Справа № 283/496/22
Провадження №2/283/269/2022
У Х В А Л А

03 травня 2022 року м. Малин

Суддя Малинського районного суду Житомирської області Хомич В.М., вирішуючи питання про відкриття провадження у цивільній справі за позовом ОСОБА_1 до Чоповицької селищної об`єднаної територіальної громади Коростенського району Житомирської області, третя особа, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору: Головне управління Держгеокадастру у Житомирській області про визнання права на земельну частку (пай) в порядку спадкування,

встановив:

18.02.2022 позивач звернулася до Малинського районного суду Житомирської області з позовом до Чоповицької селищної об`єднаної територіальної громади Коростенського району Житомирської області, в якій просить визнати за нею право на земельну частку (пай) із земель реформованого СВАТ «Барвінківське» Барвінківської сільської ради Малинського району Житомирської області, розміром 2,245 в умовних кадастрових гектарах, вартістю 18147,33 грн., на яку за життя мала право ОСОБА_2 , як за спадкоємцем за законом першої черги, яка прийняла спадщину після смерті свого батька ОСОБА_3 .

Вивчивши позовну заяву та матеріали, додані до неї, вважаю, що позов слід залишити без руху з наступних підстав.

Вимоги до позовної заяви визначені статтями 175, 177 ЦПК України.

Відповідно до п.2 ч.3 ст.175 ЦПК України позовна заява повинна містити повне найменування (для юридичних осіб) сторін та інших учасників справи.

Позивачем у поданій до суду позовній заяві визначено відповідачем Чоповицьку селищну об`єднану територіальну громаду. Разом з цим, Чоповицька селищна рада Коростенського району Житомирської області є представницьким органом місцевого самоврядування і відповідно до закону наділена правом представляти інтереси територіальної громади і приймати від її імені рішення. З огляду на вищевказане, можна дійти висновку, що Чоповицька ОТГ не може бути стороною правовідносин.

Крім того, суд бажає зазначити наступне.

У відповідності до ч.1 ст.177 ЦПК України позивач повинен додати до позовної заяви її копії та копії всіх документів, що додаються до неї, відповідно до кількості відповідачів і третіх осіб.

В порушення зазначених вимог позивачем подано позовну заяву з додатками у двох екземплярах (один примірник суду, інший для відповідача), в той самий час, як учасником справи є також третя особа орган Держгеокадастру.

Також, позовна заява підписана ОСОБА_4 , яка жодного відношення до вказаного спору не має, адже позивачем є ОСОБА_1 , а її представником у позові зазначено ОСОБА_5 . У позовній заяві також не вказана дата її подання.

Відповідно до п.5 ч.3 ст.175 ЦПК України позовна заява повинна містити виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги, зазначення доказів, що підтверджують вказані обставини.

З матеріалів справи вбачається, що баба позивача ОСОБА_2 померла ІНФОРМАЦІЯ_1 , що підтверджується свідоцтвом про смерть серії НОМЕР_1 . Після її смерті відкрилася спадщина на все належне спадкодавцю за життя майно, в тому числі на право на земельну частку (пай) із земель реформованого СВАТ «Барвінківське» на території Барвінківської сільської ради Малинського району Житомирської області.

У поданій до суду позовній заяві ОСОБА_1 зазначила, що спадщину на майно померлої ОСОБА_2 прийняв батько позивача ОСОБА_3 , на користь якого за життя ОСОБА_2 було складено заповіт. В свою чергу, ОСОБА_3 помер ІНФОРМАЦІЯ_2 , про що свідчить свідоцтво про смерть серії НОМЕР_2 . Отже, позивач бажає вступити в свої спадкові права після смерті батька.

Разом з тим, відповідно до наявного в матеріалах справи листа Головного управління Держгеокадастру у Житомирській області, ОСОБА_2 не включена до Списку громадян, яким передаються у приватну власність земельні ділянки в розмірі земельної частки (паю) із земель реформованого СВАТ «Барвінківське», проте до вказаного Списку включена ОСОБА_2 .

У наявному в матеріалах справи Витягу з Державного реєстру актів цивільного стану громадян про державну реєстрацію народження відповідно до статей 126,133,135 Сімейного кодексу України, вказано, що матір`ю ОСОБА_3 є ОСОБА_2 .

На порушення наведених вимог ОСОБА_1 не додано документу, підтверджуючого родинний зв`язок між померлою ОСОБА_2 та померлим ОСОБА_3 , яким, у даному випадку, повинне бути рішення суду про встановлення факту родинних відносин, оскільки відомості, зазначені у витягу з ДРАЦС, а також інших документах, долучених у якості додатків до позову, містять різні дані щодо по батькові спадкодавця.

Крім того, суд бажає зазначити, що відповідно до наявної в матеріалах справи довідки виконкому Чоповицької селищної ради, на день смерті ОСОБА_3 разом з ним були зареєстровані та проживали в с. Барвінки Малинського (нині Коростенського) району: дружина ОСОБА_6 , донька ОСОБА_1 , а також онука ОСОБА_7 .

Відповідно до п.1 Постанови Пленуму Верховного Суду від 30 травня 2008 року №7 «Про судову практику у справах про спадкування» спадкові правовідносини регулюються ЦК України після 1 січня 2004 року, якщо спадщина відкрилась до 01 січня 2004 року, то такі правовідносини регулюються нормами ЦК УРСР в редакції 1963 року.

Стаття 549 ЦК УРСР 1963 року (у редакції, чинній на момент смерті ОСОБА_3 ) регламентує порядок прийняття спадщини спадкоємцями.

Визнається, що спадкоємець прийняв спадщину:

1) якщо він фактично вступив в управління або володіння спадковим майном;

2)якщо він подав державній нотаріальній конторі за місцем відкриття спадщини заяву про прийняття спадщини.

Зазначені в цій статті дії повинні бути вчинені протягом шести місяців з дня відкриття спадщини.

Отже, оскільки визнання права на земельну частку (пай) може вплинути на права та обов`язки ОСОБА_6 , то в такому разі позивачу необхідно залучити останню у якості відповідача по справі.

Також суд звертає увагу позивача на наступне.

Дослідивши документи, додані до позовної заяви на підтвердження повноважень представника позивача, судом встановлено, що представник ОСОБА_5 діє в інтересах ОСОБА_1 на підставі довіреності від 01.04.2021, посвідченої старостою сіл Барвінки, Новобратське, Загребля Малинського (нині Коростенського) району Житомирської області М. Ширченко та зареєстрованої в реєстрі за № 18.

Відповідно до положень ст. 59 Конституції України, кожен має право на професійну правничу допомогу. У випадках, передбачених законом, ця допомога надається безоплатно. Кожен є вільним у виборі захисника своїх прав.

Згідно зі ст. 131-2 Конституції України, для надання професійної правничої допомоги в Україні діє адвокатура. Виключно адвокат здійснює представництво іншої особи в суді, а також захист від кримінального обвинувачення.

Положеннями ст.15 ЦПК України визначено, що учасники справи мають право користуватися правничою допомогою. Представництво у суді як вид правничої допомоги здійснюється виключно адвокатом (професійна правнича допомога), крім випадків, встановлених законом.

Як вбачається з вимог ст.58 ЦПК України сторона, третя особа, а також особа, якій законом надано право звертатися до суду в інтересах іншої особи, може брати участь у судовому процесі особисто (самопредставництво) та (або) через представника.

Представництвом є правовідношення, в якому одна сторона (представник) зобов`язана або має право вчинити правочин від імені другої сторони, яку вона представляє. Представництво виникає на підставі договору, закону, акта органу юридичної особи та з інших підстав, встановлених актами цивільного законодавства (ч. ч.1, 3 ст.237 Цивільного кодексу України).

Згідно з пп.11 п.16-1 Перехідних положень Конституції України, з 01.01.2019 року представництво відповідно до статті 131-2 Конституції у судах першої інстанції здійснюється виключно адвокатами.

Відповідно до положень ст.60 ЦПК України, представником у суді може бути адвокат або законний представник. Під час розгляду спорів, що виникають з трудових відносин, а також справ у малозначних спорах (малозначні справи) представником може бути особа, яка досягла вісімнадцяти років, має цивільну процесуальну дієздатність, за винятком осіб, визначених у статті 61 цього Кодексу.

Зважаючи на суть спору, представниками сторін у справі, що розглядається, можуть бути виключно адвокати.

До матеріалів позову на підтвердження повноважень свого представника, ОСОБА_1 додала лише копію довіреності, інших документів, які б підтверджували статус представника, як адвоката, до суду не надано.

За таких обставин, суд вважає, що повноваження представника позивача не підтверджені належними доказами, а відтак ОСОБА_1 необхідно усунути вказаний недолік.

Отже, вивчивши матеріали справи, суд приходить до висновку, що ОСОБА_1 необхідно усунути недоліки, зокрема:

-надати суду виправлену позовну заяву з належним зазначенням складу учасників справи у кількості, що відповідає такому складу;

-надати суду документи, що підтверджують родинний зв`язок між ОСОБА_2 та ОСОБА_3 ;

-надати суду документи, які б підтверджували статус представника позивача, як адвоката,

На підставі ст. 185 ч.1 ЦПК України заява підлягає залишенню без руху з наданням позивачу (представнику позивача) строку для усунення вищевказаних недоліків з роз`ясненням того, що в разі їх не усунення у встановлений судом термін заява буде визнана неподаною та повернута особі, яка її подала.

З урахуванням викладеного, керуючись статтями 175-177, 185, 258-261 ЦПК України,

постановив:

Позовну заяву ОСОБА_1 до Чоповицької селищної об`єднаної територіальної громади Коростенського району Житомирської області, третя особа, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору: Головне управління Держгеокадастру у Житомирській області про визнання права на земельну частку (пай) в порядку спадкування - залишити без руху.

Встановити позивачу строк для усунення недоліків упродовж 5 (п`яти) днів з моменту отримання копії цієї ухвали.

Копію ухвали надіслати позивачу.

У разі невиконання ухвали суду у зазначений строк позовну заяву буде визнано неподаною та повернуто позивачу зі всіма доданими документами.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Веб-адреса цього документу у Єдиному державному реєстрі судових рішень http://reyestr.court.gov.ua/ з посиланням на номер справи.

Суддя В. М. Хомич