Справа № 202/380/22
Провадження № 2/202/1072/2022
26 квітня 2022 року Індустріальний районний суд м. Дніпропетровська у складі:
головуючого судді Бєсєди Г.В.
за участю секретаря Свити Н.В.
розглянувши у відкритому судовому засіданні в приміщенні Індустріального районного суду м. Дніпропетровська цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про відшкодування моральної шкоди, -
До Індустріального районного суду м. Дніпропетровська звернувся ОСОБА_1 з позовом до ОСОБА_2 про відшкодування моральної шкоди.
В обґрунтування поданої позовної заяви зазначив, що 20.08.2021 о 16 год. 20 хв. в м. Дніпро по вул. Богдана Хмельницького, 21 біля під`їзду № 4, ОСОБА_2 , перебуваючи в стані алкогольного сп`яніння, нецензурно лаявся в громадському місці, порушував громадський порядок і спокій громадян, розпивав алкогольні напої. На його прохання припинити вчинення дрібного хуліганства та розпивання алкогольних напоїв в громадському місці, ОСОБА_2 почав висловлюватися в його адресу нецензурною лайкою, погрожувати та поводити себе агресивно. 31.08.2021 в АДРЕСА_1 біля під`їзду № 4, ОСОБА_2 , нецензурно лаявся в громадському місці, порушував громадський порядок і спокій громадян. На його прохання припинити вчинення дрібного хуліганства, ОСОБА_2 почав висловлюватися в його адресу нецензурною лайкою, поводити себе агресивно. Наголошував, що ОСОБА_2 порушуючи його права завдав йому моральної шкоди, яка полягає у душевних стражданнях, яких він зазнав у зв`язку з протиправною поведінкою щодо нього, а також у приниженні його честі та гідності.
Відповідач у судове засідання не з`явився, повідомлявся про час і місце розгляду справи, причину неявки не повідомив, відзив на позов не надав, у зв`язку з чим судом проведено заочний розгляд справи на підставі наявних доказів.
ОСОБА_1 в судове засідання з`явився, позовні вимоги підтримав та просив задовольнити.
Суд, заслухавши пояснення позивача, дослідивши письмові докази у справі, вважає, що позов підлягає частковому задоволенню з наступних підстав.
20 серпня 2021 року о 16 годині 20 хвилин, в АДРЕСА_1 , біля під`їзду, ОСОБА_2 , перебуваючи в стані алкогольного сп`яніння, висловлювався нецензурною лайкою в бік ОСОБА_1 , чим порушив громадський порядок і спокій громадян, чим вчинив адміністративне правопорушення, передбачене ст.173 КУпАП.
31 серпня 2021 року в АДРЕСА_1 , на вулиці біля будинку, ОСОБА_2 висловлювався нецензурною лайкою в бік ОСОБА_1 , чим порушив громадський порядок і спокій громадян, чим вчинив адміністративне правопорушення, передбачене ст. 173 КУпАП.
Ці обставин встановлені постановою Індустріального районного суду м. Дніпропетровська від 29.09.2021 у справі про адміністративне правопорушення.
За змістом частини першої статті 16 Цивільного кодексу України кожна особа має право звернутися до суду за захистом свого особистого немайнового або майнового права та інтересу.
Суд, здійснюючи правосуддя, захищає права, свободи та інтереси фізичних осіб, права та інтереси юридичних осіб, державні та суспільні інтереси у спосіб, визначений законами України (стаття 5 ЦПК України ).
Відповідно до статті 68 Конституції України кожен зобов`язаний неухильно додержуватися Конституції та законів України, не посягати на права і свободи, честь і гідність інших людей.
Статтею 201 ЦК України передбачено, що особистими немайновими благами, які охороняються цивільним законодавством, є, зокрема, честь та гідність.
Кожен має право на повагу до його гідності та честі. Гідність та честь фізичної особи є недоторканими. Фізична особа має право звернутися до суду з позовом про захист її гідності та честі (стаття 297 ЦК України).
Згідно зі статтею 275 ЦК України фізична особа має право на захист свого особистого немайнового права від протиправних посягань інших осіб. Захист особистого немайнового права здійснюється способами, встановленими главою 3 цього Кодексу. Частиною другою статті 16 ЦК України серед інших передбачені такі способи захисту цивільних прав та інтересів як: відшкодування моральної (немайнової шкоди) (пункт 9).
Відповідно до статті 23 ЦК України особа має право на відшкодування моральної шкоди, завданої внаслідок порушення її прав. Моральна шкода полягає у фізичному болю та стражданнях, яких фізична особа зазнала у зв`язку з каліцтвом або іншим ушкодженням здоров`я; у душевних стражданнях, яких фізична особа зазнала у зв`язку з протиправною поведінкою щодо неї самої, членів її сім`ї чи близьких родичів. Розмір грошового відшкодування моральної шкоди визначається судом залежно від характеру правопорушення, глибини фізичних та душевних страждань, погіршення здібностей потерпілого або позбавлення його можливості їх реалізації, ступеня вини особи, яка зазнала моральної шкоди, якщо вина є підставою для відшкодування, а також з урахуванням інших обставин, які мають істотне значення. При визначенні розміру відшкодування враховуються критерії розумності і справедливості.
Статтею 280 ЦК України встановлено, що якщо фізичній особі внаслідок порушення її особистого немайнового права завдано майнової та/або моральної шкоди, ця шкода підлягає відшкодуванню.
Відповідно до частини першої статті 1167 ЦК України моральна шкода, завдана фізичній або юридичній особі неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю, відшкодовується особою, яка її завдала, за наявності її вини, крім випадків, встановлених частиною другою цієї статті.
Відповідно до статті 81 ЦПК України кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Докази подаються сторонами та іншими учасниками справи. Доказування не може ґрунтуватися на припущеннях.
Статтею 76 ЦПК України визначено, що доказами, є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи.
У відповідності до статті 89 ЦПК України суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів. Жодні докази не мають для суду заздалегідь встановленої сили. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності. Суд надає оцінку як зібраним у справі доказам в цілому, так і кожному доказу (групі однотипних доказів), який міститься у справі, мотивує відхилення або врахування кожного доказу (групи доказів).
Відповідно до частини шостої статті 82 ЦПК України вирок суду в кримінальному провадженні, ухвала про закриття кримінального провадження і звільнення особи від кримінальної відповідальності або постанова суду у справі про адміністративне правопорушення, які набрали законної сили, є обов`язковими для суду, що розглядає справу про правові наслідки дій чи бездіяльності особи, стосовно якої ухвалений вирок, ухвала або постанова суду, лише в питанні, чи мали місце ці дії (бездіяльність) та чи вчинені вони цією особою.
Постановою Індустріального районного суду м. Дніпропетровська у справі № 202/5637/21 ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , визнаний винним у скоєнні адміністративного правопорушення, передбаченого статтею 173 КУпАП. Цим судовим рішенням встановлено, що ОСОБА_2 висловлювався нецензурною лайкою у бік ОСОБА_1 , чим вчинив дрібне хуліганство.
Отже, надавши належну оцінку обставинам справи, встановлено, що відповідач, висловлювався нецензурною лайкою на адресу позивача порушив право останнього на повагу до його гідності та честі, що є підставою для відшкодування моральної шкоди .
При визначенні розміру відшкодування моральної (немайнової) шкоди суд враховує характер та обсяг страждань (фізичних, душевних, психічних тощо), яких зазнав позивач, характер немайнових втрат (їх тривалість, можливість відновлення, тощо) та інші обставини.
Отже, виходячи з принципу розумності, виваженості та справедливості вважає, що відшкодування моральної шкоди необхідно визначити у розмірі 5 000 грн., вказаний розмір є адекватним тим моральним стражданням і переживанням, яких зазнав позивач у результаті протиправних дій відповідача, а тому позовні вимоги ОСОБА_1 підлягають частковому задоволенню.
Вирішуючи питання розподілу судових витрат, суд керується приписами ст. 141 ЦПК України відповідно до якої з відповідача підлягає стягненню на користь позивача, пропорційно до задоволених вимог, сплачений ним при зверненні до суду судовий збір в сумі 248, 10 грн.
Керуючись ст. ст. 12, 81, 82, 263-265, 354 ЦПК України, суд, -
Позов ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про відшкодування моральної шкоди задовольнити частково.
Стягнути з ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , ( АДРЕСА_2 , паспорт серії НОМЕР_1 ) на користь ОСОБА_1 ( АДРЕСА_3 , реєстраційний номер облікової картки платника податків НОМЕР_2 ) моральну шкоду у сумі 5 000 (п`ять тисяч) грн.
Стягнути з ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , ( АДРЕСА_2 , паспорт серії НОМЕР_1 ) на користь ОСОБА_1 ( АДРЕСА_3 , реєстраційний номер облікової картки платника податків НОМЕР_2 ) судовий збір у сумі 248 (двісті сорок вісім) грн. 10 коп.
В іншій частині позовних вимог відмовити.
Заочне рішення може бути переглянуте судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача.
Заяву про перегляд заочного рішення може бути подано протягом тридцяти днів з дня його проголошення.
Відповідач, якому повне заочне рішення суду не було вручене у день його проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на подання заяви про його перегляд - якщо така заява подана протягом двадцяти днів з дня вручення йому повного заочного рішення суду.
Строк на подання заяви про перегляд заочного рішення може бути також поновлений в разі пропуску з інших поважних причин.
Позивач, а також особи, які не брали участі у справі, якщо суд вирішив питання про їхні права, свободи, інтереси та (або) обов`язки, мають право оскаржити рішення суду в апеляційному порядку повністю або частково.
Апеляційна скарга на рішення суду подається до Дніпровського апеляційного суду безпосередньо або через Індустріальний районний суд міста Дніпропетровська (до дня початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи) протягом тридцяти днів з дня його проголошення.
Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.
Учасник справи, якому повне рішення суду не було вручено у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження - якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.
Заочне рішення набирає законної сили, якщо протягом встановлених строків не подані заява про перегляд заочного рішення або апеляційна скарга, або якщо рішення залишено в силі за результатами апеляційного розгляду справи.
Повний текст рішення складено 02.05.2022 року.
Суддя Г.В. Бєсєда