Справа № 481/221/22 Провадж.№ 2/481/149/2022
У Х В А Л А

(про залишення позовної заяви без руху)

03.05.2022 року м. Новий Буг

суддя Новобузького районного суду Миколаївської області Уманська О.В. розглянувши матеріали позовної заяви адвоката Сафронова Юрія Івановича, поданої в інтересах ОСОБА_1 до Вільнозапорізької сільської ради Новобузького району Миколаївської області про встановлення факту родинних відносин, визначення додаткового строку для прийняття спадщини та визнання права власності на майно в порядку спадкування,

Встановила:

Представник позивача Сафронов Ю.І. звернулася до Новобузького районного суду з позовом в інтересах ОСОБА_1 до Вільнозапорізької сільської ради Новобузького району Миколаївської області про встановлення факту родинних відносин, визначення додаткового строку для прийняття спадщини та визнання права власності на майно в порядку спадкування. Даний позов направлено на офіційну електронну адресу суду.

Протоколом автоматизованого розподілу справ від 28.04.2022 року дана справа розподілена судді Уманській О.В.

Вивчивши матеріали позовної заяви, приходжу до слідуючого.

За правилами цивільного процесуального законодавства, позовна заява за формою та змістом повинна відповідати вимогам, встановлених у статях 175 і 177 ЦПК України.

Згідно із ч. 2 ст.175ЦПК України позовна заява подається до суду в письмовій формі і підписується позивачем або його представником, або іншою особою, якій законом надано право звертатися до суду в інтересах іншої особи.

Відповідно до ч. 8 ст.14ЦПК України особи, які зареєстрували офіційні електронні адреси в Єдиній судовій інформаційно-телекомунікаційній системі, можуть подати процесуальні, інші документи, вчинити інші процесуальні дії в електронній формі виключно за допомогою Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи з використанням власного електронного цифрового підпису, прирівняного до власноручного підпису відповідно до Закону України «Про електронний підпис», якщо інше не передбачено цим Кодексом.

Згідно з ч. 9 ст.14ЦПК України суд проводить розгляд справи за матеріалами судової справи в електронній формі. Процесуальні та інші документи і докази у паперовій формі не пізніше трьох днів з дня їх надходження до суду переводяться в електронну форму та долучаються до матеріалів електронної судової справи в порядку, визначеному Положенням про Єдину судову інформаційно-телекомунікаційну систему.

Положеннями ч. 8 ст.43ЦПК України встановлено, що якщо документи подаються учасниками справи до суду або надсилаються іншим учасникам справи в електронній формі, такі документи скріплюються електронним цифровим підписом учасника справи (його представника).

Водночас п. 15.1 п. 15 розділу ХІІІ«Перехідні положення`ЦПК України передбачено, що до дня початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи: подання, реєстрація, надсилання процесуальних та інших документів, доказів, формування, зберігання та надсилання матеріалів справи здійснюються в паперовій формі.

Відповідно до п.15.15 п.15 розділу ХІІІ«Перехідні положення`ЦПК України Єдина судова інформаційно-телекомунікаційна система починає функціонувати через 90 днів з дня опублікування Державною судовою адміністрацію України у газеті «Голос України» та на веб-порталі судової влади оголошення про створення та забезпечення функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи.

04 жовтня 2021 року Державна судова адміністрація України офіційним листом повідомила міністерства, центральні органи виконавчої влади, облдержадміністрації, місцеві та апеляційні суди, Національну асоціацію адвокатів України та територіальні управління ДСА України про початок функціонування окремих підсистем (модулів) ЄСІТС.

Листом повідомляється, що рішенням Вищої ради правосуддя від 17 серпня 2021 № 1845/0/15-21 затвердженоПоложення про порядок функціонування окремих підсистем (модулів) Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи(ЄСІТС).

Відповідно до пункту 2 параграфа 2 розділу 4 Закону України "Про внесення змін до Господарського процесуального кодексу України, Цивільного процесуального кодексу України, Кодексу адміністративного судочинства України та інших законодавчих актів" (далі Закон) підсистеми (модулі) ЄСІТС починають функціонувати через 30 днів з дня опублікування Вищою радою правосуддя відповідного оголошення.

У газеті "Голос України" від 04.09.2021 № 168 (7668) Вищою радою правосуддя опубліковано оголошення про початок функціонування трьох підсистеми (модулів) ЄСІТС "Електронний кабінет", "Електронний суд", підсистеми відеоконференцзв`язку.

Таким чином, зазначені в оголошенні Вищої ради правосуддя підсистеми (модулі) ЄСІТС починають офіційно функціонувати з 5 жовтня 2021 року.

Закон України від 22 травня 2003 року № 852-IV «Про електронний цифровий підпис», який визначав статус електронного цифрового підпису, втратив чинність 7 листопада 2018 року на підставі Закону України від 5 жовтня 2017 року № 2155-VIII «Про електронні довірчі послуги».

Тобто на сьогодні порядок використання електронного цифрового підпису врегульований Законом України від 5 жовтня 2017 року № 2155-VIII «Про електронні довірчі послуги».

Положенням частини другоїстатті 17цього Закону встановлено, що електронна взаємодія фізичних та юридичних осіб, яка потребує відправлення, отримання, використання та постійного зберігання за участю третіх осіб електронних даних, аналоги яких на паперових носіях повинні містити власноручний підпис відповідно до законодавства, а також автентифікація в складових частинах інформаційних систем, у яких здійснюється обробка таких електронних даних та володільцями інформації в яких є органи державної влади, органи місцевого самоврядування, підприємства, установи та організації державної форми власності, повинні здійснюватися з використанням кваліфікованих електронних довірчих послуг.

Абзацом першим частини першоїстатті 18 Закону України від 5 жовтня 2017 року № 2155-VIII «Про електронні довірчі послуги»передбачено, що кваліфікована електронна довірча послуга створення, перевірки та підтвердження кваліфікованого електронного підпису чи печатки надається кваліфікованим постачальником електронних довірчих послуг та включає надання користувачам електронних довірчих послуг засобів кваліфікованого електронного підпису чи печатки для генерації пар ключів та/або створення кваліфікованих електронних підписів чи печаток, та/або перевірки кваліфікованих електронних підписів чи печаток, та/або зберігання особистого ключа кваліфікованого електронного підпису чи печатки.

Отже, надсилання процесуальних документів до суду в електронному вигляді передбачає використання сервісу «Електронний суд», розміщеного за посиланням: https://cabinet.court.gov.ua/login, з попередньою реєстрацією офіційної електронної адреси (електронного кабінету) та з обов`язковим використанням власного електронного підпису.

Таким чином, альтернативою звернення учасників справи до названого суду з позовними заявами, скаргами та іншими визначеними законом процесуальними документами, оформленими в паперовій формі та підписаними безпосередньо учасником справи або його представником, є звернення з процесуальними документами в електронній формі з обов`язковим їх скріпленням власним електронним підписом учасника справи через підсистему «Електронний кабінет».

Аналогічний висновок викладений у постанові Великої Палати Верховного Суду від 10 лютого 2021 року в справі № 9901/335/20 (провадження № 11-361заі20) та у постанові від 01 липня 2021 року у справі №9901/76/21.

Крім того, в позовній заяві позивачем заявлено дві вимоги немайнового характеру ( встановлення факту родинних відносин та визначення додаткового строку для прийняття спадщини) та дві вимоги майнового характеру ( визнання справа власності на земельну ділянку площею 1,97 га, та визнання права власності на земельну ділянку площею 1,70 га) .

Відповідно до ч.4 ст. 177 ЦПК України до позовної заяви додаються документи, що підтверджують сплату судового збору.

Відповідно до ст. 4 Закону України "Про судовий збір" судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.

Згідно п.п. 1 п. 1 ч. 2 ст. 4 Закону України "Про судовий збір" ставка судового збору за поданням до суду позовної заяви майнового характеру, яка подана фізичною особою, становить 1 відсоток ціни позову, але не менше 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб та не більше 5 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Відповідно до п.п. 2 п.1 ч. 2 ст. 4 Закону України "Про судовий збір" ставка судового збору за поданням до суду заяви немайнового характеру, яка подана фізичною особою, становить 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Відповідно до ч.3 ст.6 Закону України "Про судовий збір" за подання позовної заяви, що має одночасно майновий і немайновий характер, судовий збір сплачується за ставками, встановленими для позовних заяв майнового та немайнового характеру. У разі коли в позовній заяві об`єднано дві і більше вимог немайнового характеру, судовий збір сплачується за кожну вимогу немайнового характеру.

Така ж правова позиція висловлена у постанові пленуму Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ від 17 жовтня 2014 року № 10 «Про застосування судами законодавства про судові витрати у цивільних справах».

Вимогами немайнового характеру є про встановлення факту родинних відносин та визначення додаткового строку для прийняття спадщини, які оплачуються судовим збором окремо.

Позивачем при зверненні до суду не сплачено судовий збір взагалі за жодною з вимог.

Що стосується оплати судового збору за дві вимоги немайнового характеру, то їх розмір повинен становити 992,40 грн. + 992,40 грн., а всього 1984,80 грн.

Пред`являючи позов з вимогою майнового характеру (визнання права власності на земельні ділянки в порядку спадкування за законом) позивачем хоч і зазначена ціна позову яка визначається дійсною вартістю нерухомого майна, однак жодного письмового доказу про таку вартість до матеріалів позову не долучено (на день звернення до суду).

Ціна позову - це грошовий вираз майнових вимог позивача. Ціна позову визначається лише щодо майнових вимог, тобто тих вимог, які мають грошову оцінку.

Ціна позову має важливе значення, насамперед, для правильного визначення судового збору, що підлягає сплаті під час звернення до суду.

У позовах про визнання права власності на майно, витребування або повернення майна - як рухомих речей, так і нерухомості, - ціна позову визначається вартістю цього майна. При цьому тягар доказування вартості майна несе позивач.

За таких обставин позивачу необхідно зазначити ціну позову, а саме дійсну вартість спірного майна, а саме земельної ділянки площею 61,97 га, та площею 1,70 га за якими просить визнати право власності в порядку спадкування за законом, та надати докази щодо її обґрунтування (довідку про вартість землі).

І після встановлення дійсної вартості земельних ділянок, сплатити судовий збір за позовну вимогу майнового характеру, виходячи із сукупної вартості двох таких земельних ділянок.

Окрім того частину доказів, долучених до матеріалів позову виготовлено неякісно, а тому неможливо прочитати їх зміст.

Згідно зі ст. 95 ЦПК України письмові докази подаються до суду в оригіналі або в належним чином завіреній копії, учасник справи, який подає документи в копіях повинен зазначити про наявність у нього або іншої особи оригіналу письмового доказу.

Таким чином, копії будь-яких документів мають засвідчувати їх дійсність, оскільки мають бути виготовлені виключно з оригіналів цих документів.

Вказуючи на належність засвідчення копії суд зазначає, що ксерокопія має бути належної якості, щоб на ній можна було прочитати весь текст документа, чітко було видно всі реквізити, поля документа не було порушено, з відміткою про засвідчення копії документа, особою, яка його посвідчує, яка складається: зі слів "Згідно з оригіналом", назви та особистого підпису особи, яка засвідчує копію, її ініціалів та прізвища, дати засвідчення копії, яка проставляється нижче підпису, та печатки (для нотаріального завірених копій, копій, що подаються адвокатом як представником (за наявності такої печаті), чи які подаються юридичними особами публічного та приватного права).

В порушення даних норм позивачем надано до суду ксерокопії документів, які належним чином не завірені взагалі.

Крім того, суд звертає увагу, що відповідачем у позовній заяві вказана Вільнозапорізька сільська рада Новобузького району Миколаївської області.

Однак Постановою Верховної Ради України від 17.07.2020 «Про утворення та ліквідацію районів» в Україні утворено 136 нових та ліквідовано існуючі 490 районів, зокрема створено Баштанський район (з адміністративним центром у місті Баштанка), в тому числі у складі територій Новобузької міської територіальної громади та Вільнозапорізької сільської територіальної громади, затверджених Кабінетом Міністрів України. Даною постановою Новобузький район Миколаївської області ліквідовано.

Тому позивачу потрібно правильно вказати назву відповідача у даній справі.

Згідно ч.ч. 1, 2 ст.185 ЦПК України суддя, встановивши, що заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175 і 177 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення заяви без руху.

Враховуючи вищевказані істотні недоліки поданої позовної заяви, вважаю за необхідне залишити її без руху.

Керуючись ст. ст. 175-177, 185 ЦПК України, суддя

Постановила:

Позовну заяву Сафронова Юрія Івановича , поданої в інтересах ОСОБА_1 до Вільнозапорізької сільської ради Новобузького району Миколаївської області про встановлення факту родинних відносин, визначення додаткового строку для прийняття спадщини та визнання права власності на майно в порядку спадкування, залишити без руху.

Надати позивачу строк, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху, для усунення зазначених в цій ухвалі недоліків, а саме:

1. Подати позовну заяву належним чином та в новій редакції, де вірно вказати назву відповідача по справі, та актуальну ціну позову, підтверджену документально.

2. Сплатити судовий збір за вимогами немайнового характеру, у розмірі 1984,80, та за вимогою майнового характеру, що відповідатиме 1 відсотку ціни позову, на користь держави в особі Державної судової адміністрації України (отримувач коштів - ГУК/тг м. Новий Буг/22030101, Код отримувача , Банк отримувача Казначейство України (ЕАП), р/рахунок UA0014436, код класифікації доходів бюджету 22030101, найменування коду класифікації доходів бюджету «Судовий збір»).

Оригінал квитанції про сплату судового збору надати до Новобузького районного суду Миколаївської області.

3. Надати до Новобузького районного суду Миколаївської області належним чином засвідчені копії усіх документів, копії яких позивач долучив до позовної заяви.

У випадку невиконання вимог ухвали у зазначений строк заява вважатиметься неподаною і буде повернена позивачу.

Ухвала набирає законної сили з моменту постановлення і оскарженню не підлягає.

Суддя