Провадження № 2/522/447/22
У Х В А Л А

04 травня 2022 року м.Одеса

Приморський районний суд м. Одеси

у складі головуючого судді Єршової Л.С.,

за участю секретаря судового засідання Тончевої П.В.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Одесі цивільну справу за позовом ОСОБА_1 , ОСОБА_2 до ОСОБА_3 , третя особа, яка не заявляє самостійних вимог - Деснянський районний у м. Києві відділ ДРАЦС Головного територіального управління юстиції у місті Києві Міністерства юстиції України, про визнання батьківства,

ВСТАНОВИВ:

Приморським районним судом м. Одеси під головуванням судді Єршової Л.С. слухається цивільна справа за позовом ОСОБА_1 , ОСОБА_2 до ОСОБА_3 , третя особа, яка не заявляє самостійних вимог - Деснянський районний у м.Києві відділ ДРАЦС Головного територіального управління юстиції у місті Києві Міністерства юстиції України, про визнання ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , батьком ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , виключення відомостей про батька з актового запису, внесення змін до актового запису про народження №761 від 19.04.2002 р.

Так, 22.08.2018 року позивач ОСОБА_1 , звернулася до суду з позовом, в своїх інтересах та інтересах неповнолітнього ОСОБА_2 , до ОСОБА_3 , третя особа, яка не заявляє самостійних вимог - Деснянський районний у м. Києві відділ ДРАЦС Головного територіального управління юстиції у місті Києві Міністерства юстиції України, про визнання ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 батьком ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , виключення відомостей про батька з актового запису про народження №761 від 19.04.2002 року, внесення змін до актового запису про народження №761 від 19.04.2002 року.

Ухвалою від 27.08.2018 року зазначений позов було залишено без руху, а ухвалою від 24.09.2018 року по справі відкрито провадження з призначенням справи до розгляду за правилами загального позовного провадження.

ІНФОРМАЦІЯ_3 ОСОБА_2 досяг повноліття.

Під час підготовчого провадження, судом за клопотаннями ОСОБА_1 та повнолітнього ОСОБА_2 по справі тричі призначалась судово-біологічна (судово-генетична) експертиза.

19.10.2021 року судом протокольною ухвалою закрито підготовче засідання та справу призначено до розгляду по суті у судовому засіданні 17.11.2021 року об 11 год. 45 хв.

16.11.2021 року ОСОБА_1 подала до суду заяву про відкладення розгляду справи у зв`язку з перебуванням на лікарняному з 15.11.2021 року до 19.11.2021 року.

ОСОБА_2 у судове засідання не з`явився, був повідомлений належним чином, причини неявки суду не повідомив.

Судове засідання було відкладено на 08.12.2021 року на 15 год. 30 хв.

08.12.2021 року ОСОБА_1 подала до суду заяву про відкладення розгляду справи у зв`язку з перебуванням на лікарняному з 07.12.2021 року до 10.12.2021 року.

ОСОБА_2 у судове засідання не з`явився, був повідомлений належним чином, причини неявки суду не повідомив.

Судове засідання було відкладено на 28.01.2022 року на 15 год. 00 хв.

28.01.2022 року ОСОБА_1 подала до суду заяву про відкладення розгляду справи у зв`язку з перебуванням на лікарняному з 27.01.2022 року до 01.02.2022 року.

ОСОБА_2 у судове засідання не з`явився, був повідомлений належним чином, причини неявки суду не повідомив.

Судове засідання було відкладено на 25.02.2022 року на 15 год. 00 хв.

24.02.2022 року ОСОБА_1 подала до суду заяву про відкладення розгляду справи у зв`язку з перебуванням на лікарняному з 23.02.2022 року до 25.02.2022 року.

21.02.2022 року на адресу суду ОСОБА_2 було відправлено клопотання про відкладення розгляду справи, у зв`зку з перебуванням на навчанні в Академії Фінансів та Бізнесу Вістула (Варшава, Польща) з 19.02.2022 року до 30.09.2022 року.

Судове засідання було відкладено на 04.05.2022 року на 14 год. 00 хв.

Позивачі у судове засідання не з`явились, були повідомлені належним чином, причини неявки суду не повідомили.

Від представника відповідача до суду надійшло клопотання, в якому він просив суд залишити позов без розгляду через численні неявки позивачів.

ЄСПЛ у рішенні у справі «В`ячеслав Корчагін проти Росії» ( № 12307/16) визначив, що якщо повістку було направлено за однією з відомих адрес, а особа ухиляється від її отримання то особа може стежити за ходом справи з офіційних джерел, таких як веб- сторінка суду, а тому права такої особи щодо розгляду справи у його відсутності, порушені не були.

Згідно з ст. 223 ЦПК України, у разі повторної неявки позивача в судове засідання без поважних причин або неповідомлення ним про причини неявки, суд залишає позовну заяву без розгляду.

Відповідно до вимог ч. 1 п. 3 ст.257 ЦПК України суд постановляє ухвалу про залишення позову без розгляду, якщо належним чином повідомлений позивач повторно не з`явився в судове засідання, або не повідомив про причини неявки, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності і його нез`явлення не перешкоджає розгляду справи.

Процесуальний закон не вказує на необхідність врахування судом поважності причин повторної неявки особи до суду. Такі положення процесуального закону пов`язані із принципом диспозитивності цивільного судочинства, у відповідності до змісту якого особа, яка бере участь у справі, самостійно розпоряджається наданими їй законом процесуальними правами.

Зазначені наслідки настають незалежно від причин повторної неявки, які можуть бути поважними. Таким чином, навіть маючи докази поважності причин неявки позивача, суд повинен залишати позовну заяву без розгляду. Зазначена норма дисциплінує позивача, як ініціатора судового розгляду, стимулює його належно користуватися своїми правами та не затягувати розгляд справи. Якщо позивач не може взяти участь в судовому засіданні, він може подати заяву про розгляд справи за його відсутності. Така заява може бути подана на будь-якій стадії розгляду справи.

Правове значення в даному випадку має лише належне повідомлення позивача про день та час розгляду справи, повторність неявки в судове засідання та неподання заяви про розгляд справи за відсутності позивача.

Позивачі до суду з заявами про розгляд справи за їх відсутності не зверталися.

Як вбачається з вказаного вище, позивачі належним чином повідомлялися про день, час та місце розгляду цивільної справи за їх позовом.

Відповідно до ст. 44 ЦПК України учасники судового процесу та їхні представники повинні добросовісно користуватися процесуальними правами, зловживання процесуальними правами не допускається.

За змістом п.3 ст. 257 ЦПК України суд постановляє ухвалу про залишення позову без розгляду, якщо належним чином повідомлений позивач не з`явився в судове засідання або не повідомив про причини неявки, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності і його нез`явлення не перешкоджає розгляду справи.

Підставами для залишення позову без розгляду є: неявка позивача та його представника ( за наявності) неодноразово у призначені судові засідання, неповідомлення суду про поважні причини неявки, неподання позивачем заяви про розгляд справи за його відсутності.

Враховуючи вказані вище обставини, суд вважає, що позов необхідно залишити без розгляду.

Такий висновок суду повністю узгоджується з правовою позицією Верховного Суду у складі Другої судової палати Касаційного цивільного суду, викладеного у постанові від 22.05.2019 року у справі № 310/12817/13.

Аналогічні висновки містяться у постановах Верховного Суду від 18.12.2019 року по справі №9901/949/18, від 11.03.2020 року, по справі № 761/8849/19 від 11.03.2020 року.

Також суд звертає увагу позивача, що відповідно до частини другої ст. 257 ЦПК України особа, позов якої залишено без розгляду, після усунення умов, що були підставою для залишення заяви без розгляду, має право звернутися до суду повторно.

Відповідно до п.2 ст. 247 ЦПК України, у разі неявки в судове засідання всіх учасників справи чи в разі якщо відповідно до положень цього Кодексу розгляд справи здійснюється судом за відсутності учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального засобу не здійснюється, тому такий не здійснювався.

Керуючись ст. 257, 258, 259, 260 ЦПК України,

У Х В А Л И В :

Позовну заяву ОСОБА_1 , ОСОБА_2 до ОСОБА_3 , третя особа, яка не заявляє самостійних вимог - Деснянський районний у м. Києві відділ ДРАЦС Головного територіального управління юстиції у місті Києві Міністерства юстиції України, про визнання батьківства, залишити без розгляду.

Ухвала може бути оскаржена до Одеського апеляційного суду шляхом подачі апеляційної скарги протягом п`ятнадцяти днів.

Суддя Л.С. Єршова