Ухвала

28 квітня 2022 року

м. Київ

справа № 335/6451/20

провадження № 61-3343ск22

Верховний Суд у складі колегії суддів Третьої судової палати Касаційного цивільного суду:

Сердюка В. В. (суддя-доповідач), Мартєва С. Ю., Фаловської І. М.,

розглянув касаційну скаргу ОСОБА_1 на рішення Орджонікідзевського районного суду міста Запоріжжя від 01 липня 2021 року та постанову Запорізького апеляційного суду від 02 лютого 2022 року в справі за позовом Акціонерного товариства «Оператор газорозподільної системи «Запоріжгаз» до ОСОБА_1 про стягнення вартості донарахованого (необлікованого) об`єму природного газу та за зустрічним позовом ОСОБА_1 до Акціонерного товариства «Оператор газорозподільної системи «Запоріжгаз» про захист прав споживачів, визнання дій незаконними, стягнення моральної шкоди,

ВСТАНОВИВ:

Акціонерне товариство «Оператор газорозподільної системи «Запоріжгаз» (далі - АТ «ОГС «Запоріжгаз») звернулося до суду з вищевказаним позовом до ОСОБА_1 , в якому просило стягнути з останнього на свою користь вартість донарахованого (необлікованого) об`єму природного газу в сумі 80 661,24 грн.

ОСОБА_1 заперечуючи проти заявлених вимог, подав до суду зустрічний позов до АТ «ОГС «Запоріжгаз», в якому просив визнати незаконними та недійсними: акт про порушення від 19 листопада 2019 року № ; протокол від 19 листопада 2019 року № 000233 про направлення засобу вимірювальної техніки на експертизу; акт експертизи лічильника газу № 1060 від 21 листопада 2019 року; рішення комісії з розгляду актів АТ «Запоріжгаз», оформлене протоколом № 2109 від 29 листопада 2019 року, а також стягнути з АТ «Запоріжгаз» на свою користь моральну шкоду у розмірі 100 000,00 грн.

Рішенням Орджонікідзевського районного суду міста Запоріжжя від 01 липня 2021 року, залишеним без змін постановоюЗапорізького апеляційного суду від 02 лютого 2022 року, позов АТ «ОГС «Запоріжгаз» задоволено. Стягнуто з ОСОБА_1 на користь АТ «ОГС «Запоріжгаз» вартість донарахованого (необлікованого) об`єму природного газу у розмірі 80 661,24 грн та витрати по сплаті судового збору у розмірі 2 102,00 грн, а всього стягнуто 82 763,24 грн.

У задоволені зустрічного позову ОСОБА_1 до АТ «ОГС «Запоріжгаз» про захист прав споживачів, визнання дій незаконними, стягнення моральної шкоди відмовлено.

Рішення суду першої інстанції, з яким погодився й суд апеляційної інстанції мотивовано тим, що між сторонами у справі укладено публічний договір розподілу природного газу в будинку за адресою: АДРЕСА_1 (споживач ОСОБА_1 ). Під час перевірки працівниками АТ «Запоріжгаз» на об`єкті споживача у вказаному будинку встановлено порушення Кодексу газорозподільних систем, а саме: несанкціоноване втручання в роботу ЗВТ, позаштатний режим роботи ЗВТ, про що представниками Оператора ГРМ у присутності споживача складено акт про порушення, який підписано працівниками АТ «Запоріжгаз». Споживач від підпису відмовився. В результаті виявлених порушень, споживачу було здійснено перерахунок (донарахування) об`ємів природного газу за граничними об`ємами споживання природного газу населенням з урахуванням усіх газових приладів, зареєстрованих осіб та опалювальної площі у сумі 80 661,24 грн. Доводи зустрічного позову є необґрунтованими, порушень з боку працівників АТ «ОГС «Запоріжгаз», на які посилався ОСОБА_1 не відбулося, а факт несанкціонованого втручання в роботу ЗВТ споживачем є доведеним, розрахунок виставлено йому правильно.

23 лютого 2022 року ОСОБА_1 звернувся до Верховного Суду з касаційною скаргою на рішення Орджонікідзевського районного суду міста Запоріжжя від 01 липня 2021 року та постанову Запорізького апеляційного суду від 02 лютого 2022 року, в якій заявник просить скасувати оскаржувані судові рішення та ухвалити нове рішення про відмову в задоволенні первісного позову та задоволення зустрічного позову, посилаючись на неправильне застосування судами норм матеріального права та порушення норм процесуального права.

Вивчивши касаційну скаргу та додані до неї матеріали, Верховний Суд дійшов висновку про відмову у відкритті касаційного провадження, оскільки касаційна скарга подана на судове рішення у малозначній справі, що не підлягає касаційному оскарженню.

Відповідно до пункту 8 частини статті 129 Конституції України основними засадами судочинства є забезпечення права на апеляційний перегляд справи та у визначених законом випадках - на касаційне оскарження судового рішення.

Згідно з прецедентною практикою Європейського суду з прав людини, яка є джерелом права (стаття 17 Закону України «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини»), умови прийнятності касаційної скарги, відповідно до норм законодавства, можуть бути суворішими, ніж для звичайної заяви.

Зважаючи на особливий статус суду касаційної інстанції, процесуальні процедури у суді касаційної інстанції можуть бути більш формальними, враховуючи те, що провадження здійснюється судом після розгляду справи судом першої інстанції, а потім судом апеляційної інстанції.

Велика Палата Верховного Суду у постанові від 27 жовтня 2020 року у справі № 127/18513/18 (провадження № 14-145цс20) вказала, що касаційний перегляд вважається екстраординарним з огляду на специфіку повноважень суду касаційної інстанції з точки зору обмеження виключно питаннями права та більшим ступенем формальності процедур.

У ЦПК України визначено баланс між такими гарантіями права на справедливий судовий розгляд, як право на розгляд справи судом, встановленим законом (пункт 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод), та принципом остаточності судових рішень res judicata, фактично закріплено перехід до моделі обмеженої касації, що реалізується за допомогою введення процесуальних фільтрів з метою підвищення ефективності касаційного провадження.

Пунктом 2 частини третьої статті 389 ЦПК України передбачено, що не підлягають касаційному оскарженню судові рішення у малозначних справах та у справах з ціною позову, що не перевищує двохсот п`ятдесяти розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, крім випадків, якщо: а) касаційна скарга стосується питання права, яке має фундаментальне значення для формування єдиної правозастосовчої практики; б) особа, яка подає касаційну скаргу, відповідно до цього Кодексу позбавлена можливості спростувати обставини, встановлені оскарженим судовим рішенням, при розгляді іншої справи; в) справа становить значний суспільний інтерес або має виняткове значення для учасника справи, який подає касаційну скаргу; г) суд першої інстанції відніс справу до категорії малозначних помилково.

Відповідно до пункту 2 частини шостої статті 19 ЦПК України для цілей цього Кодексу малозначними справами є справи незначної складності, визнані судом малозначними, крім справ, які підлягають розгляду лише за правилами загального позовного провадження, та справ, ціна позову в яких перевищує двісті п`ятдесят розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Для цілей цього Кодексу розмір прожиткового мінімуму для працездатних осіб вираховується станом на 1 січня календарного року, в якому подається відповідна заява або скарга, вчиняється процесуальна дія чи ухвалюється судове рішення (частина дев`ята статті 19 ЦПК України).

Згідно з пунктом 1 частини першої статті 176 ЦПК України у позовах про стягнення грошових коштів ціна позову визначається сумою, яка стягується, чи оспорюваною сумою за виконавчим чи іншим документом, за яким стягнення провадиться у безспірному (безакцептному) порядку.

Предметом спору у даній справі є вимоги як немайнового характеру - визнання дій незаконними, так і майнового характеру - стягнення донарахованого (необлікованого) об`єму природного газу в сумі 80 661,24 грн та відшкодування моральної шкоди в розмірі 100 000,00 грн.

Ціна позову майнового характеру становить 180 661,24 грн. Тобто вимоги майнового характеру станом на 01 січня 2022 року не перевищують двісті п`ятдесят розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб

(2 481 грн х 250 = 620 250 грн).

Європейський суд з прав людини вказує, що було б важко погодитись з тим, що Верховний Суд у ситуації, коли відповідне національне законодавство дозволило йому відфільтрувати справи, що надходять до нього, має бути пов`язаним з помилками нижчих судів при визначенні питання щодо надання комусь доступу до нього. В іншому випадку це може серйозно заважати роботі Верховного Суду і зробить неможливим виконання Верховним Судом своєї специфічної ролі. У прецедентній практиці Суду вже було підтверджено, що повноваження вищого суду щодо визначення своєї юрисдикції не можуть бути обмежені таким чином (рішення у справі «Зубац проти Хорватії», заява № 40160/1, від 05 квітня 2018 року).

Отже, зазначена справа щодо вимог як майнового, так і немайнового характеру, є незначної складності, тому є малозначною відповідно до пункту 2 частини шостої статті 19 ЦПК України.

При цьому, Верховним Судом досліджено та взято до уваги: предмет позову, складність справи, доводи касаційної скарги, а також значення справи для сторін і суспільства, практику розгляду справ з даної категорії.

Підстав, які б спростовували віднесення цієї справи до категорії малозначних, касаційна скарга не містить і суд касаційної інстанції їх не встановив.

Відповідно до вимог пункту 1 частини другої статті 394 ЦПК України суд відмовляє у відкритті касаційного провадження у справі, якщо касаційну скаргу подано на судове рішення, що не підлягає касаційному оскарженню.

З урахуванням наведеного, оскільки касаційну скаргу подано на судові рішення у малозначній справі, що не підлягають касаційному оскарженню, у відкритті касаційного провадження у справі слід відмовити.

Зазначення у постанові Запорізького апеляційного суду від 02 лютого 2022 року про можливість її оскарження в касаційному порядку не є підставою для перегляду справи судом касаційної інстанції, оскільки такий перегляд не відповідатиме положенням пункту 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод у частині права особи на розгляд справи судом, встановленим законом.

З наведених обставин не потребує окремого розгляду питання дотримання особою, яка подала касаційну скаргу, вимог статей 390 та 392 ЦПК України.

Керуючись статтею 129 Конституції України, статтями 19, 389, 394 ЦПК України, Верховний Суд у складі колегії суддів Третьої судової палати Касаційного цивільного суду

УХВАЛИВ:

У відкритті касаційного провадження за касаційною скаргою ОСОБА_1 на рішення Орджонікідзевського районного суду міста Запоріжжя від 01 липня 2021 року та постанову Запорізького апеляційного суду від 02 лютого 2022 року в справі за позовом Акціонерного товариства «Оператор газорозподільної системи «Запоріжгаз» до ОСОБА_1 про стягнення вартості донарахованого (необлікованого) об`єму природного газу та за зустрічним позовом ОСОБА_1 до Акціонерного товариства «Оператор газорозподільної системи «Запоріжгаз» про захист прав споживачів, визнання дій незаконними, стягнення моральної шкоди, відмовити.

Копію ухвали та додані до скарги матеріали направити особі, яка подала касаційну скаргу.

Ухвала суду касаційної інстанції оскарженню не підлягає.

Судді: В. В. Сердюк

С. Ю. Мартєв

І. М. Фаловська