Справа № 522/2769/22
Провадження № 2/522/3096/22
УХВАЛА

03 травня 2022 року Суддя Приморського районного суду міста Одеси Ковтун Ю.І., дослідивши матеріали позовної заяви ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про поділ спільного майна подружжя,

ВСТАНОВИВ:

До Приморського районного суду м. Одеси надійшла позовна заява ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про поділ спільного майна подружжя.

До матеріалів позовної заяви позивачем надано звіт про оцінку майна, відповідно до якого вартість 1/2 частини квартири, розташованої за адресою: АДРЕСА_1 становить 1116213,00 гривень. Також в позовній заяві позивачем зазначено ціну позову 1116213,00 гривень. При цьому до позовної заяви було долучено квитанцію про сплату судового збору у розмірі 992,40 гривень.

Ухвалою Приморського районного суду м. Одеси від 25 лютого 2022 року позовну заяву ОСОБА_1 було залишено без руху та надати позивачу строк 10 днів з дня вручення зазначеної ухвали для усунення недоліків, а саме доплати судового збору за заявлені ним вимоги у сумі 10169,73 гривень.

31.03.2022 на адресу суду від представника позивача ОСОБА_1 адвоката Тарасенко В.С. надійшло клопотання про відстрочення сплати судового збору.

В обґрунтування клопотання про відстрочення сплати судового збору вказує на те, що ОСОБА_1 є засновником ТОВ «МЕТАЛЛІД», яке у зв`язку із запровадженням воєнного стану на території України з 01.03.2022 зупинило свою господарську діяльність. У зв`язку з відсутністю у позивача на даний час доходів, він не має можливості сплатити судовий збір, тому просить відстрочити сплату судового збору до ухвалення судового рішення.

Вирішуючи заявлене клопотання, суд приймає до уваги наступне.

У ч. 1, 3 ст. 136 ЦПК України визначено, що суд, враховуючи майновий стан сторони, може своєю ухвалою відстрочити або розстрочити сплату судового збору на визначений строк у порядку, передбаченому законом, але не більше як до ухвалення судового рішення у справі. З підстав, зазначених у частині першій цієї статті, суд у порядку, передбаченому законом, може зменшити розмір належних до сплати судових витрат, пов`язаних з розглядом справи, або звільнити від їх сплати.

Відповідно статті 8 Закону України «Про судовий збір», враховуючи майновий стан сторони, суд може своєю ухвалою за її клопотанням відстрочити або розстрочити сплату судового збору на певний строк, але не довше ніж до ухвалення судового рішення у справі за таких умов: розмір судового збору перевищує 5 відсотків розміру річного доходу позивача - фізичної особи за попередній календарний рік; або позивачами є: а)військовослужбовці; б) батьки, які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину-інваліда, якщо інший з батьків ухиляється від сплати аліментів; в) одинокі матері (батьки), які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину-інваліда; г) члени малозабезпеченої чи багатодітної сім`ї; ґ) особа, яка діє в інтересах малолітніх чи неповнолітніх осіб та осіб, які визнані судом недієздатними чи дієздатність яких обмежена; або предметом позову є захист соціальних, трудових, сімейних, житлових прав, відшкодування шкоди здоров`ю. Суд може зменшити розмір судового збору або звільнити від його сплати на підставі, зазначеній у частині першій цієї статті.

Особа, яка заявляє відповідне клопотання, згідно з положеннями статті 12 ЦПК України, повинна навести доводи і подати докази на підтвердження того, що її майновий стан перешкоджав (перешкоджає) сплаті нею судового збору у встановленому законодавством порядку і розмірі.

За приписами статті 8 Закону України «Про судовий збір» та статті 136 ЦПК України єдиною підставою для відстрочення чи розстрочення сплати судового збору, зменшення його розміру або звільнення від його сплати є врахування судом майнового стану сторони, тобто фізичної або юридичної особи (наприклад, довідка про доходи, про склад сім`ї, про наявність на утриманні непрацездатних членів сім`ї, банківські документи про відсутність на рахунку коштів, довідка податкового органу про перелік розрахункових та інших рахунків тощо), і особа, яка заявляє відповідне клопотання, згідно зі статтею 12 ЦПК України повинна навести доводи і подати докази на підтвердження того, що її майновий стан перешкоджав (перешкоджає) сплаті нею судового збору у встановленому законодавством порядку і розмірі.

Вищезазначена норма закріплює дискреційне право, а не обов`язок суду відстрочити або розстрочити сплату судового збору на певний строк, зменшити розмір судового збору або звільнити від його сплати. Його реалізація не може призводити до порушення принципу процесуального рівноправ`я сторін та знаходиться в безпосередній залежності від доведеності за допомогою належних, допустимих, достовірних та достатніх доказів обставин щодо того, що скрутне майнове становище особи не дозволяє їй сплатити судовий збір у встановленому чинним законодавством розмірі. З метою недопущення зловживання процесуальними правами суд має враховувати: предмет спору, наявність у особи реального доходу (розмір заробітної плати, стипендії, пенсії, прибутку тощо), рухомого чи нерухомого майна, цінних паперів, рахунків в банківських та інших фінансових установах та можливість розпорядження ними, вік особи та її працездатність, склад сім`ї та наявність утриманців тощо.

Дослідивши клопотання представника позивача ОСОБА_1 адвоката Тарасенко В.С. про відстрочення сплати судового збору, суд вважає за необхідне відмовити у його задоволенні, оскільки клопотання обґрунтовується лише однією обставиною, а саме: зупиненням з 01.03.2022 господарської діяльності ТОВ «МЕТАЛЛІД» засновником якого є позивач, у зв`язку з введенням в країні військового стану. Проте відомостей про доходи (довідки про доходи, про склад сім`ї, про наявність на утриманні непрацездатних членів сім`ї, банківські документи про відсутність на рахунку коштів, довідка податкового органу про перелік розрахункових та інших рахунків тощо), а також відомостей про те, що розмір судового збору перевищує 5 відсотків розміру річного доходу позивача - фізичної особи за попередній календарний рік тощо, суду не надано. Наведене не може підтверджувати майновий стан особи та стверджувати про неможливість сплати особою судового збору при зверненні до суду з позовною заявою, а тому, суд не має можливості встановити достатні правові підстави для можливості застосування приписів ст. 8 Закону України «Про судовий збір». При цьому суд враховує, що позовну заяву подано до суду 04.02.2022, отже відповідний обов`язок зі сплати судового збору виник до введення воєнного стану.

Згідно з п. 6, 7 ч. 2 ст. 43 ЦПК України учасники справи зобов`язані виконувати процесуальні дії у встановлені законом або судом строки та виконувати інші процесуальні обов`язки, визначені законом або судом.

Відповідно до ч. 3 ст. 185 ЦПК України якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, заява вважається неподаною і повертається позивачеві.

Таким чином, в наданий судом строк позивач недоліки, зазначені в ухвалі суду від 25.02.2022 не усунув.

За наведених обставин, суд дійшов висновку, що позовна заява має бути визнана неподаною, та підлягає поверненню ОСОБА_1 , оскільки позивачем не усунуто недоліки в спосіб та строк визначені ухвалою про залишення заяви без руху.

Також, суд роз`яснює позивачу про те, що відповідно до ч. 7 ст.185 ЦПК України повернення позовної заяви не перешкоджає повторному зверненню із заявою до суду, якщо перестануть існувати обставини, що стали підставою для повернення заяви.

Враховуючи викладене, а також приймаючи до уваги те, що повернення позовної заяви, відповідно до ч. 6 ст. 185 ЦПК України, не є порушенням права на справедливий судовий захист та не може вважатися обмеженням права доступу до суду, так як після усунення вказаних недоліків позивач має право, відповідно до ч. 7 ст.185 ЦПК України, повторно звернутися до суду із вказаним позовом.

Керуючись ст. ст. 185, 260, 261, 353 ЦПК України,

УХВАЛИВ:

Позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про поділ спільного майна подружжявизнати неподаною та повернути позивачу.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею.

Ухвала може бути оскаржена до Одеського апеляційного суду протягом п`ятнадцяти днів з дня її складення.

Учасник справи, якому ухвала суду не була вручена в день її складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження ухвали суду - якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Суддя Ю.І. Ковтун