Справа № 463/4550/21
Провадження № 2/461/160/22
27.04.2022 року, Галицький районний суд міста Львова
у складі головуючого судді Мироненко Л.Д.
при секретарі судового засідання Бараняка В.В.
представника позивачів ОСОБА_3
представників відповідачів ОСОБА_4
розглянувши матеріали позовної заяви ОСОБА_2 , ОСОБА_6 , ОСОБА_1 до Ліцею «Просвіта» Львівської міської ради, Галицької районної адміністрації Львівської міської ради як органу опіки та піклування про усунення перешкод у здійсненні прав щодо виховання онуки та визначення способів спілкування з нею,-
В провадженні Галицького районного суду м. Львова перебувають матеріали цивільної справи за позовом ОСОБА_2 , ОСОБА_6 , ОСОБА_1 до Ліцею «Просвіта» Львівської міської ради, Галицької районної адміністрації Львівської міської ради як органу опіки та піклування про усунення перешкод у здійсненні прав щодо виховання онуки та визначення способів спілкування з нею.
Ухвалою суду від 13 квітня 2022 року, було витребувано інформацію щодо місця проживання, перебування, навчання ОСОБА_7 ( ІНФОРМАЦІЯ_1 ). На виконання ухвали суду, було надано відповідь, з якої вбачається, що рішенням виконавчого комітету Львівської міської ради від 28 січня 2022 року, малолітня ОСОБА_7 перебуває в дитячому будинку сімейного типу, який тимчасово виїхав за межі території України, а саме до м. Кандешти, Швейцарія.
Представник позивача в судовому засіданні повідомив, що ухвала суду про витребування доказів виконана не в повному обсязі, оскільки Управлінням «Служба у справах дітей» департаменту гуманітарної політики, не було зазначено повної адреси місцезнаходження дитячого будинку. Крім того, як ним було встановлено з відкритих джерел, в Швейцарії відсутнє місто під назвою Кандешти. Враховуючи вищевикладене, просив суд витребувати рішення виконавчого комітету Львівської міської ради від 28 січня 2022 року, та зазначити конкретну адресу місця перебування дитячого будинку.
Позивачі в судовому засіданні підтримали свого представника.
Представники відповідачів в судовому засіданні вирішення питання витребування доказів залишили на розсуд суду.
Дослідивши матеріали справи, заслухавши думку учасників провадження, суд дійшов до висновку про необхідність задоволення клопотання, виходячи з наступного.
Відповідно до ч. 1 ст. 84 ЦПК України, учасник справи, у разі неможливості самостійно надати докази, вправі подати клопотання про витребування доказів судом.
Відповідно до положень статті 76 ЦПК України, доказами є будь-які дані (у письмовій або електронній формі, речовими об`єктами, висновками експертів, показаннями свідків), на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи.
Оскільки доказування не може ґрунтуватися на припущенні, а власне докази повинні відповідати вимогам належності, допустимості, достатності та достовірності, у разі неможливості самостійно надати докази, учасник справи вправі подати клопотання про витребування таких доказів судом.
Відповідно до практики Європейського суду з прав людини, виходячи зі змісту статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, право кожного на захист жодним чином не допускає обмеження держави у виборі правових засобів і їх реалізації в ході розгляду його справи, оскільки у своїх доводах Суд виходить з теорії «рівності зброї», тобто зрівнювання сторін не за кількісними ознаками наданих повноважень, а за процесуальним статусом в ході усього процесу, в тому числі і в суді (постанова у справі «Рожков проти РФ» від 31 жовтня 2013 року). Сам принцип «рівності зброї» передбачає, що кожній зі сторін повинна бути надана розумна можливість представляти свою правову позицію, включаючи свої докази таким чином, щоб вона не була поставлена в значно менш вигідне становище, ніж інша сторона.
У рішеннях у справах «Dombo Beheer B.V. v. the Netherlands» від 27 жовтня 1993 року та «Ankerl v. Switzerland» від 23 жовтня 1996 року також визначено, що принцип рівності сторін у процесі - у розумінні «справедливого балансу» між сторонами - вимагає, щоб кожній стороні надавалася розумна можливість представити справу в таких умовах, які не ставлять цю сторону у суттєво невигідне становище відносно другої сторони.
Створення рівних можливостей учасникам процесу в доступі до суду та до реалізації та захисту їхніх прав є частиною гарантій справедливого правосуддя, зокрема принципів рівності та змагальності сторін.
Вказана інформація, на переконання суду, має значення для розгляду справи та може бути використана з метою уточнення позовних вимог та/або залучення іншої установи в якості відповідача/співвідповідача. Крім того, суд звертає увагу на те, що пунктом 40 постанови Великої Палати Верховного Суду від 17 квітня 2018 року у справі № 523/9076/16-ц, зазначено, що за результатами розгляду справи суд відмовляє в позові до неналежного відповідача та приймає рішення по суті заявлених вимог щодо належного відповідача.
У даному випадку, оскільки у сторони позивача є обґрунтовані перешкоди у самостійному отриманні зазначених доказів, попередня ухвала суду про витребування інформації була виконана неналежним чином, а також з метою повного та об`єктивного встановлення обставин справи, підтвердження або спростування доводів сторін, суд вважає за необхідне постановити ухвалу про витребування доказів.
Керуючись ст. ст. 258-259 ЦПК України, суд -
Клопотання представника позивачів про витребування доказів - задовольнити.
Витребувати в Управління «Служба у справах дітей» департаменту гуманітарної політики, засвідчену у встановленому законом порядку копію рішення виконавчого комітету Львівської міської ради від 28 січня 2022 року, з зазначенням фактичної та юридичної адреси місця знаходження дитячого будинку, в якому перебуває ОСОБА_7 ( ІНФОРМАЦІЯ_1 ), станом на день виконання ухвали суду.
Попередити Управління «Служба у справах дітей» департамент гуманітарної політики про кримінальну відповідальність, передбачену ч. 1 ст. 382 Кримінального кодексу України, за умисне невиконання ухвали суду, що набрали законної сили.
Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання і оскарженню не підлягає.

Головуючий суддя Л.Д. Мироненко