Справа № 297/3270/21
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

22 квітня 2022 року м. Берегове

Берегівський районний суд Закарпатської області в особі:

головуючого ІЛЬТЬО І. І.,

при секретарі Гарані О. А.

розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Берегово цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмету спору на стороні позивача ОСОБА_3 , про поділ спільного майна подружжя,

встановив:

Позивач звернувся до суду з позовом до ОСОБА_2 про поділ спільного майна подружжя, посилаючись на те, що рішенням Берегівського районного суду Закарпатської області від 02 травня 2018 року у цивільній справі № 297/201/18 шлюб між ОСОБА_1 та ОСОБА_2 - розірвано.

За час спільного проживання за спільні кошти подружжя набуло у власність земельну ділянку, яка знаходиться за адресою АДРЕСА_1 з кадастровим номером :01:050:0001 площею 0,54 га, що була придбана ОСОБА_2 на підставі договору купівлі-продажу земельної ділянки ВЕІ № 761812 від 23.11.2006 р. за № 8222, що посвідчений приватним нотаріусом Секереш Н. В.. В подальшому видано державний акт на право власності на дану земельну ділянку серії ЗК № 057774 від 12 травня 2007 року.

Рішенням Берегівського районного суду від 15 лютого 2019 року у цивільній справі № 297/1656/18 позовні вимоги ОСОБА_1 задоволено та здійснено поділ трьох об`єктів нерухомого майна, що належать на праві спільної сумісної власності ОСОБА_1 та ОСОБА_2 .. В ході розгляду справи було подано заяву про зменшення позовних вимог, а саме взамін початкових вимог про поділ земельної ділянки з кадастровим номером :01:050:0001 ставилась вимога про поділ 1/2 частини вказаної земельної ділянки. Дана заява була подана на прохання ОСОБА_3 , так як існувала усна домовленість про те, що ОСОБА_2 подарує першому половину ділянки.

Оскільки ОСОБА_2 ухиляється від виконання усної домовленості, тому просить здійснити поділ майна подружжя, а саме 1/2 частину земельної ділянки, яка знаходиться за адресою АДРЕСА_1 з кадастровим номером :01:050:0001 площею 0,54 га.

02.02.2022 року відповідачем через канцелярію суду подано відзив на позовну заяву, в якому він зазначив, що він не згідний з позовними вимогами, з підстав викладених у відзиві та просить застосувати строк позовної давності.

24.02.2022 року представником позивача ОСОБА_4 подано відзив на позов, згідно якого він просить відхилити аргументи, доводи та докази відповідача, у зв`язку з їх надуманістю та безпідставністю з підстав викладених у ньому.

У судове засідання позивач та його представник не з`явилися, однак представник подав до суду заяву в якій просить розглянути справу без їх участі, позов підтримує та просить задовольнити у повному обсязі. Проти винесення заочного рішення не заперечує.

Відповідач ОСОБА_2 та його представник до суду не з`явився, однак представник подав до суду заяву в якій просить розглянути справу без їх участі, у задоволенні позову просиві відмовити з підстав пропуску строку позовної давності.

Третя особа ОСОБА_3 також не з`явився, причини неявки не повідомив, хоча належним був повідомлений про час та місце розгляду справи.

Перевіривши матеріали справи, з`ясувавши повно і всебічно обставини, на які позивач посилався, як на підставу своїх вимог, оцінивши докази на ствердження цих обставин в їх сукупності, надавши правову оцінку запереченню відповідача проти позовних вимог, суд вважає, що у задоволенні позову слід відмовити, з таких підстав.

Як встановлено судом та підтверджується матеріалами справи, рішенням Берегівського районного суду Закарпатської області від 02 травня 2018 року шлюб між ОСОБА_1 та ОСОБА_2 - розірвано.

15 лютого 2019 року рішенням Берегівського районного суду здійснено поділ трьох об`єктів нерухомого майна, що належать на праві спільної сумісної власності ОСОБА_1 та ОСОБА_2 .. Здійснено поділ половини (1/2) земельної ділянки з кадастровим номером :01:050:0001, площею 0,54 га, за адресою АДРЕСА_1 , що належала на праві спільної сумісної власності ОСОБА_1 та ОСОБА_2 , визначено за ОСОБА_1 (реєстраційний номер облікової картки платника податків НОМЕР_1 ) право власності на 1/4 вказаної ділянки.

Як вбачається з державного акту, земельна ділянка з кадастровим номером /01/050/0001 площею 0,54 га за адресою АДРЕСА_1 , що була придбана ОСОБА_2 на підставі договору купівлі-продажу земельної ділянки ВЕІ № 761812 від 23.11.2006 р. за № 8222, що посвідчений приватним нотаріусом Секереш Н. В. Є. з цільовим призначенням для промислового виробництва.

Відповідно до ст.ст.15, 16 ЦК України, кожному гарантується право на захист прав та охоронюваних законом інтересів судом, суд може захистити порушене право у спосіб передбачений договором або законом.

За змістом ст.256 ЦК України, позовна давність це строк у межах якого особа може звернутись за захистом свого порушеного права до суду. За змістом ст.ст.260, 261 ЦК України, початок перебігу позовної давності починається від дня, коли особа довідалася або могла довідатися про порушення свого права або про особу, яка його порушила, позовна давність обчислюється за загальними правилами визначення строків, встановленими в ст.ст. 253-255 цього ж Кодексу.

Сплив позовної давності про застосування якої заявлено стороною у спорі, є підставою для відмови у позові ч.4 ст.267 ЦК України.

Зважаючи на вказані законодавчі положення та аналізуючи матеріали справи, суд приходить до висновку, що є всі підстави для застосування до позову строків позовної давності, оскільки матеріалами справи підтверджено, що позивач дізнався, що його право порушено 06 серпня 2018 року (в день коли вона звернулася до суду із позовною заявою про поділ майна подружжя), і перебіг позовної давності розпочався з 06 серпня 2018 року. Відповідно, загальний строк позовної давності у три роки визначений в ст.257 ЦК України, за предметом цього позову сплив 06 серпня 2021 року.

Судом встановлено, що з позовом позивач звернулася 30.12.2021 року, в своїй позовній заяві не ставила питання про поновлення пропущеного строку позовної давності, поважних причин пропуску строку не зазначила, обставин, які зупиняли або переривали строк позовної давності, передбачені ст.ст. 263, 264 ЦК України, судом також не встановлено.

Суд не приймає до уваги посилання позивача на те, що не пропущено строк позовної давності, оскільки нею в ході розгляду справи 297/1656/18 про поділ майна подружжя ОСОБА_1 було подано заяву про зменшення позовних вимог, а саме ставилась вимога про поділ 1/2 частини вказаної земельної ділянки кадастровим номером :01:050:0001 та посилання на те, що саме з цього часу слід відраховувати строк позовної давності.

У відповідності до роз`яснень, викладених у п. 11 постанови Пленуму Верховного Суду України від 18.12.2009 року № 14 "Про судове рішення у цивільній справі", встановивши, що строк для звернення з позовом пропущено без поважної причини, суд у рішенні зазначає про відмову в позові з цих підстав, якщо про застосування позовної давності заяву стороною у спорі зробленою до ухвалення ним рішення, крім випадків, коли позов не доведено, що є самостійною підставою для цього.

Судом також приймається до уваги і правова позиція викладена у пункті 15 постанови Пленуму Верховного Суду України № 11 від 21 грудня 2007 року «Про практику застосування судами законодавства при розгляді справ про право на шлюб, розірвання шлюбу, визнання його недійсним та поділ спільного майна подружжя», де визначено, що до вимоги про поділ майна, заявленої після розірвання шлюбу, застосовується позовна давність у три роки. Позовна давність обчислюється від дня, коли один із співвласників дізнався або міг дізнатися про порушення свого права власності.

За наведених обставин, судом, при розгляді справи по суті заявлених позовних вимог, достовірно встановлено, що строк позовної давності за позовними вимогами ОСОБА_1 сплив, що є підставою для відмови у позові.

З огляду на викладене та керуючись ст.ст. 57, 58, 60, 197 ч.2, 209, 212-215, 218, 224-226, 232, 353, 355, 356 ЦПК України, ст.257, п.1. ч.2. ст.258, ч.1 ст.261, ст.266, ч.4 ст.267 ЦК України, суд,

ухвалив:

У позові ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмету спору на стороні позивача ОСОБА_3 , про поділ спільного майна подружжя відмовити, у зв`язку з спливом строку позовної давності.

Апеляційна скарга на рішення суду може бути подана протягом тридцяти днів з його проголошення безпосередньо до Закарпатського апеляційного суду.

Суддя Іван ІЛЬТЬО