ЛЕТИЧІВСЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД ХМЕЛЬНИЦЬКОЇ ОБЛАСТІ
Єдиний унікальний номер судової справи №678/389/22
Номер провадження №2-з-678-5/22
УХВАЛА

про забезпечення позову

29 квітня 2022 року смт Летичів

Летичівський районний суд Хмельницької області в складі:

головуючого - судді Ходоровського І.Б.,

за участю секретаря судового засідання Козка Л.М.,

розглянувши без повідомлення учасників справи в залі суду смт Летичів заяву про забезпечення позову у справі за позовом керівника Летичівської окружної прокуратури в інтересах держави в особі органу, уповноваженого державою здійснювати відповідні функції у спірних правовідносинах - Меджибізької селищної ради, до ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , про визнання недійсним рішення, витребування земельної ділянки,

ВСТАНОВИВ:

ОПИСОВА ЧАСТИНА

І. СУТЬ ПИТАННЯ, ЩО ВИРІШУЄТЬСЯ СУДОМ

1. 27 квітня 2022 року до суду надійшла позовна заява в якій прокурор просить:

визнати недійсним рішення сесії Меджибізької селищної ради від 27 жовтня 2017 року №34-34/2017, яким затверджено проект землеустрою та надано у власність ОСОБА_1 земельну ділянку загальною площею 1,4245 га (кадастровий номер :01:003:0255) для ведення особистого селянського господарства із земель сільськогосподарського призначення комунальної власності, яка розташована в межах населеного пункту с. Голосків Хмельницького (Летичівського) району Хмельницької області (на території Меджибізької територіальної громади);

витребувати у ОСОБА_2 на користь Меджибізької територіальної громади, в особі Меджибізької селищної ради, земельну ділянку площею 1,4245 га, кадастровий номер :01:003:0255, що розташована в межах населеного пункту с. Голосків Хмельницького (Летичівського) району Хмельницької області (на території Меджибізької територіальної громади).

2. 27 квітня 2022 року до суду також надійшла заява про забезпечення позову в якій прокурор просить застосувати заходи забезпечення позову: накласти арешт на земельну ділянку з кадастровим номером :01:003:0255, загальною площею 1,4245 га, що розташована в межах населеного пункту с. Голосків Хмельницького (Летичівського) району Хмельницької області (на території Меджибізької територіальної громади) та заборонити вчинення реєстраційних дій щодо її перетворення, поділу, об`єднання з іншими земельними ділянками, розпорядження та зміни цільового призначення.

МОТИВУВАЛЬНА ЧАСТИНА

ІІ. ЗАСТОСОВАНІ НОРМИ ПРАВА

3. У преамбулі постанови Пленуму Верховного Суду України «Про практику застосування судами цивільного процесуального законодавства при розгляді заяв про забезпечення позову» №9 від 22 грудня 2006 року судам роз`яснено, що забезпечення позову - це сукупність процесуальних дій, які гарантують виконання рішення суду в разі задоволення позовних вимог.

4. 28 березня 2019 року у постанові Верховний Суд зазначив, що заходи забезпечення позову застосовуються для того, щоб гарантувати виконання можливого рішення суду і повинні застосовуватися лише у разі необхідності, оскільки безпідставне звернення до даних дій може спричинити порушення прав та законних інтересів інших осіб, чи учасників процесу.

Метою забезпечення позову є вжиття судом, у провадженні якого знаходиться справа, заходів щодо охорони матеріально-правових інтересів позивача від можливих недобросовісних дій із боку відповідача з тим, щоб забезпечити позивачу реальне та ефективне виконання судового рішення, якщо воно буде прийняте на користь позивача, в тому числі задля попередження потенційних труднощів у подальшому виконанні такого рішення.

Забезпечення позову по суті - це обмеження суб`єктивних прав, свобод та інтересів відповідача або пов`язаних із ним інших осіб в інтересах забезпечення реалізації в майбутньому актів правосуддя і задоволених вимог позивача (заявника). Зазначені обмеження встановлює суд в ухвалі, вони діють до заміни судом виду забезпечення позову або скасування заходів забезпечення позову (справа № 824/239/2018).

5. 25 вересня 2019 року у постанові Верховний Суд вказав, що при вирішенні питання про забезпечення позову суд має здійснити оцінку обґрунтованості доводів заявника щодо необхідності вжиття відповідних заходів з урахуванням такого: розумності, обґрунтованості і адекватності вимог заявника щодо забезпечення позову; забезпечення збалансованості інтересів сторін, а також інших учасників судового процесу; наявності зв`язку між конкретним заходом забезпечення позову і предметом позовної вимоги, зокрема, чи спроможний такий захід забезпечити фактичне виконання судового рішення в разі задоволення позову; ймовірності утруднення виконання або невиконання рішення суду в разі невжиття таких заходів; запобігання порушенню у зв`язку із вжиттям таких заходів прав та охоронюваних законом інтересів осіб, що не є учасниками даного судового процесу (справа № 646/6009/18).

6. 12 лютого 2020 року у постанові Велика Палата Верховного Суду зазначила, що: співмірність передбачає співвідношення судом негативних наслідків від вжиття заходів забезпечення позову з тими негативними наслідками, які можуть настати внаслідок невжиття цих заходів, з урахуванням відповідності права чи законного інтересу, за захистом яких заявник звертається до суду, вартості майна, на яке він заявляє клопотання накласти арешт, чи майнових наслідків заборони відповідачу здійснювати певні дії. Заходи забезпечення позову застосовуються для того, щоб гарантувати виконання можливого рішення суду і повинні застосовуватися лише в разі необхідності, оскільки безпідставне звернення до таких дій може спричинити порушення прав та законних інтересів інших осіб чи учасників процесу. Розглядаючи заяву про забезпечення позову, суд має з урахуванням доказів, наданих позивачем на підтвердження своїх вимог, пересвідчитися, зокрема, в тому, що між сторонами дійсно виник спір та існує реальна загроза невиконання чи утруднення виконання можливого рішення суду про задоволення позову; з`ясувати обсяг позовних вимог, дані про особу відповідача, а також відповідність виду забезпечення позову, який просить застосувати особа, котра звернулася з такою заявою, позовним вимогам (справа №381/4019/18).

7. 29 липня 2021 року у постанові Верховний Суд вказав, що адекватність заходу забезпечення позову, що застосовується судом, визначається його відповідністю вимогам, на забезпечення яких він вживається. Оцінка такої відповідності здійснюється судом, зокрема, з урахуванням співвідношення права (інтересу), про захист яких просить заявник, та інтересів сторін та інших учасників судового процесу (справа № 759/9585/20).

8. Відповідно до ст. 149 ЦПК України суд за заявою учасника справи має право вжити передбачених статтею 150 цього Кодексу заходів забезпечення позову (ч. 1). Забезпечення позову допускається як до пред`явлення позову, так і на будь-якій стадії розгляду справи, якщо невжиття таких заходів може істотно ускладнити чи унеможливити виконання рішення суду або ефективний захист, або поновлення порушених чи оспорюваних прав або інтересів позивача, за захистом яких він звернувся або має намір звернутися до суду, а також з інших підстав, визначених законом (ч. 2).

9. Види забезпечення позову, які передбачені у ч. 1 ст. 150 ЦПК України, залежать від характеру спірних правовідносин, позовних вимог та інших обставин конкретного спору, що зумовлюють необхідність забезпечення виконання судового рішення. Перелік таких способів не є вичерпним.

10. За змістом ч. 3 ст. 150 ЦПК України заходи забезпечення позову мають бути співмірними із заявленими позивачем вимогами.

11. Отже, забезпечення позову є сукупністю процесуальних дій, які гарантують позивачу виконання рішення суду в разі задоволення його позову та обмежують, насамперед, права відповідача на розпорядження спірним майном на час розгляду та виконання такого рішення.

12. Види забезпечення позову визначені у ч. 1 ст. 150 ЦПК України, зокрема, позов забезпечується: накладенням арешту на майно та (або) грошові кошти, що належать або підлягають передачі або сплаті відповідачеві і знаходяться у нього чи в інших осіб (п. 1); забороною вчиняти певні дії (п. 2).

13. Під арештом майна слід розуміти заборону розпорядження цим майном, а в певних випадках і користування ним.

Заборона вчиняти певні дії, поряд з іншим, може бути пов`язана з необхідністю збереження об`єкта спору в існуючому стані та збереження його статусу, що має сприяти вирішенню спору та можливості виконання судового рішення.

ІІІ. ОБСТАВИНИ, ВСТАНОВЛЕНІ СУДОМ

14. Із позовної заяви вбачається, що згідно відомостей з Державного реєстру речових прав на підставі наказу Головного управління Держгеокадастру у Хмельницькій області від 04 січня 2017 року №22-106-СГ ОСОБА_1 отримав у приватну власність земельну ділянку загальною площею 2 га з кадастровим номером :04:009:0022 для ведення особистого селянського господарства, що розташована за межами населених пунктів Москалівської сільської ради Ярмолинецького району Хмельницької області, право власності на яку за ним зареєстрованого 11 січня 2017 року.

Водночас, рішенням сесії Меджибізької селищної ради від 27 жовтня 2017 року №34-34/2017 затверджено проект землеустрою щодо відведення ОСОБА_1 земельної ділянки з кадастровим номером :01:003:0255, яка розташована на території с. Голосків Летичівського району Хмельницької області, загальною площею 1,4245 га, та передано її йому у власність для ведення особистого селянського господарства, право приватної власності на яку за ним зареєстровано 02 листопада 2017 року.

26 січня 2018 року на підставі договору купівлі-продажу ОСОБА_1 земельну ділянку з кадастровим номером :01:003:0255 відчужив ОСОБА_2 .

Прокурор вважає, що ОСОБА_1 , зловживаючи своїм правом, набув спірну земельну ділянку з кадастровим номером :01:003:0255 у власність, вчинивши неправомірні дії - при зверненні не повідомив Меджибізьку селищну раду про те, що вже раніше скористався своїм правом на безоплатну приватизацію земельної ділянки для ведення особистого селянського господарства, адже вже не мав права отримувати у власність земельну ділянку для аналогічних потреб в порядку безоплатної приватизації.

Земельна ділянка кадастровим номером :01:003:0255, вартістю 102564,00 грн., незаконно вибула із комунальної власності Меджибізької територіальної громади в особі Меджибізької селищної ради, поза волею власника.

ОСОБА_2 , як добросовісний набувач, придбав земельну ділянку в ОСОБА_1 , який не мав права її отримувати та відчужувати.

У зв`язку із цим прокурор просить рішення сесії селищної ради визнати недійсним, а земельну ділянку - витребувати у добросовісного набувача на користь селищної ради.

15. В заяві про забезпечення позову прокурором зазначено, що існує велика ймовірність вчинення будь-яких дій щодо перетворення, поділу, об`єднання земельної ділянки з кадастровим номером :01:003:0255 з іншими, зміни її цільового призначення, продажу, тощо, що утруднить або зробить неможливим виконання рішення суду та витребування земельної ділянки на користь Меджибізької селищної ради.

Для недопущення передачі речових прав на земельну ділянку іншим особам, адекватними заходами забезпечення є: накладення на земельну ділянку арешту (п. 1 ч. 1 ст. 150 ЦПК України), заборона розпоряджатись земельною ділянкою, здійснювати зміну її цільового призначення, поділ, об`єднання, перетворення (п. 2 ч. 1 ст. 150 ЦПК України).

Ці види забезпечення не перешкоджають ОСОБА_2 володіти та користуватись земельною ділянкою, у випадку відмови у позові йому не може бути завдано значних збитків, а забезпечення позову не створить жодних перешкод у їх відшкодуванні.

ІV. МОТИВИ, З ЯКИХ ВИХОДИТЬ СУД

16. З позовної заяви вбачається, що підставою для звернення до суду з позовом стало незаконне вибуття з комунальної власності та набуття ОСОБА_1 права власності на спірну земельну ділянку, яку він в подальшому відчужив ОСОБА_2 .

Спір щодо земельної ділянки з кадастровим номером :01:003:0255 є реальним, носить матеріальний характер, адже прокурором визначено її вартість.

17. Законодавець у ч. 1 ст. 317 ЦК України визначив, що власникові належать права володіння, користування та розпоряджання своїм майном.

18. Отже, враховуючи правомочності власника, які визначені у ч. 1 ст. 317 ЦК України, прокурор обґрунтовано допускає високу ймовірність відчуження спірної земельної ділянки її теперішнім власником, адже відчуження цієї земельної ділянки її першим власником вже відбулося про що стверджується прокурором у позові.

19. Є обґрунтованим посилання прокурора й на те, що теперішній власник може вчинити будь-які інші дії, пов`язані із зміною конфігурації спірної земельної ділянки (перетворення, поділу, об`єднання з іншими, зміна цільового призначення, тощо).

20. У п. 20 постанови пленуму Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ «Про судову практику в справах про захист права власності та інших речових прав» №5 від 07 лютого 2014 року роз`яснено, що з метою забезпечення знаходження майна у володінні відповідача на час судового розгляду позову про право на це майно суд за клопотанням позивача може вжити заходи забезпечення позову (статті 151, 152 ЦПК), наприклад, накласти арешт на майно, заборонити відповідачеві вчиняти певні дії (розпоряджатися і/або користуватися спірним майном), заборонити державному реєстратору прав на нерухоме майно вносити зміни до Державного реєстру речових прав на нерухоме майно, передати спірне майно на зберігання третій особі відповідно до статті 976 ЦК (судовий секвестр).

21. Зміст заяви про забезпечення позову дає підстави для висновку, що метою вжиття заходів забезпечення позову у цій справі є необхідність збереження правового статусу і стану спірної ділянки у незмінному вигляді, який існує на час виникнення спору.

22. Вчинення дій щодо відчуження спірної земельної ділянки та зміни її конфігурації може у майбутньому утруднити або зробити неможливим виконання рішення суду про її витребування у добросовісного набувача на користь селищної ради у разі задоволення позовних вимог прокурора.

23. Відповідно до ст. 321 ЦК України право власності є непорушним. Ніхто не може бути протиправно позбавлений цього права чи обмежений у його здійсненні (ч. 1). Особа може бути позбавлена права власності або обмежена у його здійсненні лише у випадках і в порядку, встановлених законом (ч. 2).

24. При вирішенні заяви про забезпечення позову суд враховує положення ст.ст. 317, 321 ЦК України і вважає, що обраний прокурором у заяві про забезпечення позову вид забезпечення позову - накладення арешту на спірну земельну ділянку, не призведе до невиправданого обмеження прав власника майна, оскільки це не перешкоджає йому володіти та користуватись земельною ділянкою, лише обмежується можливість нею розпорядитись та вчинити щодо неї певні дії, пов`язані зі зміною її конфігурації.

25. Враховуючи вимоги п. 1 і п. 2 ч. 1 ст. 150 ЦПК України, суд погоджується з доводами прокурора у заяві про забезпечення позову, що такі заходи забезпечення позову, як накладення арешту на спірну земельну ділянку та заборона вчиняти певні дії щодо неї, є співмірними та адекватними у контексті заявлених прокурором позовних вимог.

26. Невжиття зазначених заходів забезпечення позову може істотно ускладнити чи унеможливити ефективний захист прав та інтересів держави, за захистом яких звернувся з позовною заявою прокурор, у разі задоволення позовних вимог судом.

V. ВИСНОВКИ СУДУ ЗА РЕЗУЛЬТАТАМИ РОЗГЛЯДУ СПРАВИ

27. Заява про забезпечення позову є обґрунтованою, тому підлягає задоволенню.

Керуючись ст.ст. 1-2, 149-153, 157, 247, 258-261, 353-354 ЦПК України,

ПОСТАНОВИВ:

Задовольнити заяву керівника Летичівської окружної прокуратури про забезпечення позову.

Накласти арешт на земельну ділянку з кадастровим номером :01:003:0255, площею 1,4245 га, що розташована в межах населеного пункту с. Голосків Хмельницького (колишнього Летичівського) району Хмельницької області (на території Меджибізької територіальної громади ) та заборонити вчинення реєстраційних дій щодо її перетворення, поділу, об`єднання з іншими земельними ділянками, розпорядження та зміни цільового призначення.

Суд може скасувати заходи забезпечення позову з власної ініціативи або за вмотивованим клопотанням учасника справи.

Ухвала суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги ухвала, якщо її не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Апеляційна скарга на ухвалу суду подається протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення безпосередньо до Хмельницького апеляційного суду.

Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Учасник справи, якому ухвала суду не була вручена у день її проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Оскарження ухвали про забезпечення позову не зупиняє її виконання, а також не перешкоджає подальшому розгляду справи.

Ухвала підлягає негайному виконанню з дня її постановлення незалежно від її оскарження і відкриття виконавчого провадження.

Ухвала суду про забезпечення позову є виконавчим документом і може бути пред`явлена до примусового виконання протягом трьох років.

Особи, винні в невиконанні ухвали про забезпечення позову, несуть відповідальність, встановлену законом.

Копію ухвали направити учасникам справи.

Копію ухвали для негайного виконання направити до Летичівського відділу державної виконавчої служби у Хмельницькому районі Центрально-Західного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Хмельницький) (вул. Юрія Савіцького, буд. 14/1 смт Летичів Хмельницького району Хмельницької області, поштовий індекс 31500, тел. (03857) 2 02 14, (03857) 9 13 31, електронна адреса: ).

Копію ухвали до відома направити до Головного управління Держгеокадастру у Хмельницькій області (вул. Інститутська, 4/1 м. Хмельницький, 29000, електронна адреса: , тел. +38 (0382) 72 63 93, +38 (0382) 72 64 54).

УЧАСНИКИ СПРАВИ:

ПОЗИВАЧ:

Керівник Летичівської окружної прокуратури, вул. Чорновола, 3 смт Летичів Хмельницького району Хмельницької області, поштовий індекс 31500, код у Єдиному державному реєстрі юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань 02911102, тел. (03857) 2 05 39, електронна адреса: ;

в інтересах держави в особі органу, уповноваженого державою здійснювати відповідні функції у спірних правовідносинах:

Меджибізька селищна рада, вул. Пушкіна, 5 смт Меджибіж Хмельницького району Хмельницької області, поштовий індекс 31530, код у Єдиному державному реєстрі юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань 04404556, тел. (03857) 9 71 71, 9 71 66, електронна адреса: .

ВІДПОВІДАЧІ:

1. ОСОБА_1 , АДРЕСА_1 , реєстраційний номер облікової картки платника податків НОМЕР_1 , номер засобів зв`язку та електронна адреса невідомі.

2. ОСОБА_2 , АДРЕСА_2 , реєстраційний номер облікової картки платника податків НОМЕР_2 , номер засобів зв`язку та електронна адреса невідомі.

Суддя підпис І.Б. Ходоровський

Суддя І.Б. Ходоровський