Справа №718/3105/21
Провадження №2-о/718/225/21
Р І Ш Е Н Н Я

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

09.05.2022 року м.Кіцмань Чернівецька область

Кіцманський районний суд Чернівецької області у складі:

головуючого-судді Скорейка В.В.,

присяжних Залявського О.В., Мишковської І.О.

за участю секретаря судових засідань Гайдей А.М.

заявниці ОСОБА_1

представника заявниці Поляк М.В.

зацікавленої особи ОСОБА_3

представника зацікавленої особи Гірчак Н.А.

представника зацікавленої особи Кіцманської міської ради

Сухолотюк О.І.

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Кіцмань справу за заявою ОСОБА_1 , зацікавлені особи Орган опіки і піклування Кіцманської міської ради Чернівецького району Чернівецької області, ОСОБА_3 про визнання особи недієздатною, встановлення опіки та призначення опікуна, -

В С Т А Н О В И В:

Заявниця ОСОБА_1 звернулася до Кіцманського районного суду Чернівецької області із заявою про визнання ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , недієздатним та призначення її опікуном останнього.

Свої вимоги мотивує тим, що вона перебувала у зареєстрованому шлюбі з ОСОБА_6 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_2 . Померлий ОСОБА_6 був опікуном ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , оскільки останнього рішенням Кіцманського районного суду Чернівецької області визнано недієздатним.

Посилається на те, що вона зареєстрована та проживає в АДРЕСА_1 разом із ОСОБА_5 який є інвалідом з дитинства 1-ї групи безтерміново та одержує пенсію, потребує постійного стороннього нагляду та догляду, що підтверджується довідкою до акта огляду МСКЕ № 10ААА № 338316 ОСОБА_5 .

Після смерті її чоловіка ОСОБА_1 продовжувала доглядати за ОСОБА_5 і з метою оформлення опікунських повноважень звернулася до органу опіки та піклування з заявою про призначенні її опікуном хворого ОСОБА_5 .

Рішенням Виконавчого комітету Кіцманської міської ради № 380/12 від 15.12.2021 року затверджено висновок опікунської ради Кіцманської міської ради від 03.12.2021 року про доцільність призначення опікуном над недієздатним ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_3 .

Заявниця ОСОБА_1 вказала, що у неї з ОСОБА_5 склалися добрі стосунки, він їй довіряє, тому просить суд призначити її опікуном над недієздатним ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 .

Заявниця ОСОБА_1 та її представник адвокатка Поляк М.В. в судовому засідання свої вимоги підтримали в повному обсязі.

Представник органу опіки та піклування Сухолотюк О.І. в судовому засіданні підтвердив той факт, що опікунською радою видано висновок про доцільність призначення заявниці опікуном над недієздатним ОСОБА_5 . Аналогічний висновок пізніше було надано і зацікавленій особі ОСОБА_3 , оскільки це законом не заборонено, а остаточне рішення про призначення опікуна приймає суд.

Зацікавлена особа ОСОБА_3 та його представник адвокатка Гірчак Н.А. у судовому засіданні просили відмовити в задоволенні заяви ОСОБА_1 про призначення її опікуном ОСОБА_5 , мотивуючи свої вимоги тим, що рішенням Кіцманського районного суду Чернівецької області від 30.01.2007 року ОСОБА_5 , 1985 року народження визнано недієздатним, встановлено над ним опіку та призначено його опікуном матір ОСОБА_7 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_4 . ОСОБА_7 є рідною сестрою ОСОБА_3 , а ОСОБА_5 в своє чергу є племінником останнього.

Після смерті ОСОБА_7 опікуном недієздатного ОСОБА_5 було призначено ОСОБА_6 , який є рідним братом ОСОБА_3 . ІНФОРМАЦІЯ_2 ОСОБА_6 помер у зв`язку із чим припинилася опіка над недієздатним ОСОБА_5 .

Враховуючи те, що ОСОБА_3 є єдиним родичем недієздатного ОСОБА_5 та виявив бажання взяти опіку над племінником, звернувся із відповідною заявою до опікунської ради Кіцманської міської ради, де отримав висновок про доцільність призначення ОСОБА_3 опікуном над недієздатним ОСОБА_5 , який затверджено рішенням виконкому Кіцманської міської ради № 21/1 від 02.02.2022 року.

Також вказує, що ОСОБА_1 не є кровною родичкою недієздатного ОСОБА_5 , не перебуває з ним у сімейних відносинах та відповідно до закону не може бути призначена його опікуном. Крім того ОСОБА_1 та покійний ОСОБА_6 перебували у неприязних стосунках, так як останній застосовував до дружини фізичну силу та вироком Кіцманського районного суду від 31.05.2021 року був засуджений за ч.2 ст.125 КК України за спричинення їй легких тілесних ушкоджень. Вважає, що ОСОБА_1 має виключно майнові інтереси щодо майна недієздатного.

Також зазначає, що ОСОБА_3 з метою оформлення прав опікуна звернувся до Кіцманського районного суду Чернівецької області із заявою про визнання особи недієздатною та призначення опікуна, яка прийнята до розгляду, що підтверджується копією ухвали № 718/371/22 від 14.02.2022 року.

Суд, вислухавши пояснення учасників процесу, дослідивши повно та всебічно обставини справи в їх сукупності, оцінивши всі зібрані по справі докази для ухвалення обґрунтованого рішення, виходячи зі свого внутрішнього переконання, дійшов наступного висновку.

Відповідно до ст. 4 ЦПК України, кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів.

Статтею 13 ЦПК України визначено, що суд розглядає цивільні справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках.

Відповідно до положень ст. ст. 12, 81 ЦПК України, кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог і заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Докази подаються сторонами та іншими учасниками процесу. Доказування не може ґрунтуватись на припущеннях.

Достатніми є докази, які у своїй сукупності дають змогу дійти висновку про наявність або відсутність обставин справи, які входять до предмета доказування. Питання про достатність доказів для встановлення обставин, що мають значення для справи, суд вирішує відповідно до свого внутрішнього переконання (ст. 80 ЦПК України).

Частиною другою статті 95 ЦПК України передбачено, що письмові докази подаються в оригіналі або належним чином засвідченій копії, якщо інше не передбачено цим Кодексом.

Відповідно до п. 1 ч. 1 ст. 293 ЦПК України суд розглядає в порядку окремого провадження справи про обмеження цивільної дієздатності фізичної особи, визнання фізичної особи недієздатною та поновлення цивільної дієздатності фізичної особи.

Відповідно до ст. 39 ЦК України фізична особа може бути визнана судом недієздатною, якщо вона внаслідок хронічного, стійкого психічного розладу не здатна усвідомлювати значення своїх дій та (або) керувати ними. Порядок визнання фізичної особи недієздатною встановлюється ЦПК України.

Судом встановлено, що ухвало Кіцманського районного суду Чернівецької області від 06.11.2014 року № 718/2602/14-ц встановлено опіку над недієздатним ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , та призначено опікуном ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_5 .

Відповідно до свідоцтва про шлюб серії НОМЕР_1 від 04.12.2019 року ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_5 вдруге уклав шлюб із ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_3 .

Відповідно до свідоцтва про смерть серії НОМЕР_2 від 25.10.2021 року ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_5 помер ІНФОРМАЦІЯ_2 .

Померлий ОСОБА_6 разом із дружиною ОСОБА_1 та недієздатним племінником ОСОБА_5 проживали в АДРЕСА_1 .

Після смерті чоловіка ОСОБА_1 продовжує повністю опікуватися його недієздатним племінником ОСОБА_5 , піклуватися про його харчування та побут, забезпечує всім необхідним, здійснює постійний догляд за ним.

Крім того, з метою встановлення опікунства ОСОБА_1 зверталася до органу опіки та піклування виконкому Кіцманської міської ради із заявою про призначення її опікуном ОСОБА_5 та отримала висновок про доцільність призначення її опікуном на недієздатним ОСОБА_5 , який затверджений рішенням виконкому Кіцманської міської ради № 380/12 від 15.12.2021 року.

Згідно з висновком судово-психіатричного експерта № 53 від 04.02.2022 року, ОСОБА_5 на даний час страждає хронічним психічним захворюванням у формі важкої розумової відсталості, за своїм психічним станом не може розуміти значення своїх дій та керувати ними, що відповідає юридичній категорії «недієздатності».

З акту обстеження матеріально-побутових умов сім`ї № 101/05 від 27.10.2021 року слідує, що ОСОБА_1 є інвалідом ІІІ групи загального захворювання, не працює, з 2002 року проживає в АДРЕСА_1 . ОСОБА_1 разом із покійним чоловіком ОСОБА_6 проживали без реєстрації по АДРЕСА_1 разом із його племінником ОСОБА_5 , інвалідом І «А» групи з дитинства. Після смерті чоловіка ОСОБА_6 ОСОБА_1 проживає з ОСОБА_5 .

Допитаний в якості свідка - зацікавлена особа ОСОБА_3 пояснив суду, що працює на цегельному заводі та наразі отримує соціальну допомогу у зв`язку із безробіттям. До ОСОБА_5 не може потрапити, бо ворота на подвір`я завжди зачинені. Заявниця не доглядає ОСОБА_5 . ОСОБА_6 самостійно доглядав ОСОБА_5 , а заявниця влаштовувала п`янки. У день смерті ОСОБА_6 ОСОБА_3 хотів забрати ОСОБА_5 , бо він має можливість його доглядати, вміє готувати, отримає дохід від роботи на заводі та підробітків. ОСОБА_5 проживає із заявницею після смерті ОСОБА_6

Свідок ОСОБА_9 пояснила суду, що у недієздатного ОСОБА_5 рідним є лише дядько - ОСОБА_3 . Подвір`я у ОСОБА_5 завжди зачинено, він періодично бігав по подвір`ю голим. Заявниця ОСОБА_11 почала проживати з ОСОБА_5 лише після смерті його мами ОСОБА_12 . ОСОБА_11 нікого не впускає до ОСОБА_5 . За життя ОСОБА_6 його брат ОСОБА_3 приходив з сім`єю до ОСОБА_5 .

Свідок ОСОБА_13 повідомив суду, що після одруження з заявницею ОСОБА_6 почав зловживати алкоголем. Вони періодично жили окремо. ОСОБА_6 мав судимість через побиття заявниці. Подвір`я у недієздатного ОСОБА_5 завжди зачинене, йому часто зв`язували руки, тепер він втратив вагу. Заявниця використала сім`ю ОСОБА_6 із користю, оформила на себе його майно, а тепер з цією ж метою хоче встановити опіку над ОСОБА_5 , майно якого ще не оформлено належним чином.

Свідок ОСОБА_14 пояснив суду, що заявниця проживала з покійним чоловіком ОСОБА_6 та ОСОБА_5 . В хаті завжди було чисто та охайно. Заявниця більше часу проводила з ОСОБА_5 , ніж ОСОБА_6 , після смерті якого ОСОБА_3 не приходив.

Свідок ОСОБА_15 повідомив суду, що після смерті мами ОСОБА_5 з ним проживали ОСОБА_6 та заявниця. Після смерті ОСОБА_6 з ОСОБА_5 проживає лише заявниця, яка добре за ним доглядає, купає його. Більше ніхто до ОСОБА_5 не приходить.

Свідок ОСОБА_16 , пояснила суду, що її дочка ОСОБА_1 постійно проживає з ОСОБА_5 після смерті його мами. ОСОБА_5 дуже прив`язаний до заявниці, яка його добре доглядає. Коли заявниця йде на роботу, то свідок ОСОБА_16 здійснює догляд за ОСОБА_5 . Уточнила, що ворота на подвір`я ОСОБА_5 завжди зачинені, бо він може вийти на вулицю з автомобільним рухом та спричинити ДТП. ОСОБА_5 може кричати, заявниця навчила його їсти самостійно.

Згідно з положеннями ч. 3 ст. 296 ЦПК України заяву про визнання фізичної особи недієздатною може бути подано членами її сім`ї, близькими родичами, незалежно від їх спільного проживання, органом опіки та піклування, психіатричним закладом.

Сімейним законодавством України визначений перелік кола осіб, які являються членами однієї сім`ї та близькими родичами між собою, а саме це: чоловік, дружина, батько, мати, вітчим, мачуха, син, дочка, пасинок, падчерка, рідний брат, рідна сестра, дід, баба, прадід, прабаба, внук, внучка, правнук, правнучка, усиновлювач чи усиновлений, опікун чи піклувальник, особа, яка перебуває під опікою або піклуванням, а також особи, які спільно проживають, пов`язані спільним побутом і мають взаємні права та обов`язки, у тому числі особи, які спільно проживають, але не перебувають у шлюбі.

Відповідне положення міститься у постановах Верховного Суду від 31.03.2020 року у справі №205/4245/17 та від 23.04.2020 року у справі № 686/8440/16-ц, в яких зазначено, що відповідно до частин другої та четвертої статті 3 СК України сім`ю складають особи, які спільно проживають, пов`язані спільним побутом, мають взаємні права та обов`язки. Сім`я створюється на підставі шлюбу, кровного споріднення, усиновлення, а також на інших підставах, не заборонених законом і таких, що не суперечать моральним засадам суспільства.

Згідно з абзацом п`ятим пункту 6 мотивувальної частини Рішення Конституційного Суду України від 03 червня 1999 року № 5-рп/99 у справі про офіційне тлумачення терміна «член сім`ї» членами сім`ї є, зокрема особи, які постійно з ним мешкають і ведуть спільне господарство. До таких осіб належать не тільки близькі родичі (рідні брати, сестри, онуки, дід і баба), але й інші родичі чи особи, які не перебувають з особою у безпосередніх родинних зв`язках (брати, сестри дружини (чоловіка); неповнорідні брати і сестри; вітчим, мачуха; опікуни, піклувальники, пасинки, падчерки й інші).

Обов`язковими умовами для визнання їх членами сім`ї, крім спільного проживання, є: ведення спільного господарства, тобто наявність спільних витрат, спільного бюджету, спільного харчування, купівля майна для спільного користування, участь у витратах та утримання житла, його ремонт, надання взаємної допомоги, наявність усних чи письмових домовленостей про порядок користування житловим приміщенням, інших обставин, які засвідчують реальність сімейних відносин.

Отже, законодавство не передбачає вичерпного переліку членів сім`ї та визначає критерії, за наявності яких особи складають сім`ю. Такими критеріями віднесення до кола членів однієї сім`ї є спільне проживання (за винятком можливості роздільного проживання подружжя з поважним причин і дитини з батьками), спільний побут і взаємні права й обов`язки осіб, які об`єдналися для спільного проживання.

Як встановлено судом, зокрема з акту обстеження матеріально-побутових умов сім`ї (а.с. 10) та не заперечувалося учасниками судового засідання, ОСОБА_1 з 2014 року проживала в АДРЕСА_1 разом із покійним чоловіком ОСОБА_6 та його племінником недієздатним ОСОБА_5 , були пов`язані спільним побутом, спільно вели господарство та здійснювали догляд за ОСОБА_5 .

Над недієздатною фізичною особою встановлюється опіка (ч.1 ст. 41 ЦК України).

У відповідності до положень ч. 1 ст. 60 ЦК України суд встановлює опіку над фізичною особою у разі визнання її недієздатною і призначає опікуна за поданням органу опіки та піклування.

Згідно зі ст. 55 ЦК України опіка та піклування встановлюється з метою забезпечення особистих немайнових та майнових прав та інтересів малолітніх, неповнолітніх, а також повнолітніх осіб, які за станом здоров`я не можуть самостійно здійснювати свої права і виконувати обов`язки.

Відповідно до положень ст.62 ЦК України, опіка або піклування встановлюються за місцем проживання фізичної особи, яка потребує опіки чи піклування, або за місцем проживання опікуна чи піклувальника.

Згідно з частиною першою статті 67 ЦК України опікун зобов`язаний дбати про підопічного, про створення йому необхідних побутових умов, забезпечення його доглядом та лікуванням.

При призначенні опікуна важливі і обов`язково повинні враховуватися особисті приязні взаємини між опікуном і підопічним, що забезпечить нормальне життєзабезпечення підопічного. Можливість особи здійснювати повноваження опікуна перевіряються органом опіки та піклування, який висловлює пропозиції про доцільність призначення опікуна.

Згідно з ст. 63 ЦК України фізичній особі може бути призначено одного або кількох опікунів чи піклувальників.

Згідно з ч. 4 ст. 63 ЦК України опікун або піклувальник призначаються переважно з осіб, які перебувають у сімейних, родинних відносинах з підопічним, з урахуванням особистих стосунків між ними

Крім того, суд ухвалюючи рішення про обмеження цивільної дієздатності фізичної особи (у тому числі обмеження або позбавлення права неповнолітньої особи самостійно розпоряджатися своїми доходами) чи визнання фізичної особи недієздатною, встановлює над нею відповідно піклування або опіку і за поданням органу опіки та піклування призначає їй піклувальника чи опікуна. Строк дії рішення про визнання фізичної особи недієздатною визначається судом, але не може перевищувати двох років (стаття 300 ЦПК України).

У своїй постанові від 19 жовтня 2016 року по справі № 6-384цс16 судова палата у цивільних справах Верховного Суду України зазначила, що при проведенні експертизи щодо наявності в особи хронічного, стійкого психічного розладу експерт повинен дослідити стан психічного здоров`я особи протягом певного часу, пославшись на медичні документи, їх аналіз та особисте дослідження особи, зробити висновок щодо наявності в особи саме стійкого, хронічного психічного розладу, визначити час, з якого в особи виникло таке захворювання, встановити чи повністю особа не здатна внаслідок цього захворювання усвідомлювати свої дії та керувати ними. Відтак, з зазначених питань висновок експерта повинен бути повним та категоричним, та не має допускати іншого розуміння змісту, ніж зазначений.

Відповідно до висновку судово-психіатричного експерта № 53 від 04.02.2022р. ОСОБА_5 страждає хронічним психічним захворюванням у формі важкої розумової відсталості, у зв`язку із чим не може розуміти значення своїх дій та керувати ними, що відповідає юридичній категорії «недієздатність».

Таким чином, зібрані у справі докази та їх належна оцінка вказують на наявність підстав для визнання ОСОБА_5 недієздатним та відповідно призначення йому опікуна.

Жодних даних, які б свідчили про наявність перешкод для призначення опікуном ОСОБА_1 суду не надано та в ході судового розгляду не встановлено, а тому заяву слід задовольнити.

Згідно з ч.3 ст.299 ЦПК України судові витрати, пов`язані з провадженням справи про визнання фізичної особи недієздатною або обмеження цивільної дієздатності фізичної особи, відносяться на рахунок держави.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст.36-38, 55, 59, 60, 63-65 Цивільного кодексу України, ст.ст. 2-5, 10-13, 76-81, 89, 258-259, 263-265, 268, 293-294, 295-300 ЦПК України, суд -

У Х В А Л И В:

Заяву ОСОБА_1 про визнання особи недієздатною, встановлення опіки та призначення опікуна - задовольнити.

Визнати ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , - недієздатним та встановити над ним опіку, призначивши йому опікуна ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_3 .

Роз`яснити, що скасування рішення суду про визнання фізичної особи недієздатною та поновлення цивільної дієздатності фізичної особи, цивільна дієздатність якої була обмежена, здійснюється за рішенням суду, на підставі відповідного висновку судово-психіатричної експертизи.

Судові витрати по справі віднести на рахунок держави.

Строк дії рішення суду - два роки з дня набрання ним законної сили.

Судове рішення відповідно до ч.4 ст. 268 ЦПК України не проголошувалося.

Рішення набирає законної сили після закінчення строку для подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів з дня його проголошення. до Чернівецького апеляційного суду через Кіцманський районний суд Чернівецької області

Учасник справи, якому повне рішення не було вручено у день його проголошення або складання, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.

Суддя Василь Скорейко

Присяжні Олександр Залявський

Ірина Мишковська