболонського районного суду м. Києва від 20.10.2021 заяву представника відповідача ОСОБА_1 - адвоката Стельниковича С.А. про забезпечення позову задоволено, накладено арешт на квартиру, що знаходиться за адресою: АДРЕСА_1 , та належать ОСОБА_1 на праві приватної власності.

Ухвалою Оболонського районного суду м. Києва від 22.10.2021 позовну заяву залишено без руху, надано строк для усунення недоліків, які було виявлено судом.

Ухвалою Оболонського районного суду м. Києва від 05.11.2021 у справі відкрито загальне позовне провадження.

Задовольняючи заяву представника відповідача ОСОБА_1 - адвоката Стельниковича С.А. про забезпечення позову, суд прийшов до висновку, що невжиття заходів забезпечення позову у вигляді накладення арешту на спірну квартиру через ризик її відчуження може істотно ускладнити ефективний захист прав ОСОБА_2 у випадку задоволення позову. Той факт, що ОСОБА_1 після державної реєстрації права власності на квартиру не вчинила дій, які могли б підтвердити намір відчужити квартиру, зокрема не зверталася до ріелторів і не розміщувала оголошення про продаж, не свідчать про її неможливість як одноособового власника вільно розпорядитись указаним нерухомим майном, якщо не вжити заходи забезпечення позову.

Крім того, немає підстав вважати, що застосування вищевказаного заходу забезпечення позову призведе до невиправданого обмеження майнових прав відповідача, оскільки квартира залишається у її володінні та користуванні, а можливість розпоряджатися обмежується лише на певний час.

Також суд врахував, що обраний вид забезпечення позову є співмірним із позовними вимогами та не порушить прав та інтересів ОСОБА_1 з приводу користування та володіння майном.

Підстав для зустрічного забезпечення позову судом встановлено не було.

05.04.2022 представник відповідача ОСОБА_1 - адвокат Шевченко О.М. звернулася до суду із клопотанням про скасування заходів забезпечення позову у цивільній справі за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_1 , ОСОБА_3 , приватного нотаріуса Київського міського нотаріального округу м. Києва Василенка Олега Анатолійовича, третя особа: Оболонська районна в м. Києві державна адміністрація, про визнання недійсним договору купівлі-продажу квартири, скасування державної реєстрації прав.

Згідно з ч. 2 ст. 149 ЦПК України забезпечення позову допускається як до пред`явлення позову, так і на будь-якій стадії розгляду справи, якщо невжиття таких заходів може істотно ускладнити чи унеможливити виконання рішення суду або ефективний захист, або поновлення порушених чи оспорюваних прав або інтересів позивача, за захистом яких він звернувся або має намір звернутися до суду.

Отже, метою забезпечення позову є вжиття судом, у провадженні якого знаходиться справа, заходів щодо охорони матеріально-правових інтересів позивача від можливих недобросовісних дій із боку відповідача з тим, щоб забезпечити позивачу реальне та ефективне виконання судового рішення, якщо воно буде прийняте на користь позивача, в тому числі задля попередження потенційних труднощів у подальшому виконанні такого рішення.

Задовольняючи заяву представника відповідача ОСОБА_1 - адвоката Стельниковича С.А. про забезпечення позову, суд прийшов до висновку, що невжиття заходів забезпечення позову у вигляді накладення арешту на спірну квартиру через ризик її відчуження може істотно ускладнити ефективний захист прав ОСОБА_2 у випадку задоволення позову. Той факт, що ОСОБА_1 після державної реєстрації права власності на квартиру не вчинила дій, які могли б підтвердити намір відчужити квартиру, зокрема не зверталася до ріелторів і не розміщувала оголошення про продаж, не свідчать про її неможливість як одноособового власника вільно розпорядитись указаним нерухомим майном, якщо не вжити заходи забезпечення позову.

Суд зазначає, що стороною відповідача не доведено, що застосування такого заходу забезпечення позову як накладення арешту на спірне майно призведе до невиправданого обмеження майнових прав відповідача, оскільки квартира залишається у її володінні та користуванні, а можливість розпоряджатися обмежується лише на певний час.

Також суд враховує, що обраний вид забезпечення позову є співмірним із позовними вимогами. Будь-яких доказів того, що це спричинює порушення прав та інтересів ОСОБА_1 з приводу користування та володіння майном стороною відповідача не надано.

Крім того, на момент вирішення питання про скасування заходів забезпечення позову розгляд справи не завершено, що вказує на передчасність вимог про скасування заходів забезпечення позову, що є підставою для відмови у задоволенні такої заяви.

Суд звертає увагу на те, що клопотанням про скасування заходів забезпечення позову зводиться до незгодивідповідача ОСОБА_1 із вказаною вище ухвалою, що не може свідчити про припинення чи зміну обставин, які слугували підставою для її постановлення.

Враховуючи викладене, суд приходить до висновку, що арешт на спірне майно накладено правомірно, оскільки існує реальна можливість того, що невжиття заходів забезпечення позову може утруднити та/або зробити неможливим виконання можливого судового рішення, при цьому накладення арешту забезпечує збереження майна в натурі на момент виконання рішення, а наявність на розгляді суду спору між сторонами свідчить про продовження існування ризику утруднення або унеможливлення виконання рішення суду у разі задоволення позову, тому вважає передчасним скасування накладеного арешту на спірне майно.

Керуючись ст. 158, 353 ЦПК України, суд -

ПОСТАНОВИВ:

Клопотання представника відповідача ОСОБА_1 - адвоката Шевченко Олени Миколаївни про скасування заходів забезпечення позову у цивільній справі за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_1 , ОСОБА_3 , приватного нотаріуса Київського міського нотаріального округу м. Києва Василенка Олега Анатолійовича, третя особа: Оболонська районна в м. Києві державна адміністрація, про визнання недійсним договору купівлі-продажу квартири, скасування державної реєстрації прав - залишити без задоволення.

Ухвала може бути оскаржена в апеляційному порядку до Київського апеляційного суду шляхом подання апеляційної скарги протягом 15 днів з дня її проголошення через Оболонський районний суд м. Києва.

Ухвала набирає законної сили після її проголошення.

Повний текст ухвали складено 10.05.2022.

Суддя О.В. Диба