Справа № 304/567/22 Провадження № 2/304/161/2022
У Х В А Л А

про залишення позовної заяви без руху

05 травня 2022 року м. Перечин

Суддя Перечинського районного суду Закарпатської області Ганько І.І., розглянувши позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу, -

В С Т А Н О В И В :

позивач звернулася до суду з вищезазначеним позовом, який мотивує тим, що 23 липня 1983 року з відповідачем зареєструвала шлюб у виконкомі Порошківської сільської ради Перечинського району Закарпатської області. Від даного шлюбу у них народилося двоє дітей, які на даний момент досягли повноліття. Однак, подружнє життя у сторін не склалося через протилежні погляди на шлюб та сім`ю, а також різні характери. Оскільки разом вони не проживають більше двадцяти трьох років, спільне господарство не ведуть, примирення та збереження шлюбу між ними неможливе, тому просить їх шлюб розірвати.

Вказана позовна заява підлягає залишенню без руху, оскільки в порушення вимог ч. 4 ст. 177 ЦПК України до неї не додано документ, що підтверджує сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі.

Так, правові засади справляння судового збору, платників, об`єкти та розміри ставок судового збору, порядок сплати, звільнення від сплати та повернення судового збору визначає Закон України «Про судовий збір».

Відповідно до ст. 1 цього Закону судовий збір збір, що справляється на всій території України за подання заяв, скарг до суду, за видачу судами документів, а також у разі ухвалення окремих судових рішень, передбачених цим Законом. Судовий збір включається до складу судових витрат.

Згідно ст. 2 Закону України «Про судовий збір» платники судового збору - громадяни України, іноземці, особи без громадянства, підприємства, установи, організації, інші юридичні особи (у тому числі іноземні) та фізичні особи - підприємці, які звертаються до суду чи стосовно яких ухвалене судове рішення, передбачене цим Законом.

Відповідно до п. 3 ч. 2 ст. 4 Закону України «Про судовий збір» за подання до суду позовної заяви про розірвання шлюбу судовий збір справляється у сумі 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб (992,40 грн).

Таким чином, позивачу за подання до суду вищевказаної позовної заяви необхідно сплатити судовий збір у розмірі 992,40 грн за наступними реквізитами:

Отримувач коштів: ГУК у Зак. обл/Перечинська тг/22030101

Код отримувача (код за ЄДРПОУ): 37975895

Банк отримувача: Казначейство України (ЕАП)

Номер рахунку (IBAN): UA0007379

Призначення платежу: судовий збір (ДСА України, 050)

Код класифікації доходів бюджету: 22030101.

Оригінал відповідного платіжного документа слід надати суду.

Що стосується клопотання позивача ОСОБА_1 про звільнення її від сплати судового збору, то суд виходить із наступного.

В обґрунтування своєї позиції про можливість звільнення від сплати судового збору позивач посилається на те, що на даний момент вона не працює та не отримує доходів, що підтверджується Відомостями з Реєстру застрахованих осіб Державного реєстру загальнообов`язкового державного соціального страхування (форма ОК-5) від 22 лютого 2022 року та Відомостями з Державного реєстру фізичних осіб-платників податків про суми виплачених доходів та утриманих податків № 0710-22-00111 від 22 лютого 2022 року. Оскільки вона наразі перебуває у скрутному матеріальному становищі та після сплати судового збору буде неспроможна належним чином оплачувати комунальні послуги, щодня купувати продукти харчування, медичні препарати, засоби гігієни тощо, тому просить клопотання задовольнити.

Відповідно до ч. 1, 3 ст. 136 ЦПК України суд, враховуючи майновий стан сторони, може своєю ухвалою відстрочити або розстрочити сплату судового збору на визначений строк у порядку, передбаченому законом, але не більше як до ухвалення судового рішення у справі. З підстав, зазначених у частині першій цієї статті, суд у порядку, передбаченому законом, може зменшити розмір належних до сплати судових витрат, пов`язаних з розглядом справи, або звільнити від їх сплати.

Виключний перелік випадків відстрочення та розстрочення сплати судового збору, зменшення його розміру або звільнення від його сплати наведено у ст. 8 Закону України «Про судовий збір».

Згідно вказаної норми Закону, враховуючи майновий стан сторони, суд може своєю ухвалою за її клопотанням відстрочити або розстрочити сплату судового збору на певний строк, але не довше ніж до ухвалення судового рішення у справі за таких умов: 1) розмір судового збору перевищує 5 відсотків розміру річного доходу позивача - фізичної особи за попередній календарний рік; або 2) позивачами є: а) військовослужбовці; б) батьки, які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину з інвалідністю, якщо інший з батьків ухиляється від сплати аліментів; в) одинокі матері (батьки), які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину з інвалідністю; г) члени малозабезпеченої чи багатодітної сім`ї; ґ) особа, яка діє в інтересах малолітніх чи неповнолітніх осіб та осіб, які визнані судом недієздатними чи дієздатність яких обмежена; або 3) предметом позову є захист соціальних, трудових, сімейних, житлових прав, відшкодування шкоди здоров`ю. Суд може зменшити розмір судового збору або звільнити від його сплати на підставі, зазначеній у частині першій цієї статті.

Відповідно до виписки про застраховану особу ОСОБА_1 (форма ОК-5) станом на 22 лютого 2022 року відомості про наявність у неї заробітку для нарахування пенсії відсутні.

Згідно відомостей з Державного реєстру фізичних осіб-платників податків про джерела/суми виплачених доходів та утриманих податків № 0710-22-00111 від 22 лютого 2022 року станом на 22 лютого 2022 року інформація про доходи ОСОБА_1 з 3 по 4 квартал 2021 року відсутня.

При вирішенні клопотання про звільнення позивача від судового збору суддя також враховує, що прецедентна практика Європейського суду з прав людини виходить з того, що реалізуючи п. 1 ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод щодо доступності правосуддя та справедливого судового розгляду, кожна держава-учасниця цієї Конвенції вправі встановлювати правила судової процедури, в тому числі й процесуальні заборони і обмеження, зміст яких не допустити судовий процес у безладний рух.

Таким чином, враховуючи вищенаведене та те, що до позовної заяви не додано будь-яких доказів про річний дохід ОСОБА_1 або наявність у неї статусу, визначеного п. 2 ч. 1 ст. 8 Закону України «Про судовий збір», предметом позовних вимог є розірвання шлюбу, а не захист соціальних, трудових, сімейних, житлових прав, відшкодування шкоди здоров`ю, тому суддя приходить до висновку, що клопотання про звільнення ОСОБА_1 від сплати судового збору за наведених нею обставин та долучених до справи доказів є безпідставним, відтак судом задоволене бути не може.

Відповідно до ч. 1, 2 ст. 185 ЦПК України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175 і 177 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху. В ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху. Якщо ухвала про залишення позовної заяви без руху постановляється з підстави несплати судового збору у встановленому законом розмірі, суд в такій ухвалі повинен зазначити точну суму судового збору, яку необхідно сплатити (доплатити).

Тому, керуючись ст. 185, 258-261 ЦПК України, суддя

П О С Т А Н О В И В :

у задоволенні клопотання позивача ОСОБА_1 про звільнення від сплати судового збору відмовити.

Позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу залишити без руху і надати строк для усунення недоліків п`ять днів з дня вручення позивачу ухвали та роз`яснити, що в разі невиконання вимог ухвали позовна заява буде вважатися неподаною і підлягає поверненню.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя: Ганько І. І.