Роздільнянський районний суд Одеської області
Справа № 511/895/22
Номер провадження: 2/511/331/22
28 липня 2022 року Роздільнянський районний суд Одеської області в складі:
головуючого судді - Бобровська І. В.,
секретаря судового засідання - Захарової О.В.,
розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Роздільна Одеської області цивільну справу в порядку спрощеного позовного провадження за позовною заявою ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу,
У травні 2022 року на адресу Роздільнянського районного суду Одеської області надійшла вищевказана позовна заява.
Свої вимоги позивач мотивує тим, що 17.09.2004 року вона ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , одружилася з ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , актовий запис № 7 зроблений в Лиманській селищній раді Роздільнянського району Одеської області, що підтверджується свідоцтвом про одруження НОМЕР_1 від 17.09.2004 року . За час шлюбу у сторін народилось двоє дітей:
- ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , що підтверджується свідоцтвом про народження серії НОМЕР_2 , яке зареєстровано Лиманською селищною радою Роздільнянського району Одеської області, видане 06.12.2005 року відділом реєстрації актів цивільного стану Роздільнянського районного управління юстиції Одеської області, актовий запис № 38;
- ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_4 , що підтверджується свідоцтвом про народження серії НОМЕР_3 виданим 11.08.2015 року відділом державної реєстрації актів цивільного стану реєстраційної служби по Роздільнянському району Роздільнянського міжрайонного управління юстиції в Одеській області, актовий запис № 400.
Спільне життя з відповідачем не склалося, через постійні конфлікти, які виникали через образи та інше, внаслідок чого між ними припинилися шлюбні стосунки та вони перестали вести спільне господарство та на даний час мешкають окремо. Діти проживають з позивачкою та знаходяться на її утриманні, що підтверджується актом обстеження фактичного проживання сім`ї. Відповідач на розірвання шлюбу згоден.
У зв`язку з викладеним, позивач просить суд: розірвати шлюб між ОСОБА_6 та ОСОБА_2 . Після розірвання шлюбу прізвище просить їй залишити ОСОБА_7 . Строк на примирення просить не надавати.
Ухвалою Роздільнянського районного суду Одеської області від 08.06.2022 року провадження по справі відкрито.
В судове засідання позивач ОСОБА_1 не з`явилася, надала суду заяву з проханням розглянути справу у її відсутності, позовні вимоги підтримує в повному обсязі.
Відповідач ОСОБА_2 в судове засідання не з`явився, про дату, час та місце розгляду справи повідомлявся належним чином.
Відповідно до ст. 280 ЦПК України суд може ухвалити заочне рішення на підставі наявних у справі доказів за одночасного існування таких умов: відповідач належним чином повідомлений про дату, час і місце судового засідання; відповідач не з`явився в судове засідання без поважних причин або без повідомлення причин; відповідач не подав відзив; позивач не заперечує проти такого вирішення справи.
У зв`язку з неявкою відповідача та не повідомленням ним про поважні причини такої неявки в судове засідання в порядку статті 223 ЦПК України, суд зі згоди позивача вважає за можливе розглядати справу в заочному порядку та ухвалити заочне рішення, що відповідає вимогам ст. 280 ЦПК України.
Відповідно до ст. 17 Закону України «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини», ч. 1 ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, право особи на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку кореспондується з обов`язком добросовісно користуватися наданими законом процесуальними правами, утримуватись від дій, що зумовлюють затягування судового процесу, та вживати надані процесуальним законом заходи для скорочення періоду судового провадження (п. 35 рішення від 07.07.1989 р. Європейського суду з прав людини у справі «Юніон Еліментарія Сандерс проти Іспанії» (AlimentariaSandersS.A. v. Spain).
Обов`язок швидкого здійснення правосуддя покладається, в першу чергу, на відповідні державні судові органи. Розумність тривалості судового провадження оцінюється в залежності від обставин справи та з огляду на складність справи, поведінки сторін, предмету спору. Нездатність суду ефективно протидіяти недобросовісно створюваним учасниками справи перепонам для руху справи є порушенням ч.1 ст.6 даної Конвенції (§ 66 - 69 рішення Європейського суду з прав людини від 08.11.2005 р. у справі «Смірнова проти України»).
В порядку ч. 2 ст. 247 ЦПК України розгляд справи здійснюється судом без фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу, у зв`язку з неявкою в судове засідання всіх осіб, які беруть участь у справі.
Суд, вивчивши матеріали справи, перевіривши докази, вважає, що позов підлягає задоволенню з наступних підстав.
Згідно ст. 24 СК України, шлюб ґрунтується на вільній згоді жінки та чоловіка. Примушування жінки та чоловіка до шлюбу не допускається. Таке положення національного законодавства України відповідає ст.16 Загальної декларації прав людини, прийнятої Генеральною Асамблеєю ООН 10 грудня 1948 року, згідно з якою чоловіки і жінки, які досягли повноліття, мають право без будь-яких обмежень за ознакою раси, національності або релігії одружуватися і засновувати сім`ю. Вони користуються однаковими правами щодо одруження під час шлюбу та під час його розірвання.
Відповідно до п.10 Постанови Пленуму Верховного суду України «Про практику застосування судами законодавства при розгляді справ про право на шлюб, розірвання шлюбу, визнання його недійсним та поділ спільного майна подружжя» від 21.12.2007 року № 11, проголошена Конституцією України охорона сім`ї державою полягає, зокрема, в тому, що шлюб може бути розірвано в судовому порядку лише за умови, якщо встановлено, що подальше спільне життя подружжя і збереження шлюбу суперечитиме інтересам одного з них чи інтересам їх дітей.
Згідно ст. 112 ч. 2 Сімейного кодексу України суд постановляє рішення про розірвання шлюбу, якщо буде встановлено, що подальше спільне проживання чоловіка й дружини та збереження шлюбу суперечать інтересам одного з них, інтересам їхніх дітей, що мають істотне значення.
Судом встановлено, що 17.09.2004 року ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , одружилася з ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , актовий запис № 7 зроблений в Лиманській селищній раді Роздільнянського району Одеської області, що підтверджується свідоцтвом про одруження НОМЕР_1 від 17.09.2004 року. За час шлюбу у сторін народилось двоє дітей: ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , що підтверджується свідоцтвом про народження серії НОМЕР_2 , яке зареєстровано Лиманською селищною радою Роздільнянського району Одеської області, видане 06.12.2005 року відділом реєстрації актів цивільного стану Роздільнянського районного управління юстиції Одеської області, актовий запис № 38; ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_4 , що підтверджується свідоцтвом про народження серії НОМЕР_3 виданим 11.08.2015 року відділом державної реєстрації актів цивільного стану реєстраційної служби по Роздільнянському району Роздільнянського міжрайонного управління юстиції в Одеській області, актовий запис № 400.
Спільне життя з відповідачем не склалося, через постійні конфлікти, які виникали через образи та інше, внаслідок чого між ними припинилися шлюбні стосунки та вони перестали вести спільне господарство та на даний час мешкають окремо. Діти проживають з позивачкою та знаходяться на її утриманні, що підтверджується актом обстеження фактичного проживання сім`ї.
При таких обставинах суд вважає, що сформовані в родині відносини виключають спільне проживання чоловіка і жінки й роблять їх спільне життя надалі неможливим, тому, що збереження родини суперечило б інтересам сторін та їх неповнолітньої дитини.
Згідно зі ст. 113 СК України особа, яка змінила своє прізвище у зв`язку з реєстрацією шлюбу, має право після розірвання шлюбу надалі іменуватися цим прізвищем або відновити своє дошлюбне прізвище.
Суд вирішуючи питання про розірвання шлюбу вважає за необхідне з`ясувати прізвище подружжя після розірвання шлюбу. Позивачка просить залишити їй прізвище яке вона отримала після реєстрації шлюбу - « ОСОБА_7 ».
Відповідно до ст. 113 СК України, позивачці залишити прізвище, яке вона отримала під час державної реєстрації шлюбу, що розривається - « ОСОБА_7 ».
Згідно ч. 3 ст. 109 СК України суд постановляє рішення про розірвання шлюбу, якщо буде встановлено, що заява про розірвання шлюбу відповідає дійсній волі дружини та чоловіка і що після розірвання шлюбу не будуть порушені їхні особисті та майнові права, а також права їхніх дітей.
Враховуючи те, що сторони проживають окремо, подружніх стосунків не підтримують, спільного господарства не ведуть, суд приходить до висновку, що шлюб між ОСОБА_1 та ОСОБА_2 існує лише формально, після розірвання шлюбу не будуть порушені їх особисті та майнові права, а тому шлюб між сторонами необхідно припинити шляхом його розірвання.
Відповідно до ч. 2 ст.114 Сімейного кодексу України - у разі розірвання шлюбу судом шлюб припиняється у день набрання чинності рішення суду про розірвання шлюбу.
Згідно з ч. 3 ст. 115 Сімейного кодексу України - документом, що засвідчує факт розірвання шлюбу судом, є рішення суду про розірвання шлюбу, яке набрало законної сили.
Відповідно до ст. 141 ЦПК України судові витрати в сумі 992,40 грн. покладаються на позивача.
На підставі ст.ст. 24, ч. 3 ст. 105, ч. 3 ст. 109, 110, 112, 113, 115 Сімейного кодексу України, керуючись ст.ст. 4, 18, 19, 76-81, 95, 206, 211, 247, 258-259, 263-265, 280-284, 288, 289 ЦПК України, суд
Позовні вимоги ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу - задовольнити.
Шлюб між ОСОБА_8 , ІНФОРМАЦІЯ_1 та ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , який зареєстрований 17 вересня 2004 року в Лиманській селищній раді Роздільнянського району Одеської області, актовий запис № 7 - розірвати.
Після розірвання шлюбу залишити прізвище: чоловіку - ОСОБА_7 , дружині - ОСОБА_7 .
Заочне рішення може бути переглянуте судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача.
Заяву про перегляд заочного рішення може бути подано протягом тридцяти днів з дня його проголошення.
Учасник справи, якому повне заочне рішення суду не було вручене у день його проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на подання заяви про його перегляд - якщо така заява подана протягом двадцяти днів з дня вручення йому повного заочного рішення суду.
Заочне рішення набирає законної сили, якщо протягом строків, встановлених ЦПК України, не подані заяви про перегляд заочного рішення або апеляційна скарга, або якщо рішення залишено в силі за результатами апеляційного розгляду справи.
Рішення може бути оскаржене учасниками справи в апеляційному порядку до Одеського апеляційного суду шляхом подачі протягом 30 днів апеляційної скарги з дня проголошення судового рішення.

Суддя І. В. Бобровська