Справа №: 343/1944/21
Провадження №: 2/0343/51/22
Р І Ш Е Н Н Я

I М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

20 квітня 2022 року м. Долина

Долинський районний суд Iвано-Франкiвської областi в складi:

головуючого судді Тураша В. А.,

секретаря Лукань О.З.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в місті Долина Івано-Франківської області справу за позовом ОСОБА_1 до Комунального некомерційного підприємства "Вигодська міська багатопрофільна лікарня" Вигодської селищної ради про поновлення на роботі,-

В С Т А Н О В И В :

Позивач ОСОБА_1 звернувся 06.10.2021 до суду з позовом до Комунального некомерційного підприємства "Вигодська міська багатопрофільна лікарня" Вигодської селищної ради про поновлення на роботі (а.с.1-2).

Відповідно до протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 06.10.2021 цивільна справа № 343/1944/21 про поновлення на роботі передана на розгляд судді Турашу В.А. (а.с.13).

Ухвалою Долинського районного суду Івано-Франківської області від 06.10.2021 позовну заяву ОСОБА_1 до Комунального некомерційного підприємства «Вигодська міська багатопрофільна лікарня» Вигодської селищної ради про поновлення на роботі - залишено без руху та надано позивачу ОСОБА_1 строк для усунення недоліків, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення даної ухвали (а.с.14).

Позивач 13.10.2021, після усунення недоліків, звернувся з позовом, в якому просить:

1.Визнати протиправним та скасувати наказ №63-ОД від 27.09.21 «Про оголошення догани» ОСОБА_1 лікарю-рентгенологу Комунального некомерційного підприємства «Вигодська міська багатопрофільна лікарня» Вигодської селищної ради.

2.Визнати протиправним та скасувати наказ №64-ОД від 28.09.21 «Про звільнення ОСОБА_1 з посади лікаря-рентгенолога Комунального некомерційного підприємства «Вигодська міська багатопрофільна лікарня» Вигодської селищної ради.

3.Поновити ОСОБА_1 на посаді посади лікаря-рентгенолога Комунального некомерційного підприємства «Вигодська міська багатопрофільна лікарня» Вигодської селищної ради.

4.Стягнути середній заробіток за весь час вимушеного прогулу з 29.09.2021 .

5.Допустити негайне виконання рішення в частині поновлення ОСОБА_1 на роботі та виплати місячної середньої заробітної плати.

6.Стягнути з відповідача судові витрати.

Свої вимоги мотивує тим, щоз 2004р. він був працевлаштований в медичний заклад.

05.05.2009 він був прийнятий на посаду завідувача рентгено кабінету, лікаря-рентгенолога в медичний заклад -Вигодську міську лікарню, яка в подальшому була перейменована на Комунальне некомерційне підприємство «Вигодська міська багатопрофільна лікарня» Вигодської селищної ради. На вказаній посаді він працював до 28.09.2021.

Наказом №64-ОД від 28.09.21 його було звільнено з роботи за систематичного невиконання працівником без поважних причин обов`язків, покладених на нього трудовим договором або правилами внутрішнього трудового розпорядку, якщо до працівника раніше застосовувалися заходи дисциплінарного чи громадського стягнення. При цьому, в наказі про його звільнення зазначено підставу звільнення ст.43 КЗпП (Розірвання трудового договору з ініціативи власника або уповноваженого ним органу за попередньою згодою виборного органу первинної профспілкової організації (профспілкового представника), ст.147 КЗпП (За порушення трудової дисципліни до працівника може бути застосовано тільки один з таких заходів стягнення) догана або звільнення та ст. 149 КЗпП (порядок застосування дисциплінарного стягнення).

В наказі про звільнення відсутнє посилання на підставу звільнення, а саме п.3 ст.40 КЗпП, не зазначено, в чому саме полягало систематичне невиконання без поважних причин посадових обов`язків та чим ці обов`язки передбачені.

Посилання в наказі про звільнення на ст.43 КЗпП взагалі є безпідставним, так як він не є членом профспілкового комітету.

В свою чергу, в трудовій книжці зазначено підставою його звільнення - наказ №64-ОД від 28.09.21 та підставу звільнення п.3 ст.40 КЗпП. Тобто запис в трудовій книжці не відповідає наказу №64-ОД від 28.09.21.

Як роз`яснено у пунктах 22, 23 постанови Пленуму Верховного Суду України від 06 листопада 1992 року № 9 «Про практику розгляду судами трудових спорів» (зі змінами та доповненнями), у справах про поновлення на роботі осіб, звільнених за порушення трудової дисципліни, судам необхідно з`ясувати, в чому конкретно проявилось порушення, що стало приводом до звільнення, чи могло воно бути підставою для розірвання трудового договору за пунктами 3, 4, 7, 8 частини першої статті 40, пунктом 1 частини першої статті 41 КЗпП України, чи додержані власником або уповноваженим ним органом передбачені статтями 147-1, 148, 149 КЗпП України правила і порядок застосування дисциплінарних стягнень, зокрема, чи не закінчився встановлений для цього строк, чи застосовувалось вже за цей проступок дисциплінарне стягнення, чи враховувались при звільненні ступінь тяжкості вчиненого проступку і заподіяна ним шкода, обставини, за яких вчинено проступок, і попередня робота працівника. За передбаченими пунктом - 3 статті 40 КЗпП України підставами працівник може бути звільнений лише за проступок на роботі, вчинений після застосування до нього дисциплінарного або громадського стягнення за невиконання без поважних причин обов`язків, покладених на нього трудовим договором або правилами внутрішнього трудового розпорядку. У таких випадках враховуються ті заходи дисциплінарного стягнення, які встановлені чинним законодавством і не втратили юридичної сили за давністю або зняті достроково (стаття151 КЗпП України), і ті громадські стягнення, які застосовані до працівника за порушення трудової дисципліни у відповідності до положення або статуту, що визначає діяльність громадської організації, і з дня накладення яких до видання наказу про звільнення минулого не більше одного року.

Виходячи з норм чинного законодавства, для розірвання трудового договору за підставою, що міститься у пункті 3 частини першої статті 40 КЗпП України, необхідними є такі умови: порушення має стосуватися лише тих обов`язків, які є складовими трудової функції працівника чи випливають з правил внутрішнього трудового розпорядку; належним чином зафіксований факт протиправного винного невиконання або неналежного виконання працівником трудових обов`язків, покладених на нього трудовим договором або правилами внутрішнього трудового розпорядку; невиконання трудових обов`язків мало систематичний характер; до працівника раніше протягом року вже застосовувалися заходи дисциплінарного або громадського стягнення.

Для застосування цієї підстави розірвання трудового договору важливим є невиконання працівником обов`язків, передбачених трудовим договором або правилами внутрішнього трудового розпорядку. При цьому не може вважатися порушенням трудової дисципліни невиконання обов`язків, які виходять за межі трудових або не випливають з трудового договору. Цю підставу не можна застосовувати до працівника, який відмовився виконати незаконне розпорядження роботодавця, або за відмову виконання роботи, яка не входить до кола його посадових обов`язків, а також за дії, що не пов`язані з виконанням службових обов`язків.

Так, 02.06.21 він дійсно відмовився від проведення рентгенографії органів грудної клітки в зв`язку з тим, що у пацієнта не було послуги на рентген обстеження. Зазначена інформація була відображена в медичній карті хворого. При прийняті зазначеного рішення він керувався власними фаховими знаннями, посадовою інструкцією та принципом «не нашкодь», що на сьогоднішній день є одним з принципів біоетики та охорони здоров`я.

27.09.2021 згідно наказу №63-ОД йому було оголошено догану за запізнення на роботу. В подальшому за це саме порушення вже 28.09.21 його звільнено з роботи за систематичне невиконання без поважних причин обов`язків.

При виданні наказу від 28.09.2021 у нього в порушення вимог ст. 149 КЗпП взагалі не відбиралось пояснення, а в самому наказі про звільнення міститься посилання на акт про відмову надання пояснення ще від 17.09.21.

З наказу про звільнення взагалі не зрозуміло, за які саме систематичні невиконання без поважних причин обов`язків його звільнено (дата, місце та обставини).

Відповідно до ст. 149 КЗпП за порушення трудової дисципліни до працівника може бути застосовано тільки один з таких заходів стягнення: 1)догана; 2) звільнення. Отже, роботодавець за одне і теж порушення застосував два виду дисциплінарної відповідальності, а саме догану та звільнення.

Щодо незаконності наказу від 27.09.2021 №63-ОД , а саме оголошення догани «за запізнення» слід відзначити, що ні Кодекс законів про працю України , ні інший нормативно-правовий акт не містить визначення (поняття) слова "запізнення". Загальноприйняте пояснення слова "запізнюватися" можна знайти у тлумачному словнику - "з`явитися пізніше, ніж потрібно".

Відповідно до ст. 139 КЗпП, працівники зобов`язані додержуватися трудової дисципліни, яка на підприємствах, в організаціях, установах (надалі - підприємство) встановлюється правилами внутрішнього трудового розпорядку.

Зокрема, працівник зобов`язаний додержуватися встановленого режиму роботи підприємства, тобто, вчасно приходити на роботу.

Ч.1 ст. 147 КЗпП встановлено, що за порушення трудової дисципліни до працівника може бути застосовано заходи дисциплінарного стягнення: догана або звільнення. За загальним розумінням, стягнення на працівника за порушення трудової дисципліни може бути накладено тільки за наявності вини працівника.

Принцип вини прямо закріплений пунктом 24 Типових правил внутрішнього трудового розпорядку для робочих і службовців підприємств, установ, організацій, затверджених постановою Держкомпраці СРСР від 20.07.84 № 213 (порушення трудової дисципліни, тобто невиконання або неналежне виконання з вини працівника покладених на нього трудових обов`язків тягне за собою застосування дисциплінарних або громадських стягнень). Принцип вини поширюється на всі заходи дисциплінарного стягнення.

Зазначена вище постанова діє до цього часу на підставі Постанови Верховної Ради України від 12.09.91 № 1545 "Про порядок тимчасової дії на території України окремих актів законодавства Союзу РСР".

Таким чином, за відсутності вини працівника в разі запізнення є недопустимим притягнення його до дисциплінарної відповідальності.

Так, в поясненні щодо запізнення, яке мало місце 14.09.2021, ним були зазначені поважність причин запізнення виходу на роботу. Незважаючи на цю обставину керівником було винесено «Догану» В цьому випадку щодо незаконності наказу від 27.09.21 №63-ОД слід зазначити, що зі змісту наказу також є незрозумілим за яке порушення (час, місце) його притягнуто до дисциплінарної відповідальності.

На обґрунтування відсутності вини працівник може посилатися на численні обставини сімейно-побутового та/або особистого характеру.

Відповідно до ч.1ст. 139 КЗпП: працівник зобов`язаний працювати сумлінно. Незважаючи на недостатню чіткість критерію сумлінності, можна впевнено стверджувати, що саме він дозволяє дати правильну відповідь на поставлені питання. Якщо працівник виявив сумлінність під час виконання своїх трудових обов`язків, він не може вважатись винним. Вина працівника виключається, зокрема, наявністю обставин непереборної сили.

Міністерством праці та соціальної політики України у листі від 20.11.06 № 270/06/187- 06 зазначене таке: наявність поважних причин може бути визнана у разі доведеної непрацездатності працівника, хоча б вона і не була підтверджена лікарняним листком, відмови працівника від переміщення, якщо робота протипоказана працівникові за станом здоров`я. Поважними можуть бути визнані і причини сімейно-побутового характеру.

Під час розгляду питання, пов`язаного з запізненням працівників, роботодавець повинен ураховувати це справедливе твердження.

Позивач ОСОБА_1 , та його представник адвокат Семків М.Н. (ордер серії ІФ №003905 а.с.69, договір №01 про надання юридичних послуг адвокатом від 04.10.2021 а.с.72) в судовому засіданні позовні вимоги підтримали в повному обсязі зіславшись на викладені в ньому обставини. Просили позов задоволити.

Представники відповідача КНП «Вигодська міська багатопрофільна лікарня » Мартинюк А.В. ( виписка з Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань а.с.26) , та адвокат Кобилинець Т.В. ( договір про надання правничої допомоги від 10.11.2021 а.с.58-61) в судовому засіданні позовні вимоги не визнали, просила в позові відмовити за безпідставністю позовних вимог .

Суд, вислухавши пояснення учасників процесу, дослідивши надані докази і пояснення викладені в позовній заяві, дійшов наступного висновку:

Згідно зі ст. 4 ЦПК України, кожна особа має право у порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів.

Відповідно до вимог ст. 13 ЦПК України, суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках.

Згідно зі ст. 12 ЦПК України, кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом.

Відповідно до вимог ст. 5-1 КЗпП України, держава гарантує працездатним громадянам, які постійно проживають на території України правовий захист від необґрунтованої відмови у прийнятті на роботу і незаконного звільнення, а також сприяння у збереженні роботи.

Ст. 43 Конституції України визначено, що кожен має право на працю, що включає можливість заробляти собі на життя працею, яку він вільно обирає або на яку вільно погоджується. Громадянам гарантується захист від незаконного звільнення.

Правовідносини між сторонами врегульовано нормами трудового законодавства.

Відповідно до вимог ч. 1 ст.21 КЗпП України, трудовим договором є угода між працівником і власником підприємства, установи, організації або уповноваженим ним органом чи фізичною особою, за якою працівник зобов`язується виконувати роботу, визначену цією угодою, а власник підприємства, установи, організації або уповноважений ним орган чи фізична особа зобов`язується виплачувати працівникові заробітну плату і забезпечувати умови праці, необхідні для виконання роботи, передбачені законодавством про працю, колективним договором і угодою сторін.

Згідно з ч.1 ст.23 КЗпП України, трудовий договір може бути безстроковим, що укладається на невизначений строк; на визначений строк, встановлений за погодженням сторін; таким, що укладається на час виконання певної роботи.

Згідно з п.4 ч.1 ст.36 КЗпП України, підставами припинення трудового договору є: розірвання трудового договору з ініціативи працівника (ст.ст.38,39), з ініціативи власника або уповноваженого ним органу (ст.ст.40,41) або на вимогу профспілкового чи іншого уповноваженого на представництво трудовим колективом органу (ст.45).

П. 3 ч.1 ст.40 КЗпП України передбачено, що трудовий договір укладений на невизначений строк, а також строковий трудовий договір до закінчення строку його чинності можуть бути розірвані власником або уповноваженим ним органом лише у випадках систематичного невиконання працівником без поважних причин обов`язків, покладених на нього трудовим договором або правилами внутрішнього трудового розпорядку, якщо до працівника раніше застосовувалися заходи дисциплінарного чи громадського стягнення.

При цьому, як зазначено в п.23 постанови Пленуму Верховного Суду України «Про практику розгляду судами трудових спорів» від 6.11.1992 №9, слід ураховувати ті заходи дисциплінарного стягнення, які встановлені чинним законодавством і не втратили юридичної сили за давністю (тобто чинні на день ухвалення рішення про звільнення працівника) або зняті достроково (ст.151 КЗпП України), а також ті громадські стягнення, які застосовані до працівника за порушення трудової дисципліни відповідно до положення або статуту, що визначає діяльність громадської організації, і з дня накладення яких до видання наказу про звільнення минуло не більше одного року.

Відповідно до вимог ст. 139 КЗпП України, працівники зобов`язані працювати чесно і сумлінно, своєчасно і точно виконувати розпорядження власника або уповноваженого ним органу, додержуватись трудової і технологічної дисципліни, вимог нормативних актів про охорону праці, дбайливо ставитися до майна власника, з яким укладено трудовий договір.

Ст. 140КЗпП України визначено, що трудова дисципліна на підприємствах, в установах, організаціях забезпечується створенням необхідних організаційних та економічних умов для нормальної високопродуктивної роботи, свідомим ставленням до праці, методами переконання, виховання, а також заохочення за сумлінну працю. У трудових колективах створюється обстановка нетерпимості до порушень трудової дисципліни, суворої товариської вимогливості до працівників, які несумлінно виконують трудові обов`язки. Щодо окремих несумлінних працівників застосовуються в необхідних випадках заходи дисциплінарного і громадського впливу.

Відповідно до вимог ст.147 КЗпП України, за порушення трудової дисципліни до працівника може бути застосовано тільки один з таких заходів стягнення: 1) догана; 2) звільнення.

Згідно з позицією Верховного Суду у справі № 644/7517/16-ц ознакою порушення трудової дисципліни є наявність проступку в діях або бездіяльності працівника. Дисциплінарний проступок визначається як винне невиконання чи неналежне виконання працівником своїх трудових обов`язків. Складовими дисциплінарного проступку є дії (бездіяльність) працівника; порушення або неналежне виконання покладених на працівника трудових обов`язків; вина працівника; наявність причинного зв`язку між діями (бездіяльністю) і порушенням або неналежним виконанням покладених на працівника трудових обов`язків. Недоведеність хоча б одного з цих елементів виключає наявність дисциплінарного проступку. Саме на роботодавця покладено обов`язок надати докази фактів винного вчинення працівником дисциплінарного проступку. Під час обрання виду стягнення власник або уповноважений ним орган повинен враховувати всі обставини, за яких вчинено проступок. Для притягнення працівника до дисциплінарної відповідальності в обов`язковому порядку має бути встановлена вина як одна із важливих ознак порушення трудової дисципліни. При відсутності вини працівник не може бути притягнутий до дисциплінарної відповідальності. Отже, під час розгляду справ про накладення дисциплінарних стягнень за порушення трудової дисципліни судам необхідно з`ясовувати, в чому конкретно проявилося порушення, чи додержані власником або уповноваженим ним органом передбачені статтями 147-149 КЗпП України правила і порядок застосування дисциплінарного стягнення, зокрема, чи враховані обставини, за яких вчинено проступок.

Згідно з ч.1 ст.148 КЗпП України, дисциплінарне стягнення застосовується власником або уповноваженим ним органом безпосередньо за виявленням проступку, але не пізніше одного місяця з дня його виявлення, не рахуючи часу звільнення працівників від роботи у зв`язку з тимчасовою непрацездатністю або перебування його у відпустці.

Відповідно до вимог ст. 149 КЗпП України, до застосування дисциплінарного стягнення власник або уповноважений ним орган повинен зажадати від порушника трудової дисципліни письмові пояснення. За кожне порушення трудової дисципліни може бути застосовано лише одне дисциплінарне стягнення. При обранні виду стягнення власник або уповноважений ним орган повинен врахувати ступінь тяжкості вчиненого проступку і заподіяну ним шкоду, обставини, за яких вчинено проступок, і попередню роботу працівника.

Судом, відповідно до наявних у матеріалах справи документів, встановлено, що згідно статуту КНП «Вигодська міська багатопрофільна лікарня» Вигодської селищної ради Івано-Франківської області (а.с.128-141), підприємство є лікарняним закладом охорони здоров`я - комунальним некомерційним підприємством, що забезпечує надання первинної та планової вторинної (спеціалізованої) та консультативно-діагностичної медичної допомоги в стаціонарних та амбулаторних умовах, а також невідкладну медичну допомогу будь-яким особам в порядку та на умовах, встановлених законодавством України та цим Статутом, а також вживає заходів із профілактики захворювань населення та підтримання громадського здоров`я.

Підприємство створене відповідно до Закону України «Про місцеве самоврядування в Україні» рішенням Вигодської селищної ради (надалі Засновник) від 30 серпня 2019 року № 276-9/2019 «Про реорганізацію Вигодської міської лікарні шляхом перетворення у Комунальне некомерційне підприємство «Вигодська міська багатопрофільна лікарня» Вигодської селищної ради Івано-Франківської області».

Згідно з п. 7.1, 7.2 Статуту, управління підприємством здійснюється Засновником.

Поточне керівництво (оперативне управління) підприємством здійснює керівник підприємства - директор, який призначається на посаду і звільняється з неї відповідно до порядку, визначеного чинним законодавством та відповідно до укладеного контракту , та який відповідає кваліфікаційним вимогам МОЗ. Строк найму, права, обов`язки і відповідальність директора, інші умови визначаються контрактом.

Відповідно до п.7.4.11 Статуту, директор підприємства приймає рішення про прийняття на роботу, звільнення з роботи працівників підприємства, а також інші, передбачені законодавством про працю рішення в сфері трудових відносин, укладає трудові договори з працівниками підприємства. Забезпечує раціональний добір кадрів, дотримання працівниками правил внутрішнього трудового розпорядку. Створює умови підвищення фахового і кваліфікаційного рівня працівників згідно із затвердженим в установленому порядку штатним розписом.

Як вбачається з копії трудової книжки на ім`я ОСОБА_1 , останній 05 травня 2009 року був призначений на посаду завідувача рентген-кабінету, лікаря рентгенолога, відповідно до наказу №32к від 05 травня 2009 року.

28 вересня 2021 року звільнений за систематичне невиконання без поважних причин обов`язків, покладених на нього трудовим договором, за п.3 ст.40 КЗпП України, на підставі наказу №85-к від 28 вересня 2021 року (а.с.6-8).

Відповідно до п.1.2 посадової інструкції лікаря-рентгенолога №78 від 13.08.2021 затвердженої т.в.о директора КНП «Вигодська міська багато профільна лікарня» , з якою позивач по справі ознайомлений 13.08.2021 (а.с.89-90) лікаря-рентгенолога призначає на посаду та звільняє з неї керівник закладу охорони здоров?я за погодженням завідувача відділення.

П. 1.4 посадової інструкції передбачено, що у своїй роботі лікар-рентгенолог керується правилами внутрішнього трудового розпорядку, наказами, розпорядженнями керівних осіб, інструкціями та цією посадовою інструкцією.

У пункті 4.2 посадової інструкції, передбачено відповідальність лікаря-рентгенолога за недотримання правил внутрішнього розпорядку, норм охорони праці, техніки безпеки, виробничої санітарії та протипожежного захисту.

Судом встановлено, що на підприємстві КНП «Вигодська МБЛ, де працював позивач на посаді лікаря-рентгенолога, встановлено графік прийому громадян рентгенкабінетом на 2021 рік, а саме ОСОБА_1 встановлено графік роботи щодня в робочі дні з 8:00 год. до 14:00 год., вказане не заперечується сторонами, та підтверджується графіками роботи на березень--вересень 2021 року (а.с.82-88).

Наказом КНП «Вигодська міська багатопрофільна лікарня» Вигодської селищної ради «Про застосування дисциплінарного стягнення до лікаря рентгенолога ОСОБА_1 » №32-ОД від 02.06.2021 (а.с.4) лікарю рентгенологу ОСОБА_1 , оголошено догану за порушення трудової дисципліни, а саме: невиконання своїх функціональних обов`язків . Даний наказ позивачем не оскаржувався та не є предметом спору в даній справі.

Наказом КНП «Вигодська міська багатопрофільна лікарня» Вигодської селищної ради «Про застосування дисциплінарного стягнення до лікаря рентгенолога ОСОБА_1 » №63-ОД від 27.09.2021 (а.с.5) лікарю рентгенологу ОСОБА_1 , оголошено догану за порушення трудової дисципліни, а саме: запізнення на роботу.

Як вбачається з матеріалів справи, позивач - лікар-рентгенолог ОСОБА_1 був відсутній на робочому місці з 08.00 год до 08.47 год, що підтверджується копією акту №16 про відсутність ОСОБА_1 на роботі від 14.09.2021 (а.с.43) .

Щодо факту порушення трудової дисципліни ОСОБА_1 було надано пояснювальну записку від 14.09.2021 , в якій він зазначив, що забув дома дублікат ключів від рентгенкабінету. В зв`язку з чим він пішов до їх працівниці ОСОБА_2 і її чоловік дав йому ключі від кабінету. Коли він прийшов на робоче місце, щоб відкрити кабінет, добродій ОСОБА_3 сидів під кабінетом і чекав його присутності. Зазначено час 8:45год. (а.с.39).

Однак зазначені показання ОСОБА_1 спростовуються дослідженими доказами, а саме пояснюючої запискою від 17.09.2021 ОСОБА_2 , відповідно до якої вона доводить до відома, що 14.09.2021 лікар-рентгенолог ОСОБА_1 ні до неї, ні до її чоловіка за ключами кабінету рентген-діагностики не звертався (а.с.40).

Наказом т.в.о. директора КНП «Вигодська МБЛ» №59-ОД від 14.09.2021 створено комісію для проведення службового розслідування з приводу порушення трудової дисципліни лікарем-рентгенологом ОСОБА_1 . Комісію зобов`язано до 27.09.2021 здійснити перевірку фактів, з`ясувати всі обставини щодо порушення трудової дисципліни лікарем-рентгенологом ОСОБА_1 та підготувати акт про результати службового розслідування (а.с.44-45).

Відповідно до акту №17 про результати службового розслідування від 27.09.2021 комісією встановлено, що лікар-рентгенолог ОСОБА_1 свідомо порушив правила внутрішнього розпорядку та надав неправдиву інформацію щодо причини своєї відсутності на роботі. Комісія вирішила застосувати до лікаря-рентгенолога ОСОБА_1 дисциплінарне стягнення у вигляді догани (а.с.41-42).

Вищезазначені обставини підтверджують відсутність поважних причин щодо запізнення позивача на роботу 14.09.2021 року та свідчать про порушення позивачем трудової дисципліни, що стало підставою для видання відповідачем наказу №63-ОД від 27.09.2021 про накладення на позивача дисциплінарного стягнення у вигляді догани.

Зважаючи на вищевикладені обставини справи, відповідачем при накладенні на позивача дисциплінарного стягнення згідно наказу №63-ДО від 27.09.2021 в повному обсязі дотримано приписи статті 149 КЗпП України, якою не передбачено вимог до оформлення та змісту наказу про накладення дисциплінарного стягнення, що свідчить про безпідставність тверджень позивача щодо відсутності у наказі чіткого формулювання фактичних обставин, які б свідчили про вчинення позивачем дисциплінарного правопорушення і вказували на конкретний дисциплінарний проступок.

Таким чином, судом встановлено, що позивач був обізнаний з режимом роботи в КНП «Вигодська МБЛ» та посадовою інструкцією лікаря-рентгенолога, однак не дотримувався трудової дисципліни, зокрема графіку роботи, був відсутній (запізнився) 14.09.2021 з 8:00год до 8:47год на роботі , що змусило його безпосереднього керівника т.в.о. директора КНП «Вигодська МБЛ» А.Мартинюка ініціювати надання позивачем пояснень щодо фактів порушення трудової дисципліни за 14.09.2021 та застосування до нього найменш суворого дисциплінарного стягнення у вигляді догани.

З огляду на вищевикладене, наказ відповідача №63-ОД від 27.09.2021 про накладення на позивача дисциплінарного стягнення у вигляді догани є законним та обґрунтованим, а тому позовні вимоги в частині визнання протиправним та скасувати наказу №63-ОД від 27.09.21 «Про оголошення догани» ОСОБА_1 лікарю-рентгенологу Комунального некомерційного підприємства «Вигодська міська багатопрофільна лікарня» Вигодської селищної ради не підлягають до задоволення.

Щодо позовних вимог в частині визнати протиправним та скасувати наказу №64-ОД від 28.09.21 «Про звільнення ОСОБА_1 з посади лікаря-рентгенолога Комунального некомерційного підприємства «Вигодська міська багатопрофільна лікарня» Вигодської селищної ради, суд дійшов наступного висновку.

Відповідно до п.3.1 статуту КНП «Вигодська МБЛ» Вигодської селищної ради Івано-Франківської області, основною метою створення підприємства є надання первинної, вторинної та невідкладної медичної допомоги та здійснення управління медичним обслуговуванням населення, що постійно проживає (перебуває) на території Вигодської селищної ради, але не обмежуючись вказаними населеними пунктами, забезпечення медичного обслуговування населення шляхом надання йому медичних послуг в порядку та обсязі встановлених законодавством, а також вжиття заходів з профілактики захворювань населення та підтримки громадського здоров`я.

Судом встановлено, що між КНП «Вигодська МБЛ» Вигодської селищної ради Івано-Франківської області , де працює позивач на посаді лікаря-рентгенолога та ДП «Вигодська лісове господарство» 03.08.2021 укладено договір №463/21 «Про проведення медичних послуг» (а.с.172).

Відповідно до умов даного договору, виконавець здійснює обстеження робітників підприємства, згідно діючих наказів. Договір вступає в силу з часу підписання договору сторонами та діє до 31.12.2021.

15.09.2021 до КНП «Вигодська МБЛ» поступила скарга жителя с.Кропивник ОСОБА_4 , на дії лікаря-рентгенолога ОСОБА_1 щодо відмови у наданні медичних послуг.(а.с.81).

Наказом т.в.о. директора КНП «Вигодська МБЛ» №60-ОД від 16.09.2021 створено комісію для проведення службового розслідування з приводу скарги жителя с.Кропивник ОСОБА_4 .

Комісію зобов`язано до 28.09.2021 здійснити перевірку фактів, з`ясувати всі обставини щодо порушення трудової дисципліни лікарем-рентгенологом ОСОБА_1 та підготувати акт про результати службового розслідування (а.с.49-50).

Ознайомитися з наказом та надати письмові пояснення з приводу скарги жителя с.Кропивник ОСОБА_4 , ОСОБА_1 відмовився, що засвідчено актом №16 «Про відмову від надання письмових пояснень» від 17.09.2021 (а.с.46).

Відповідно до копії акту №18 про результати службового розслідування від 28.09.2021 комісією встановлено, що лікар-рентгенолог ОСОБА_1 порушив правила внутрішнього трудового розпорядку, не дотримався лікарської етики та деонтології, порушив права пацієнта та не надав вчасно послугу чим поставив під загрозу престижність закладу.

Комісія вирішила застосувати до лікаря-рентгенолога ОСОБА_1 дисциплінарне стягнення у вигляді звільнення (а.с.51-52).

Наказом КНП «Вигодська міська багато профільна лікарня» Вигодської селищної ради «Про застосування дисциплінарного стягнення до лікаря рентгенолога ОСОБА_1 у вигляді звільнення» №64-ОД від 28.09.2021 (а.с.3) за систематичне невиконання без поважних причин обов`язків покладених правилами внутрішнього трудового розпорядку, враховуючи що до працівника цього року вже двічі було застосовано дисциплінарне стягнення у вигляді догани, застосовано до лікаря рентгенолога ОСОБА_1 , дисциплінарне стягнення у вигляді звільнення (а.с.3).

У відповідності до акту №20 від 28.09.2021 - лікар-рентгенолог ОСОБА_1 відмовився від письмового ознайомлення з наказом від 29.09.2021 №64-ОД " Про застосування дисциплінарного стягнення до лікаря-рентгенолога ОСОБА_1 у вигляді звільнення. (а.с.48).

Велика Палата Верховного Суду у постанові №9901/743/18 від 23.09.2020 наголосила, що при вирішенні спорів осіб, звільнених згідно з п. 3 ч.1 ст. 40 КЗпП України за систематичне невиконання працівником без поважних причин обов`язків, покладених на нього трудовим договором або правилами внутрішнього трудового розпорядку, необхідно враховувати, що роботодавець вправі розірвати трудовий договір з цієї підстави лише за умови, що до працівника раніше застосовувалось дисциплінарне стягнення і на момент повторного невиконання ним без поважних причин трудових обов`язків його не знято і не погашено.

Отже, при звільненні за п.3 ч.1 ст.40 КЗпП України потрібно встановити: чи передував безпосередньо звільненню дисциплінарний проступок; чи застосовувалися інші заходи дисциплінарного або громадського стягнення та чи можна вважати вчинення дисциплінарного проступку систематичним невиконанням працівником обов`язків без поважних причин.

У своїх постановах Верховний Суд неодноразово звертав увагу на те, що для правомірного розірвання роботодавцем трудового договору на підставі п. 3 ч.1 ст. 40 КЗпП України необхідна наявність сукупності таких умов:

- порушення має стосуватися лише тих обов`язків, які є складовими трудових функцій працівника чи випливають з правил внутрішнього трудового розпорядку;

- невиконання чи неналежне виконання працівником трудових обов`язків має бути винним, скоєним без поважних причин, умисно або з необережності;

- невиконання або неналежне виконання трудових обов`язків повинне бути систематичним;

- враховуються тільки дисциплінарні й громадські стягнення, які накладаються трудовими колективами і громадськими організаціями відповідно до їх статутів;

- з моменту виявлення порушення до дисциплінарного звільнення може минути не більше місяця.

Тому для звільнення працівника за п.3 ч.1 ст. 40 КЗпП необхідна наявність факту не першого, а повторного (тобто вдруге чи більше разів) здійснення працівником винного невиконання чи неналежного виконання обов`язків після того, як до нього уже застосовувалися заходи дисциплінарного чи громадського стягнення за вчинення таких дій раніше.

Під час розгляду справи роботодавець зобов`язаний довести факт вчинення працівником нового порушення трудових обов`язків, якими він обґрунтовував наказ (розпорядження) про звільнення.

У цій же постанові зазначено, що працівник може бути звільнений за п.3 ч.1 ст. 40 КЗпП України лише в разі порушення трудової дисципліни чи невиконання без поважних причин обов`язків, покладених на нього трудовим договором або правилами внутрішнього трудового розпорядку, які були допущені працівником після того, як до нього було застосовано дисциплінарне чи громадське стягнення (яке не скасоване та не втратило юридичної сили за давністю).

Підставою застосування до лікаря-рентгенолога ОСОБА_1 дисциплінарного стягнення у вигляді звільнення слугували: акт про відмову надати письмові пояснення від 17.09.2021 №16; акт про результати службового розслідування від 28.09.2021 №18; наказ про оголошення догани від 02.06.2021 №32-ОД; наказ про оголошення догани від 27.09.2021 №63-ОД

Як встановлено в судовому засіданні та підтверджується актом про результати службового розслідування №18 від 28.09.2021, 13.09.2021 житель с.Кропивник гр. ОСОБА_4 при проходженні медичного огляду звернувся до лікаря-рентгенолога ОСОБА_1 з метою пройти рентгенографію органів грудної клітки, на що останній відмовив.

Свою відмову позивач ОСОБА_1 в судовому засіданні пояснював тим, що він не мав права проводити рентгенографію грудної клітки ОСОБА_4 , оскільки останній не мав електронного направлення від сімейного лікаря встановленого зразка, що передбачено нормативними документами.

Твердження позивача ОСОБА_1 суд вважає безпідставними виходячи з наступного:

Згідно з п.п. 2.4, 2.10, 2.15 Наказу МОЗ №246 від 21.05.2007 «Про затвердження Порядку проведення медичних оглядів працівників певних категорій», для проведення попереднього (періодичних) медичного огляду працівників роботодавець повинен укласти або вчасно поновити договір з закладом охорони здоров`я та надати йому список працівників, які підлягають попередньому (періодичним) медичному огляду.

Для проходження медичного огляду працівник пред`являє до комісії паспорт або інший документ, що посвідчує його особу, та медичну карту амбулаторного хворого, при попередньому медогляді пред`являє направлення, видане роботодавцем за встановленою формою.

Окремі лабораторні, функціональні та інші дослідження, які проводились під час перебування працівника в стаціонарі або в період звернення працівника за медичною допомогою, можуть ураховуватись при проведенні медоглядів, але не більше ніж за 3 місяці до проведення медогляду.

Відповідно до п.п. 6.1, 6.5 наказу МОЗ №294 від 04.06.2007 «Про затвердження Державних санітарних правил і норм "Гігієнічні вимоги до влаштування та експлуатації рентгенівських кабінетів і проведення рентгенологічних процедур"» - призначати пацієнтові рентгенологічну процедуру може тільки лікуючий лікар за обґрунтованими клінічними показаннями. Лікарі, які призначають і виконують рентгенологічні процедури, повинні знати очікувані рівні доз опромінення пацієнтів, можливі реакції організму й ризики віддалених наслідків.

Лікар-рентгенолог має право відмовити пацієнтові в проведенні рентгенологічного дослідження, якщо воно необґрунтовано призначене (відсутність діагнозу, наявність протипоказань тощо), при цьому слід попередньо поінформувати про це лікуючого лікаря та зафіксувати мотивовану відмову в історії хвороби (амбулаторній картці).

Згідно з п.4 наказу МОЗ №586 від 28.02.2020 «Про затвердження Порядку направлення пацієнтів до закладів охорони здоров`я та фізичних осіб - підприємців, які в установленому законом порядку одержали ліцензію на провадження господарської діяльності з медичної практики та надають медичну допомогу відповідного виду», направлення не є обов`язковим у випадках: отримання платних послуг.

Як встановлено в судовому засіданні ОСОБА_4 проходив медичний огляд відповідно до укладеного договору №463/21 «Про проведення медичних послуг» та на платній основі .

Враховуючи вищенаведене лікар-рентгенолог Данилів Л.П. КНП "Вигодська МБЛ" безпідставно не надав 15.09.2021 медичну послугу ОСОБА_4 та мотивовану відмову не зафіксував в історії хвороби (амбулаторній картці), таким чином допустив порушення права пацієнта.

Слід зазначити, що це не перше порушення позивачем трудової дисципліни, оскільки наказом про оголошення догани від 02.06.2021 №32-ОД та наказом про оголошення догани від 27.09.2021 №63-ОД , які є чинними та не скасовані у встановленому законом порядку, за порушення трудової дисципліни щодо ОСОБА_1 були застосовані дисциплінарні стягнення у вигляді догани.

У даному випадку суд дійшов до висновку, що оспорюваний наказ № 64-ОД КНП «Вигодська МБЛ» від 28.09.2021 «Про застосування дисциплінарного стягнення до лікаря- рентгенолога ОСОБА_1 у вигляді звільнення» є законним та відповідає вимогам законодавства щодо його форми та змісту, містить в собі суть вчинених порушень, посилання на нормативне обґрунтування. Під час проведення перевірки викладених фактів адміністрацією КНП «Вигодська МБЛ» було дотримано процедури проведення перевірки, витребувано пояснення лікаря ОСОБА_1 та інших осіб, а тому позовні вимоги позивача про визнання протиправним та скасувати наказу №64 ОД від 28.09.21 «Про звільнення ОСОБА_1 з посади лікаря-рентгенолога Комунального некомерційного підприємства «Вигодська міська багатопрофільна лікарня» Вигодської селищної ради - задоволенню не підлягають.

Позовні вимоги в частині поновлення ОСОБА_1 на посаді лікаря-рентгенолога КНП "Вигодська міська багатопрофільна лікарна" Вигодської селищної ради , стягнення середнього заробітку за час вимушеного прогулу з 29.09.2021 та допущення негайного виконання рішення в частині поновлення ОСОБА_1 на роботі та виплати місячної середньої заробітної плати також задоволенню не підлягають, оскільки як встановлено в судовому засіданні та підтверджується: копією трудової книжки позивача (а.с.6-8), наказом №85-К від 28.09.2021 "Про звільнення лікаря-рентгенолога ОСОБА_1 " (а.с.91) - позивача по справі ОСОБА_1 звільнено на підставі наказу №85-К від 28.09.2021 , який на даний час є предметом спору та розглядається в Долинському районному суді Івано-Франківської області, іншим складом суду ( справа №343/2600/21, ухвала про прийняття позовної заяви до розгляду та відкриття провадження у справі від 06.01.2022 а.с.100-101).

На підставі вищевикладеного, ст.ст. 21,23,36, 40, 147 КЗпП України , керуючись ст.ст. 141, 258, 259,264, 265, 268, 352,354,355 ЦПК України, суд,-

УХВАЛИВ:

В задоволенні позову ОСОБА_1 до Комунального некомерційного підприємства "Вигодська міська багатопрофільна лікарня" Вигодської селищної ради про поновлення на роботі - відмовити.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення безпосередньо до Івано-Франківського апеляційного суду.

Учасник справи, якому повне рішення суду не було вручене у день складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження.

Строк на апеляційне оскарження може бути також поновлений в разі пропуску з інших поважних причин, крім випадків зазначених у частині другій статті 358 ЦПК України.

Позивач : ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , ІПН НОМЕР_1 , житель АДРЕСА_1 .

Відповідач : КНП "Вигодська міська багатопрофільна лікарня", Вигодської селищної ради , вул. Січових Стрільців, 2, с.Старий Мізунь, Калуського району, Івано-Франківської області,77543, .

Суддя Долинського районного суду В. А. Тураш