Справа № 946/3113/20
Провадження № 2/946/1185/22
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

02 травня 2022 року Ізмаїльський міськрайонний суд Одеської області в складі:

головуючого судді Пащенко Т.П.

при секретарі Топтигіній О.М.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м.Ізмаїлі в загальному позовному провадженні цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , ОСОБА_5 , ОСОБА_6 , ОСОБА_7 , ОСОБА_8 , ОСОБА_9 , ОСОБА_10 , ОСОБА_11 , ОСОБА_12 , ОСОБА_13 , ОСОБА_14 , ОСОБА_15 , ОСОБА_16 , ОСОБА_17 , ОСОБА_18 , ОСОБА_19 , ОСОБА_20 , Ізмаїльської міської ради, ОСОБА_21 , ОСОБА_22 про виділ частки в окремий об`єкт нерухомості, припинення права спільної часткової власності та визнання права власності, встановлення порядку користування земельною ділянкою та за зустрічним позовом ОСОБА_21 , ОСОБА_22 до ОСОБА_23 , ОСОБА_14 , ОСОБА_15 , ОСОБА_16 , ОСОБА_24 , ОСОБА_17 , ОСОБА_13 , ОСОБА_25 , ОСОБА_1 , ОСОБА_26 , ОСОБА_18 , ОСОБА_19 , ОСОБА_27 , Ізмаїльської міської ради Одеської області про виділ частки в окремий об`єкт нерухомості, визнання права власності та припинення права спільної часткової власності, -

ВСТАНОВИВ:

В проваджені Ізмаїльського міськрайонного суду Одеської області знаходиться справа за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , ОСОБА_5 , ОСОБА_6 , ОСОБА_7 , ОСОБА_8 , ОСОБА_9 , ОСОБА_10 , ОСОБА_11 , ОСОБА_12 , ОСОБА_13 , ОСОБА_14 , ОСОБА_15 , ОСОБА_16 , ОСОБА_17 , ОСОБА_18 , ОСОБА_19 , ОСОБА_20 , Ізмаїльської міської ради, ОСОБА_21 , ОСОБА_22 про виділ частки в окремий об`єкт нерухомості, припинення права спільної часткової власності та визнання права власності, встановлення порядку користування земельною ділянкою та за зустрічним позовом ОСОБА_21 , ОСОБА_22 до ОСОБА_23 , ОСОБА_14 , ОСОБА_15 , ОСОБА_16 , ОСОБА_24 , ОСОБА_17 , ОСОБА_13 , ОСОБА_25 , ОСОБА_1 , ОСОБА_26 , ОСОБА_18 , ОСОБА_19 , ОСОБА_27 , Ізмаїльської міської ради Одеської області про виділ частки в окремий об`єкт нерухомості, визнання права власності та припинення права спільної часткової власності.

Ухвалою суду від 05.03.2021 року цивільну справу прийнято до свого провадження суддею Пащенко Т.П. та призначено підготовче судове засідання (а.с.159 т.1).

У судові засідання, призначені на 11.03.2022 року та 02.05.2022 року позивачка за первісним позовом ОСОБА_1 не з`явилася, про час, дату та місце судового засідання сповіщена належним чином, що підтверджується довідками про доставку SMS-повідомлення (а.с.124 т.2).

Відповідачі за первісним та за зустріним позовами в судове засідання не з`явилися, про час, дату та місце розгляду справи сповіщені належним чином, в тому числі, через розміщення оголошення на офіційному веб-сайті Ізмаїльського міськрайонного суду Одеської області https://iz.od.court.gov.ua/sud1510/, заяв чи клопотань по справі суду не надали.

Позивач за зустрічним позовом ОСОБА_21 в судове засідання не з`явився, про час, дату та місце судового засідання сповіщений належним чином, надав суду заяву, в якій вказав, що просить розглядати справу без його участі (а.с.97 т.2).

Перевіривши матеріали справи, суд дійшов висновку, що первісний позов підлягає залишенню без розгляду з наступних підстав.

У відповідності до ч. 1 ст. 13 ЦПК України, суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках.

Відповідно до ч. 1 ст. 44 ЦПК України, учасники судового процесу та їхні представники повинні добросовісно користуватися процесуальними правами.

Відповідно до ч. 5 ст. 130 ЦПК України, вручення судової повістки представникові учасника справи вважається врученням повістки і цій особі.

Таким чином, відповідно до ч.3 ст.131 ЦПК України суд вважає, що позивач повторно не з`явився до суду без поважних причин.

Згідно ч.1 ст.121 ЦПК України суд має встановлювати розумні строки для вчинення процесуальних дій, в зв`язку з чим, дії позивача та його представника у вигляді систематичної неявки у судові засідання суд відносить до таких, що суперечать вимогам п.6 ч.2 ст.43 ЦПК України, що призводить до порушення розумних строків розгляду справи.

Відповідно до норм ч. 2 ст. 223 ЦПК України, суд відкладає розгляд справи у разі першої неявки у судове засідання сторони або будь-кого з інших осіб, які беруть участь у справі, оповіщених у встановленому порядку про час і місце судового розгляду, якщо вони повідомили про причини неявки, які судом визнані поважними. Суд відкладає розгляд справи в разі першої неявки без поважних причин належним чином повідомленого позивача у судове засідання або неповідомлення ним про причини неявки, якщо від нього не надійшло заяви про розгляд справи за його відсутності. У разі повторної неявки в судове засідання позивача, повідомленого належним чином, якщо від нього не надійшло заяви про розгляд справи за його відсутності, суд залишає позовну заяву без розгляду.

Згідно ч.5 ст.223 ЦПК України у разі повторної неявки позивача в судове засідання без поважних причин або неповідомлення ним про причини неявки суд залишає позовну заяву без розгляду, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності, і його нез`явлення не перешкоджає вирішенню спору.

Аналіз зазначених норм вказує на те, що наслідки ч.5 ст.223 ЦПК України настають незалежно від причин повторної неявки сторони позивача, які можуть бути поважними, а обумовлені лише клопотанням позивача про розгляд справи у його відсутності, що є правом останнього.

Такі положення процесуального закону пов`язані із принципом диспозитивності цивільного судочинства, у відповідності до змісту якого особа, яка бере участь у справі, самостійно розпоряджається наданими їй законом процесуальними правами.

Відповідно п.3 ч.1 ст.257 ЦПК України суд постановляє ухвалу про залишення заяви без розгляду, якщо належним чином повідомлений позивач повторно не з`явився в судове засідання або не повідомив про причини неявки, крім випадків, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності, і його нез`явлення не перешкоджає вирішенню справи.

Позивачка за первісним позовом не звернулася до суду з заявою про розгляд справи в її відсутність.

Відповідності до ст.17 Закону України «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини», частини 1 ст.6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, суд зазначає, що права особи на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку кореспондується обов`язок добросовісно користуватися наданими законом процесуальними правами, утримуватись від дій, що зумовлюють затягування судового процесу, та вживати надані процесуальним законом заходи для скорочення періоду судового провадження.

Обов`язок швидкого здійснення правосуддя покладається, в першу чергу, на відповідні державні судові органи. Розумність тривалості судового провадження оцінюється в залежності від обставин справи та з огляду на складність справи, поведінки сторін, предмету спору. Нездатність суду ефективно протидіяти недобросовісно створюваним учасниками справи перепонам для руху справи є порушенням ч. 1 ст. 6 даної Конвенції (§ 66, 69 Рішення Європейського суду з прав людини від 08.11.2005 р. у справі "Смірнова проти України").

У своєму рішенні у справі «Пономарьов проти України» суд вказав, що сторони в розумні інтервали часу мають вживати заходів, щоб дізнатись про стан відомого їм судового провадження.

З аналізу зазначених норм Конвенції та практики Європейського суду вбачається, що питання про порушення статті 17 Конвенції, яка закріплює один із основоположних принципів Конвенції - принцип неприпустимості зловживання правами, може поставати лише у сукупності з іншою статтею Конвенції, положення якої у конкретному випадку дають підстави для висновку про зловживання особою наданим їй правом.

За таких обставин, неявка в судові засідання позивачки за первісним позовом, якій було відомо про провадження у справі, дає підстави стверджувати про неналежне здійснення своїх процесуальних прав і виконання процесуальних обов`язків, що виразилися у відсутності інтересу до поданої до суду позовної заяви, що призвело до затягування судового розгляду даної справи, яка тривалий час не може бути вирішена по суті пред`явленого позову.

На підставі наведеного, беручи до уваги підстави для залишення позову без розгляду у зв`язку з повторною неявкою позивачки, відсутності заяви про розгляд справи за відсутності позивачки, суд приходить до висновку, що позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , ОСОБА_5 , ОСОБА_6 , ОСОБА_7 , ОСОБА_8 , ОСОБА_9 , ОСОБА_10 , ОСОБА_11 , ОСОБА_12 , ОСОБА_13 , ОСОБА_14 , ОСОБА_15 , ОСОБА_16 , ОСОБА_17 , ОСОБА_18 , ОСОБА_19 , ОСОБА_20 , Ізмаїльської міської ради, ОСОБА_21 , ОСОБА_22 про виділ частки в окремий об`єкт нерухомості, припинення права спільної часткової власності та визнання права власності, встановлення порядку користування земельною ділянкою слід залишити без розгляду.

Крім того, слід роз`яснити позивачці її право на повторне звернення до суду після усунення умов, що були підставою для залишення позовної заяви без розгляду.

За таких обставин, суд приходить до висновку, що позов ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , ОСОБА_5 , ОСОБА_6 , ОСОБА_7 , ОСОБА_8 , ОСОБА_9 , ОСОБА_10 , ОСОБА_11 , ОСОБА_12 , ОСОБА_13 , ОСОБА_14 , ОСОБА_15 , ОСОБА_16 , ОСОБА_17 , ОСОБА_18 , ОСОБА_19 , ОСОБА_20 , Ізмаїльської міської ради, ОСОБА_21 , ОСОБА_22 про виділ частки в окремий об`єкт нерухомості, припинення права спільної часткової власності та визнання права власності, встановлення порядку користування земельною ділянкою підлягає залишенню без розгляду.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 43,121,131,210, 223, 257, 260, 353 ЦПК України, суд, -

УХВАЛИВ:

Позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , ОСОБА_5 , ОСОБА_6 , ОСОБА_7 , ОСОБА_8 , ОСОБА_9 , ОСОБА_10 , ОСОБА_11 , ОСОБА_12 , ОСОБА_13 , ОСОБА_14 , ОСОБА_15 , ОСОБА_16 , ОСОБА_17 , ОСОБА_18 , ОСОБА_19 , ОСОБА_20 , Ізмаїльської міської ради, ОСОБА_21 , ОСОБА_22 про виділ частки в окремий об`єкт нерухомості, припинення права спільної часткової власності та визнання права власності, встановлення порядку користування земельною ділянкою - залишити без розгляду.

Ухвала може бути оскаржена в апеляційному порядку до Одеського апеляційного суду через суд першої інстанції шляхом подачі в 15-ти денний строк з дня проголошення ухвали апеляційної скарги.

Особою, яка брала участь, але не була в судовому засіданні ухвала може бути оскаржена в апеляційному порядку до апеляційного суду Одеської області через суд першої інстанції шляхом подачі в 15-ти денний строк з дня отримання копії ухвали апеляційної скарги.

Суддя: Т.П.Пащенко