Справа № 459/1610/20
Провадження № 2/459/118/2021
У Х В А Л А
підготовчого судового засідання

28 квітня 2022 року Червоноградський міський суд Львівської області в складі:

головуючого-судді Мельникович М. В.

з участю секретаря судового засідання Горощук А.О.

представника відповідача Полонського О.Ю.

розглянувши заяву відповідача ОСОБА_1 від 25.04.2022, яка зареєстрована 26.04.2022 про відвід судді Мельникович Марти Володимирівни у цивільній справі за позовом Акціонерного товариства «Універсал Банк» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості за кредитним договором

у с т а н о в и в :

26.04.2022 на електронну адресу суду надійшла заява ОСОБА_1 від 25.04.2022 про відвід судді Мельникович М. В., яка була зареєстрована в канцелярії суду 26.04.2022.
В обгрунтування даної заяви відповідач покликається на те, що судом була призначена дана справа до розгляду під час дії воєнного стану на території України, що становить загрозу для його життя та здоров`я. Крім цього, покликався на процесуальні порушення суду, оскільки суддею не було винесено ухвали про процесуальну дію суду щодо призначення розгляду справи на 28.04.2022. Також зазначає він не був належно повідомленим про призначення розгляду справи на 28.04.2022. Серед іншого заявник вказав, що в державі до цього часу не скасовані ковідні обмеження, тобто існує ризик захворювання та негативних наслідків ковідної хвороби. Тому заявник покликаючись на обставини, передбачені п. п. 3, 5 ч. 1 ст. 36 ЦПК України, вважає, що суд прямо чи побічно заінтересований в результаті розгляду справи та що є обставини, які викликають сумнів в об`єктивності на неупередженості судді і тому заявляє судді відвід.
Відповідно до положень ч. ч. 2, 3 ст. 40 ЦПК України питання про відвід судді вирішує суд, який розглядає справу. Суд задовольняє відвід, якщо доходить висновку про його обґрунтованість.

Згідно з абз. 2 ч. 3 ст. 40 ЦПК України якщо заява про відвід судді надійшла до суду пізніше ніж за три робочі дні до наступного засідання, така заява не підлягає передачі на розгляд іншому судді, а питання про відвід судді вирішується судом, що розглядає справу.

Підготовче судове засідання у даній справі було призначено на 28.04.2022.

Представник позивача в судове засідання не з`явилася, подала заяву про відкладення розгляду справи у зв`язку із запровадженням в Україні воєнного стану.

Представник відповідача адвокат Полонський О. Ю. в судовому засіданні підтримав поданий його довірителем відвід, покликаючись на підстави, викладені у відводі та додатково вказав, що на даний час існують труднощі з прибуттям в судове засідання, зважаючи на введений в Україні воєнний стан.

Вислухавши пояснення представника відповідача, вивчивши подану заяву про відвід судді, дослідивши матеріали справи, суд приходить до наступного висновку.

Підстави для відводу (самовідводу) судді визначені у ст. ст. 36, 37 ЦПК України.

Цивільно-процесуальне законодавство, зокрема ч.1 ст.36 ЦПК України, передбачає підстави коли суддя не може розгляди справи і підлягає відводу (самовідводу), а саме якщо:1) він є членом сім`ї або близьким родичем (чоловік, дружина, батько, мати, вітчим, мачуха, син, дочка, пасинок, падчерка, брат, сестра, дід, баба, внук, внучка, усиновлювач чи усиновлений, опікун чи піклувальник, член сім`ї або близький родич цих осіб) сторони або інших учасників судового процесу, або осіб, які надавали стороні або іншим учасникам справи правничу допомогу у цій справі, або іншого судді, який входить до складу суду, що розглядає чи розглядав справу; 2) він брав участь у справі як свідок, експерт, спеціаліст, перекладач, представник, адвокат, секретар судового засідання або надавав стороні чи іншим учасникам справи правничу допомогу в цій чи іншій справі; 3) він прямо чи побічно заінтересований у результаті розгляду справи; 4) було порушено порядок визначення судді для розгляду справи; 5) є інші обставини, що викликають сумнів в неупередженості або об`єктивності судді.

Частинами 1-3 статті 2 ЦПК України передбачено, що завданням цивільногосудочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави. Суд та учасники судового процесу зобов`язані керуватися завданням цивільного судочинства, яке превалює над будь-якими іншими міркуваннями в судовому процесі. Основними засадами (принципами) цивільного судочинства є, зокрема верховенство права і неприпустимість зловживання процесуальними правами.

25.04.2022 на адресу суду надійшла чергова заява відповідача про відвід судді Мельникович М. В.
Такі заяви про відвід подавалися відповідачем вже неодноразово, зокрема: 22.02.2021, 26.02.2021, 16.03.2021, 24.03.2021 та 09.04.2021 у задоволенні яких було відмовлено; а також 22.04.2021, 25.06.2021, 01.07.2021 та 03.08.2021, які були залишені без розгляду з підстав зловживання процесуальними правами
Відтак, заява про відвід судді від 25.04.2022 (яка надійшла до суду 25.04.2022 о 22:03, зареєстрована канцелярією суду 26.04.2022) подається відповідачем вкотре.
Згідно з ст. 44 ЦПК України учасники судового процесу та їхні представники повинні добросовісно користуватися процесуальними правами; зловживання процесуальними правами не допускається. Залежно від конкретних обставин суд може визнати зловживанням процесуальними правами дії, що суперечать завданню цивільного судочинства, зокрема, заявлення завідомо безпідставного відводу або вчинення інших аналогічних дій, що спрямовані на безпідставне затягування чи перешкоджання розгляду справи чи виконання судового рішення.

Верховний суд у своїй ухвалі від 07.10.2020р. у справі №711/4283/19 зазначив, що зловживання процесуальними правами як особливий різновид цивільного процесуального правопорушення полягає у тому, що при зловживанні процесуальними правами відбувається порушення умов реалізації суб`єктивних цивільних процесуальних прав. Це положення відповідає загальнотеоретичним розробкам конструкції зловживання правом, в яких воно нерідко визначається як поведінка, що перевищує (або порушує) межі здійснення суб`єктивних прав. Суб`єкт цивільного судочинства свої цивільні процесуальні права має здійснювати відповідно до їх призначення, яке або прямо визначено змістом того чи іншого суб`єктивного права, або вочевидь випливає з логіки існування того чи іншого суб`єктивного процесуального права. Зловживання процесуальними правами може мати форму штучного ускладнення цивільного процесу, ускладнення розгляду справи в результаті поведінки, що перешкоджає винесенню рішення у справі або вчиненню інших процесуальних дій.

Європейський суд з прав людини наголошував, що право особи на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку кореспондується з обов`язком добросовісно користуватися наданими законом процесуальними правами, утримуватися від дій, що зумовлюють затягування судового процесу, та вживати надані процесуальним законом заходи для скорочення періоду судового провадження (пункт 35 рішення у справі «Юніон Еліментарія Сандерс проти Іспанії» від 07 липня 1989 року).

Таким чином, суд визнає чергове подання відповідачем заяви про відвід судді Мельникович М.В. завідомо безпідставним, що є явним зловживанням процесуальними правами, тягне за собою затягування розгляду справи і та призводить до порушення процесуальних строків розгляду справи.
Відповідно до ч.3 ст. 44 ЦПК України якщо подання скарги, заяви, клопотання визнається зловживанням процесуальними правами, суд з урахуванням обставин справи має право залишити без розгляду або повернути скаргу, заяву, клопотання. Суд зобов`язаний вживати заходів для запобігання зловживанню процесуальними правами.

Відтак, враховуючи вищевикладене та керуючись ст. 44 ЦПК України, суд приходить до висновку про залишення заяви про відвід головуючого судді Мельникович М. В. від 25.04.2022, яка зареєстрована 26.04.2022, без розгляду.
Окрім цього, суд вважає за необхідне зазначити наступне.
Як вже зазначалося вище, мотивами для відводу головуючої судді у даній справі у заяві від 25.04.2022 відповідач зазначає, зокрема, введення в Україні воєнного стану, що несе ризик для його життя і здоров`я і неможливість реалізувати ним свої процесуальні права, неналежне його повідомдення про розгляд справи, а також непостановлення ухвали про процесуальну дію суду щодо призначення розгляду справи на 28.04.2022, а також ковідні обмеження.
Даючи оцінку таким доводам заявника, суд вважає за необхідне зазначити наступне.

Указом Президента України №64/2022 від 24.02.2022 на всій території України введено воєнний стан строком на 30 діб, який був продовжений Указом Президента України №133/2022 від 14.03.2022 з 26.03.2022 на 30 днів та Указом Президента України №259/2022 від 18.04.2022 ще на 30 днів.

Рада суддів України надала рекомендації щодо роботи судів в умовах воєнного стану, у яких зазначила, що при визначенні умов роботи суду у воєнний час, необхідно керуватися реальною поточною обстановкою, що склалася в регіоні. У випадку загрози життю, здоров`ю та безпеці відвідувачів суду, працівників апарату суду, суддів необхідно оперативно приймати рішення про тимчасове зупинення здійснення судочинства певним судом до усунення обставин, які зумовили припинення розгляду справ.

Незважаючи на запроваджений на усій території України воєнний стан, конституційні права громадян на звернення до суду та доступ до правосуддя не можуть бути обмежені. Тому Червоноградський міський суд продовжує свою роботу у звичному режимі та здійснює розгляд призначених справ. Рішення про зупинення діяльності Червоноградського міського суду Львівської області не приймалося,

Відповідно до ст. 3 Конституції України людина, її життя і здоров`я, честь і гідність, недоторканість і безпека визнаються в Україні найвищою соціальною цінністю.

Правосуддя в судах здійснюється з дотриманням вимог Конституції Україні, а тому в разі оголошення повітряної тривоги чи іншої загрози життю та здоров`ю відвідувачів суду, розгляд справи не здійснюється, в судовому засіданні оголошується перерва чи розгляд справи відкладається, а всі учасники справи, працівники та відвідувачі суду переміщаються в укриття з метою забезпечення їх безпеки.

Крім цього, Рада суддів України рекомендувала по можливості відкладати розгляд справи, оскільки учасники судових процесів не завжди мають змогу подати заяву про відкладення розгляду справи через задіяння до функціонування критичної інфраструктури, вступ до лав Збройних сил України, територіальної оборони, добровольчих воєнних формувань та інших форм протидії збройної агресії проти України, або не можуть прибути в суд у зв`язку з небезпекою для життя.

Представник позивача скористався своїм правом на подання заяви про відкладення розгляду справи, натомість відповідач таким правом не скористався, а зловживаючи своїми процесуальними правами, вчергове подав заяву про відвід головуючої судді.

Тому такі доводи відповідача не можуть бути підставою для відводу головуючої судді.

Окрім цього, відповідач підставою для заявлення відводу головуючій судді вказав відсутність ухвали про процесуальну дію суду щодо призначення розгляду справи на 28.04.2022 та неналежне його повідомлення про дату, час та місце розгляду даної справи, послаючись на ст. 128, 200 ЦПК України,

У відповідності до ч.1 ст. 200 ЦПК України у підготовчому засіданні суд постановляє ухвалу (ухвали) про процесуальні дії, що необхідно вчинити до закінчення підготовчого провадження та початку судового розгляду справи по суті.

Дана справа повернулася до Червоноградського міського суду з Львівського апеляційного суду після перегляду ухвали від 16.03.2021 в апеляційному порядку.

У такому випадку процесуальним законодавством не передбачено винесення окремого процесуального документу для продовження розгляду справи. Судом визначається дата наступного судового засідання, а сторони та учасники справи повідомляються про дату, час та місце розгляду справи у передбачений цивільним процесуальним законодавством спосіб. Сторонам були скеровані судові повістки на їх поштові адреси, а також такі були надіслані на їх електронні пошти, підтвердження про що міститься в матеріалах справи. Зокрема, як вбачається із матеріалів справи судова повістка про виклик до суду надсилалася ОСОБА_1 за наступними адресами: АДРЕСА_1 ; АДРЕСА_2 ; представнику відповідача на адресу: АДРЕСА_3 , а також на їх електронні пошти, які були вказані ними у поданих процесуальних документах. Відправка судових повісток на вказані вище адреси підтверджується рекомендованими повідомленнями про вручення поштових відправлень, які повернулися із відміткою про відсутність адресата за вказаними адресами (а. с. 115, 116). Відправка судової повістки на електронну пошту відповідача підтверджується довідкою про доставку електронного листа (а. с.112).

Тому, посилання відповідача на порушення головуючим суддею процесуальних норм, зокрема ст. 128 та 200 ЦПК України, є безпідставним.

Відповідно до ч.4 ст. 36 ЦПК України незгода сторони з процесуальними рішеннями судді, рішення або окрема думка судді в інших справах, висловлена публічно думка судді щодо того чи іншого юридичного питання не може бути підставою для відводу.
Також не може бути підставою для відводу судді і ризик захворювання на Ковід-19.

Отже, суд приходить до переконання, що твердження відповідача та його представника є безпідставними, підстав для відводу судді немає.

Керуючись ст. ст. 36, 40, 44, 260, 261 ЦПК України, суд-

у х в а л и в:

Заяву відповідача ОСОБА_1 про відвід судді Мельникович М. В. від 25.04.2022, яка зареєстрована 26.04.2022 - залишити без розгляду.

Ухвала оскарженню в апеляційному порядку не підлягає, заперечення на неї можуть бути включенні до апеляційної скарги на рішення або ухвалу суду.
Повну ухвалу складено 02.05.2022.

Суддя: М. В. Мельникович