СЕМЕНІВСЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД ПОЛТАВСЬКОЇ ОБЛАСТІ
Провадження №2/547/102/22
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

03 травня 2022 року смт Семенівка

Семенівський районний суд Полтавської області в складі:

головуючої судді Самойленко Л.М.,

за участі секретаря судового засідання Вареник К.А.,

розглянувши в порядку спрощеного позовного провадження з викликом сторін в залі судових засідань № 1 Семенівського районного суду Полтавської області цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до Державного підприємства «СЕТАМ», Подільського районного відділу державної виконавчої служби у місті Києві Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Київ), третя особа ОСОБА_2 про захист прав споживачів, визнання електронних торгів недійсними, визнання недійсним договору купівлі-продажу майна, укладеного на електронних торгах та застосування недійсності наслідків правочину,

ВСТАНОВИВ:

У листопаді 2021 року позивач ОСОБА_1 звернувся з позовом до Державного підприємства «СЕТАМ», Подільського районного відділу державної виконавчої служби у місті Києві Центрального міжрегіонального управлінні Міністерства юстиції (м. Київ), третя особа ОСОБА_2 , про захист прав споживачів, визнання електронних торгів недійсними, визнання недійсним договору купівлі-продажу майна, укладеного на електронних торгах та застосування наслідків недійсності правочину.

Позовні вимоги мотивовані тим, що 04 лютого 2021 року позивач прийняв участь в електронних торгах на сайті Державного підприємства «СЕТАМ» Міністерства юстиції України по лоту №453391. За результатами аукціону позивач став переможцем прилюдних торгів з примусової реалізації легкового автомобіля MAZDA 323, 1996 року випуску, державний реєстраційний номер НОМЕР_1 , VIN НОМЕР_2 , який на момент продажу належав ОСОБА_2 . Примусова реалізація проводилася за заявою Подільського РВДВС у м. Києві. Для участі в аукціоні позивачем на реквізити ДП «СЕТАМ» було сплачено гарантійний внесок у розмірі 2488,85 грн. Після формування електронного протоколу позивачем на банківські реквізити Подільського РВ ДВС у м. Києві було здійснено оплату за лотом №453391 у розмірі 47288,15 грн. 26 лютого 2021 року державним виконавцем Подільського РВ ДВС м. Києва складено акт про проведені електронні торги в межах виконавчого провадження №23739350 з виконання виконавчого листа №2-936, виданого Лисичанським міським судом 15.02.2007 року. 03 березня 2021 року позивач прибув до місця зберігання придбаного майна , а саме майданчика ДП «СЕТАМ» за адресою: м. Полтава, вул. Харчовиків, 6 для отримання придбаного майна. Оскільки транспортний засіб був зачинений та перебував в технічно несправному стані, змушений був перевезти його евакуатором до м. Кременчука. Усунувши механічні несправності та зареєструвавшись в електронній черзі на сайті Головного ТСЦ, 20.08.2021 року позивач прибув до ТСЦ в м. Кременчуці для проведення перереєстрації права власності на придбаний автомобіль відповідно до чинного законодавства. Однак при проведенні експертного дослідження судовим експертом Полтавського науково-дослідного експертно-криміналістичного центру МВС України Голубом О.М. складено висновок експертного дослідження №17/5342/5Д, відповідно до якого: «Ідентифікаційне номерне позначення кузова, наданого на дослідження автомобіля MAZDA 323, номерний знак НОМЕР_1 піддавалося зміні не в умовах заводу-виробника шляхом врізання номерної деталі з первинним номерним позначенням та вварюванням в це місце частини номерної деталі іншого автомобіля з нанесенням на ньому номерним позначенням « НОМЕР_3 ». Встановити первинне ідентифікаційне номерне позначення кузова не виявилося можливим». У зв`язку з чим експертом було викликано працівників поліції, які вилучили вищевказаний автомобіль разом з пакетом документів про прилюдні торги, а також склали протокол огляду місця події. 26 серпня 2021 року Автозаводським районним судом м. Кременчука Полтавської області винесено ухвалу по справі №524/7850/21 за клопотанням прокурора Кременчуцької окружної прокуратури Полтавської області Олефіренко В.В. у кримінальному провадженні №001372, яким задоволено вищевказане клопотання та накладено арешт на майно, а саме: автомобіль MAZDA 323, державний номерний знак НОМЕР_1 , VIN НОМЕР_2 , визначено місце зберігання майна на території майданчика для тимчасового зберігання транспортних засобів Кременчуцького РУП ГУНП в Полтавській області. Позивачем зазначено, що експлуатація транспортних засобів, що не зареєстровані (не перереєстровані) в уповноважених органах МВС та без номерних знаків, що відповідають державним стандартам, а також ідентифікаційні номери складових частин яких не відповідають записам у реєстраційних документах або знищені чи підроблені, забороняється. Згідно з абз. 4 п. 15 Порядку державної реєстрації (перереєстрація), зняття з обліку транспортних засобів, крім випадків вибракування їх у цілому, без ідентифікаційного номера або із знищеними, пошкодженими (один чи кілька символів номера візуально не визначаються) чи підробленими (змінено один або кілька символів номера, замінено панель (табличку) або частину панелі (таблички) з номером) ідентифікаційними номерами складових частин (кузова,шасі, рами) не допускається. Отже таким чином, придбаний позивачем транспортний засіб MAZDA 323, 1996 року випуску, державний реєстраційний номер НОМЕР_1 , VIN НОМЕР_2 є річчю, обмеженою в обороті. Згідно з пунктом першим розділу 1 Порядку реалізації арештованого майна шляхом проведення електронних торгів, затвердженого наказом Міністерства юстиції України від 29.09.2016 №2831/5, арештоване майно - рухоме або нерухоме майно боржника (крім майна, вилученого з цивільного обороту, обмежено оборотоздатного майна та майна, зазначеного у частині восьмій статті 56 Закону України від 02 червня 2016 року №1404-VIII «Про виконавче провадження»), на яке звернено стягнення і яке підлягає примусовій реалізації. Таким чином, обмежено оборотоздатне майно не може бути реалізоване згідно з Порядком реалізації арештованого майна. Однак, в порушення Порядку реалізації арештованого майна позивачу з електронних торгів був проданий обмежено оборотоздатний транспортний засіб, що свідчить про порушення Порядку реалізації арештованого майна шляхом проведення електронних торгів.

З урахуванням наведеного позивач звернувся з цим позовом до суду та просив: визнати електронні торги з реалізації легкового автомобіля MAZDA 323, 1996 року випуску, державний реєстраційний номер НОМЕР_1 , кузов № НОМЕР_2 , за лотом №453391 недійсними та визнати недійсними та визнати недійсним договір купівлі-продажу майна, укладеного на електронних торгах із застосуванням наслідків недійсності правочину; стягнути з Державного підприємства «СЕТАМ» на користь позивача ОСОБА_1 грошові кошти у розмірі 2488,85 грн отриманих як гарантійний внесок за участь в прилюдних торгах по лоту №453391; стягнути з Подільського районного відділу державної виконавчої служби у м. Києві Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції за рахунок коштів державного бюджету на користь позивача ОСОБА_1 грошові кошти у розмірі 47288,15 грн сплачені за лот №453391 за наслідком проведених електронних торгів від 04.02.2021 року державним підприємством «СЕТАМ» Міністерства юстиції України.

Ухвалою Автозаводського районного суду Полтавської області від 16.11.2021 відкрито провадження по справі в порядку спрощеного провадження.

Ухвалою Автозаводського районного суду Полтавської області від 14.12.2021 цивільну справу передано за підсудністю до Семенівського районного суду Полтавської області.

Ухвалою Семенівського району суду Полтавської області від 21.01.2022 прийнято позовну до розгляду.

Позивач ОСОБА_1 та його представник - адвокат Репецький В.О. в судове засідання не з`явилися, про дату, час та місце судового засідання повідомлені належним чином, електронний лист доставлено на електронну адресу позивача 19.04.2022. В матеріалах справи наявна заява представника позивача адвоката Репецького В.О. від 10.02.2022 про розгляд справи з відсутності позивача та його представника (а.с.77).

Відповідач Державне підприємство «СЕТАМ», в судове засідання свого представника не направили, повідомлялися належним чином про дату, час та місце судового розгляду справи.

Відзивом від 09.12.2021 просили відмовити у задоволені позову в повному обсязі з наступних підстав.

Вважають, що позовна заява ОСОБА_1 є безпідставною, необґрунтованою. Відповідно до інформації розміщеної на офіційному Веб сайті ДП «СЕТАМ» електронні торги з реалізації колісного транспортного засобу MAZDA 323, 1996 року випуску, державний реєстраційний номер НОМЕР_1 , VIN НОМЕР_2 , були проведені 04 лютого 2021 року. Торги відбувалися у чіткій відповідальності з Порядком реалізації арештованого майна шляхом проведення електронних торгів, затвердженого наказом Міністерства юстиції України від 29 вересня 2016 року. ДП «СЕТАМ» відповідно до вище зазначеного наказу є організатором електронних торгів та уповноважене на забезпечення здійснення заходів із створення та супроводження програмного забезпечення системи електронних торгів, технологічного забезпечення, збереження та захисту даних, що містяться у системі, здійснення організації та проведення електронних торгів, забезпечення збереження майна, виконання інших функцій, передбачених цим Порядком. Відповідно до п.п.3, 4 розділу II Порядку виконавець у строк не пізніше п`яти робочих днів після ознайомлення сторін із результатами визначення вартості чи оцінки арештованого майна готує проект заявки на реалізацію арештованого майна, який містить інформацію, передбачену абзацами третім -шістнадцятим пункту 2 цього розділу. Державний виконавець направляє заявку на реалізацію арештованого майна начальнику відділу державної виконавчої служби, якому він безпосередньо підпорядкований, для підписання та передачі Організатору. Отже приходячи до висновку, що саме державна виконавча служба несе відповідальність за повноту та достовірність інформації, що розміщена в Системі, оскільки Організатор торгів вносить тільки ту інформацію про лот, яка зазначена в заявці органу державної виконавчої служби.

Відповідач Подільський районний відділ державної виконавчої служби у місті Києві Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Київ) в судове засідання свого представника не направили, повідомлялися належним чином про дату, час та місце судового розгляду справи.

Третя особа ОСОБА_2 в судове засідання не з`явився, повідомлявся про дату, час та місце судового засідання належним чином.

Відповідно до ч. 2 ст. 247 ЦПК України у разі неявки в судове засідання всіх учасників справи чи в разі, якщо відповідно до положень цього Кодексу розгляд справи здійснюється судом за відсутності учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.

Суд, виконавши всі вимоги цивільного процесуального законодавства й всебічно перевіривши обставини справи, розглянувши справу у відповідності з нормами матеріального права, що підлягають застосуванню до даних правовідносин, дійшов до наступних висновків.

Судом встановлено, 04.02.2021 року позивач прийняв участь в електронних торгах, організованих Державним підприємством «СЕТАМ» Міністерства юстиції України щодо продажу лоту №453391.

Відповідно до протоколу №524570 проведення електронних торгів, підписаного позивачем ОСОБА_1 та представником організатора ДП «СЕТАМ» в особі заступника генерального директора з електронних торгів та розвитку підприємства Ворніка М.Г., про те, що були надані послуги з організації та проведення торгів. Торги відбулися 04.02.2021 року, реєстраційний номер №453391, найменування майна - колісний транспортний засіб MAZDA 323, 1996 року випуску, державний реєстраційний номер НОМЕР_1 , VIN НОМЕР_2 , стартова ціна 49777,00 грн, сума сплаченого гарантійного внеску 2488,85 грн, переможець торгів ОСОБА_1 (а.с.14).

Згідно квитанції №11 від 10.02.2021 року після формування електронного протоколу позивачем на банківські реквізити Подільського районного відділу державної виконавчої служби у місті Києві Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Київ) здійснено оплату за лотом №453391 у розмірі 47288,15 грн (а.с. 15).

На підставі проведених електронних торгів державним виконавцем було видано акт про проведені електронні торги від 26.02.2021 ВП №23739350 відносно транспортного засобу марки MAZDA 323, 1996 року випуску, державний реєстраційний номер НОМЕР_1 , номер кузова VIN НОМЕР_2 , колір бежевий, ЄДРПОУ , боржник ОСОБА_2 (а.с. 16).

03 березня 2021 року за актом видачі майна переможцю електронних торгів позивачем від Полтавської філії Державного підприємства «СЕТАМ» Міністерства юстиції України був отриманий колісний транспортний засіб MAZDA 323, 1996 року випуску, державний реєстраційний номер НОМЕР_1 , VIN НОМЕР_2 без ключів та свідоцтва про реєстрацію транспортного засобу (а.с.17).

20 серпня 2021 року, при проведені перереєстрації права власності на придбаний автомобіль на нового власника виявилось, що на автомобілі проводилася заміна ідентифікаційного номера кузова, про що складено протокол огляду місця події від 20.08.2021 (а.с. 18-20).

Відповідно до висновку експертного дослідження №17/5342/5Д від 20.08.2021 року встановлено, що ідентифікаційне номерне позначення кузова, наданого на дослідження автомобіля MAZDA 323, державний номерний знак НОМЕР_1 , піддавалося зміні не в умовах заводу-виробника шляхом вирізання номерної деталі з первинним номерним позначенням та вварювання в це місце частини номерної деталі іншого автомобіля з нанесенням на ньому номерним позначенням « НОМЕР_2 ». Номерне позначення двигуна « НОМЕР_4 », наданого на дослідження автомобіля MAZDA 323, державний номерний знак НОМЕР_1 , зміні не піддавалося та є первинним (а.с. 21-23).

Відповідно до частини першої статті 215 ЦК України підставою недійсності правочину є недодержання в момент вчинення правочину стороною (сторонами) вимог, які встановлені частинами першою - третьою, п`ятою та шостою статті 203 цього Кодексу.

Згідно зі статтею 203 ЦК України зміст правочину не може суперечити цьому Кодексу, іншим актам цивільного законодавства, а також інтересам держави і суспільства, його моральним засадам. Особа, яка вчиняє правочин, повинна мати необхідний обсяг цивільної дієздатності. Волевиявлення учасника правочину має бути вільним і відповідати його внутрішній волі. Правочин має вчинятися у формі, встановленій законом. Правочин має бути спрямований на реальне настання правових наслідків, що обумовлені ним. Правочин, що вчиняється батьками (усиновлювачами), не може суперечити правам та інтересам їхніх малолітніх, неповнолітніх чи непрацездатних дітей.

Умови і порядок виконання рішень судів та інших органів (посадових осіб), що відповідно до закону підлягають примусовому виконанню в разі невиконання їх у добровільному порядку, регламентуються Законом України «Про виконавче провадження».

Згідно зі статтею 1 Закону України «Про виконавче провадження» виконавче провадження як завершальна стадія судового провадження і примусове виконання судових рішень та рішень інших органів (посадових осіб) - сукупність дій визначених у цьому Законі органів і осіб, що спрямовані на примусове виконання рішень і проводяться на підставах, у межах повноважень та у спосіб, що визначені Конституцією України, цим Законом, іншими законами та нормативно-правовими актами, прийнятими відповідно до цього Закону, а також рішеннями, які відповідно до цього Закону підлягають примусовому виконанню.

Статтею 48 Закону України «Про виконавче провадження» передбачено, що звернення стягнення на майно боржника полягає в його арешті, вилученні (списанні коштів з рахунків) та примусовій реалізації.

Виходячи з аналізу правової природи процедури реалізації майна на прилюдних торгах, яка полягає у продажу майна, тобто у забезпеченні переходу права власності на майно боржника, на яке звернено стягнення, до покупця - учасника прилюдних торгів, та ураховуючи особливості, передбачені законодавством щодо проведення прилюдних торгів, складання за результатами їх проведення акта про проведення прилюдних торгів є оформленням договірних відносин купівлі-продажу майна на публічних торгах, а отже, є правочином.

Зазначений висновок узгоджується зі статями 650, 655, частиною четвертою статті 656 ЦК України, згідно з якими публічні торги належать до договорів купівлі-продажу.

Таким чином, відчуження майна з прилюдних торгів належить до угод купівлі-продажу, а тому така угода може визнаватися недійсною в судовому порядку з підстав недодержання в момент її вчинення вимог, встановлених частинами першою - третьою, шостою статті 203 ЦК України (частина перша статті 215 ЦК України).

Разом з тим, оскільки згідно з частиною першою статті 215 ЦК України підставами недійсності укладеного за результатами прилюдних торгів правочину є недодержання вимог закону в момент його укладення, тобто безпосередньо за результатами прилюдних торгів, то підставами для визнання прилюдних торгів недійсними є порушення встановлених законодавством правил їх проведення.

Відповідно до частин першої, другої статті 61 Закону України «Про виконавче провадження» реалізація арештованого майна (крім майна, вилученого з цивільного обороту, обмежено оборотоздатного майна та майна, зазначеного у частині восьмій статті 56 цього Закону) здійснюється шляхом електронних торгів або за фіксованою ціною. Порядок проведення електронних торгів визначається Міністерством юстиції України.

Результат аналізу Закону України «Про виконавче провадження» свідчить про те, що його норми не встановлюють порядку та правил проведення прилюдних торгів, а лише закріплюють, як і стаття 650 ЦК України, такий спосіб реалізації майна як його продаж на прилюдних торгах і відсилають до інших нормативно-правових актів, якими повинен визначатися порядок проведення прилюдних торгів з реалізації арештованого майна.

Відповідно до наведених правових норм державний виконавець здійснює лише підготовчі дії з метою проведення прилюдних торгів, а самі прилюдні торги з реалізації майна організовують і проводять спеціалізовані організації, з якими державна виконавча служба укладає відповідний договір.

Проведення електронних торгів здійснюється відповідно до визначеного Порядку реалізації арештованого майна, затвердженого наказом Міністерства юстиції України від 29 вересня 2016 року № 2831/5 (зі змінами).

Згідно зі статтею 15 ЦК України кожна особа має право на захист свого цивільного права у разі його порушення, невизнання або оспорювання, а також на захист свого інтересу, який не суперечить загальним засадам цивільного законодавства.

Верховний Суд України у постанові від 06 квітня 2016 року у справі № 3-242гс16 виклав правовий висновок про те, що при вирішенні спору про визнання електронних торгів недійсними судам необхідно встановити, чи мало місце порушення вимог порядку та інших норм законодавства при проведенні електронних торгів; чи вплинули ці порушення на результати електронних торгів; чи мало місце порушення прав і законних інтересів позивачів, які оспорюють результати електронних торгів.

У постанові Верховного Суду України від 29 листопада 2017 року у справі № 668/5633/14-ц також викладено правовий висновок про те, що головною умовою, яку повинні встановити суди, є наявність порушень, що могли вплинути на результат торгів, а тому, крім наявності порушення норм закону при проведенні прилюдних торгів, повинні бути встановлені й порушення прав і законних інтересів особи, яка їх оспорює, способом захисту яких є визнання прилюдних торгів недійсними.

Подібні правові висновки викладені у постановах Верховного Суду України від 18 листопада 2015 року у справі № 6-1884цс15, від 25 листопада 2015 року у справі № 6-1749цс15, від 13 квітня 2016 року у справі № 6-2988цс15, від 29 червня 2016 року у справах № 6-370цс16 та № 6-547цс16, від 29 листопада 2017 року у справі № 6-231цс17.

Доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи (частина перша статті 76 ЦПК України).

Відповідно до статті 178 ЦК України об`єкти цивільних прав можуть вільно відчужуватися або переходити від однієї особи до іншої в порядку правонаступництва чи спадкування або іншим чином, якщо вони не вилучені з цивільного обороту, або не обмежені в обороті, або не є невід`ємними від фізичної чи юридичної особи. Види об`єктів цивільних прав, перебування яких у цивільному обороті не допускається (об`єкти, вилучені з цивільного обороту), мають бути прямо встановлені у законі. Види об`єктів цивільних прав, які можуть належати лише певним учасникам обороту або перебування яких у цивільному обороті допускається за спеціальним дозволом (об`єкти, обмежено оборотоздатні), встановлюються законом.

Оборотоздатність об`єктів цивільних прав означає допустимість здійснення правочинів і інших дій, спрямованих на їхню передачу в межах цивільно-правових відносин. Залежно від цього всі об`єкти розділені на три групи: вільні в обороті, обмежені і вилучені з обороту.

За загальним правилом об`єкти цивільних прав можуть вільно відчужуватися (продаватися, даруватися, обмінюватися, тощо) або переходити від однієї особи до іншої в порядку універсального правонаступництва без будь-яких заборон чи обмежень, або іншим способом. Винятки із цього правила можуть встановлюватися законом стосовно повного вилучення об`єктів з обороту у встановленому порядку для обмеження їхнього обороту.

Вилученими з цивільного обороту вважаються об`єкти, що не можуть бути предметом угод і іншим способом переходити від одного до іншого в межах цивільно-правових відносин. Такі об`єкти повинні бути прямо зазначені в законі.

Обмеження оборотоздатності полягає в тому, що окремі об`єкти можуть належати лише визначеним учасникам цивільного обороту або їхнє придбання і (чи) відчуження допускається тільки на підставі спеціальних дозволів. Види таких об`єктів визначаються в порядку, встановленому законом. Це означає, що в законі повинні передбачатися вихідні критерії належності об`єктів до обмежено оборотоздатних і вказуватися державні органи, уповноважені визначати конкретні їхні види. (Така позиція висловлена в постанові Верховного Суду від 17 березня 2021 року у справі №760/19047/16-ц ).

Отже, у даному випадку відсутні підстави вважати, що придбаний позивачем на електронних торгах автомобіль є майном, обмеженим в обороті. Позивач помилково вважає, що підроблені номерні вузли транспортного засобу є підставою для віднесення даного майна до такого, оборотоздатність якого обмежена.

Згідно зі ст.61 Закону України «Про виконавче провадження» реалізація арештованого майна (крім майна, вилученого з цивільного обороту, обмежено оборотоздатного майна та майна, зазначеного у частині восьмій статті 56 цього Закону) здійснюється шляхом електронних торгів або за фіксованою ціною. Порядок проведення електронних торгів визначається Міністерством юстиції України.

Наказом Міністерства юстиції України від 29.09.2016 № 2831/5 затверджено такий порядок.

Торги відбувалися у відповідності з Порядком реалізації арештованого майна шляхом проведення електронних торгів, затвердженого наказом Міністерства юстиції України від 29 вересня 2016 року.

Інших підстав визнання зазначених електронних торгів, крім того, що було на них було реалізоване майно, обмежене в обороті, позивачем не зазначено, доказів порушення Порядку проведення електронних торгів суду не надано.

Надавши правову оцінку наявним у матеріалах справи доказам, суд приходить до висновку про відсутність підстав для задоволення позову ОСОБА_1 , оскільки порушення організатором торгів правил проведення торгів, визначених Порядком №2831/5 від 29.09.2016 року, які б могли бути підставою для визнання електронних торгів недійсними, під час розгляду справи не встановлено. Позивачем не наведено обставин, які б вказували на наявність порушень вказаного Порядку, а також те, що ці порушення вплинули на результат електронних торгів, що, в свою чергу, могло б будь-яким чином обмежити права та законні інтереси позивача.

Інші позовні вимоги позивача є похідними від вимог про визнання електронних торгів недійсними, у зв`язку з чим також задоволенню не підлягають.

Керуючись, ст.ст. 2, 76-83, 141, 263-265, 273, 354-355 ЦПК України, суд, -

ВИРІШИВ:

В задоволені позовних вимог ОСОБА_1 до Державного підприємства «СЕТАМ», Подільського районного відділу державної виконавчої служби у місті Києві Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Київ), третя особа ОСОБА_2 про захист прав споживачів, визнання електронних торгів недійсними, визнання недійсним договору купівлі-продажу майна, укладеного на електронних торгах та застосування недійсності наслідків правочину - відмовити.

Рішення набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Рішення може бути оскаржене в апеляційному порядку учасниками справи до Полтавського апеляційного суду протягом 30-ти днів з дня його проголошення.

Позивач - ОСОБА_1 , АДРЕСА_1 ; РНОКПП НОМЕР_5

Відповідач - Державне підприємство «СЕТАМ», М. Київ, вул.. Стрілецька, буд. 4-б; .

Відповідач - Подільський районний відділ державної виконавчої служби у місті Києві Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Київ), м. Київ, просп.. Георгія Гонгадзе, буд 5-Б.

Третя особа - ОСОБА_2 , АДРЕСА_2 ; РНОКПП НОМЕР_6 .

Суддя Л.М. Самойленко