Справа № 308/4232/22
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

06 травня 2022 року м. Ужгород

Суддя Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області Фазикош О.В. розглянувши матеріали позовної заяви поданої представником позивача ОСОБА_1 , адвокатом Бугайчук Оксаною Петрівною до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу,-

ВСТАНОВИВ:

Представник позивача ОСОБА_1 , адвокат Бугайчук Оксана Петрівна, звернулася до Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області з позовною заявою до відповідача ОСОБА_2 про розірвання шлюбу.

Ухвалою судді Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області від 05 квітня 2022 року, вказану позовну заяву залишено без руху, із зазначенням недоліків які слід усунути, для чого було надано строк, а саме п`ять днів з дня отримання копії ухвали.

В ухвалі про залишення позовної заяви без руху, позивачу було вказано на наступні недоліки:

матеріали позовної заяви не містять взагалі будь-яких відомостей щодо можливого місця проживання відповідача, натомість позивач просить суд: звернутись до відповідного органу реєстрації місця перебування та місця проживання щодо надання інформації про зареєстроване місце проживання (перебування) Відповідача, ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , однак до якого саме не конкретизовано;

в додатку до позовної заяви не додано копії позовної заяви її копії та копії всіх документів, що додаються до неї, для відповідача. Підстав, з яких би на позивача не поширювалися положення ч.1 ст. 177 ЦПК України, позовна заява не містить;

позивачу за звернення до суду із вказаним позовом слід доплатити судовий збір в розмірі 84,40 грн. (992,40-908,00=84,40);

в додатку до позовної заяви додано копії документів, що не завірені належним чином, а саме посвідки на постійне проживання ОСОБА_1 , копія свідоцтва про шлюб, виданного повторно, копія відповіді на адвокатський запит наданої ДУ «Закарпатською УВП №9», копія відповіді управління ДМС України в Миколаївській області.

19.04.2022 від представник позивача по справі ОСОБА_3 до суду надійшла заява про надання додаткового строку для подання доказів та долучення доказів.

Так, представник позивача просив долучити до матеріалів справи №308/4232/22 додатки до позовної заяви для Відповідача та належно завірені копії свідоцтва про шлюб, виданого повторно, копії відповіді на адвокатський запит наданої ДУ «Закарпатською УВП №9», копії відповіді управління ДМС України в Миколаївській області, копії квитанції про доплату судового збору в розмірі 84,40 грн. (992,40-908,00=84,40). Окрім того, просить також надати додатковий строк для подання доказів, відповіді на адвокатський запит від 11.04.2022 Миколаївської міської ради задля отримання інформації щодо місця реєстрації проживання або перебування Відповідача.

Прохання про надання додаткового строку для подання доказів адвокат аргументує тим, що на усунення недоліку на що вказано в ухвалі про залишення позовної заяви без руху, 11.04.2022 представником позивача надіслано адвокатський запит до Миколаївської міської ради задля отримання інформації щодо місця реєстрації проживання або перебування Відповідача. Адвокатський запит надіслано до Миколаївської міської ради з підстав відсутності жодних відомостей з приводу місця реєстрації проживання або перебування Відповідача як наразі, так і щодо останнього відомого, керуючись записом у повторному свідоцтві про шлюб серія НОМЕР_1 від 10.10.2021 щодо місця народження Відповідача: Україна, Миколаївська область, м. Миколаїв, громадянки України та місця державної реєстрації шлюбу: Центральний відділ державної реєстрації актів цивільного стану у місті Миколаєві Південного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Одеса).

Відповіді на адвокатський запит станом на 14.04.2022 не отримано, зважаючи на положення ч. 2 ст. 24 Закону України «Про адвокатуру та адвокатську діяльність» орган державної влади, орган місцевого самоврядування, їх посадові та службові особи, керівники підприємств, установ, організацій, громадських об`єднань, яким направлено адвокатський запит, зобов`язані не пізніше п`яти робочих днів з дня отримання запиту надати адвокату відповідну інформацію, копії документів, крім інформації з обмеженим доступом і копій документів, в яких міститься інформація з обмеженим доступом.

Крім того, до суду 21.04.2022 року надіслано представником позивача клопотання про направлення судом запиту до Миколаївської міської ради щодо отримання відомостей про реєстрацію відповідача.

Ухвалою судді Ужгородського міськрайонного суду Закарпатській області 25.04.2022 задоволено клопотання представника позивача ОСОБА_1 , адвоката Бугайчук Оксани Петрівни, про надання додаткового строку для усунення недоліків позовної заяви. Продовжено строк для усунення недоліків, зазначених в ухвалі Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області від 05.04.2022 про залишення позовної заяви без руху, а саме п`ять днів з дня отримання копії ухвали суду.

04.05.2022 від представника позивача по справі, Бугайчук О.П., до суду надійшло клопотання про долучення доказів. Адвокат просить долучити до матеріалів справи копію квитанції із зазначенням призначення платежу на суму 84,20 грн.

При цьому слід констатувати, що інші недоліки на які вказано в ухвалі про залишення позовної заяви без руху та ухвалі продовження строку за клопотанням представника позивача не усунуті.

Заявляючи клопотання про надання додаткового строку для усунення недоліків, адвокат вказувала, що їй необхідно час для отримання відповіді на запит щодо місця проживання відповідача. Однак вказану інформацію до суду, чи відповідь про відсутність такої в органу, до якого вона зверталася, до суду надано не було.

Дослідивши матеріали позовної заяви та заяв представника позивача, приходжу до наступного висновку.

Так, представником позивача, на виконання ухвали про залишення позовної заяви без руху, суду не надано відомостей щодо місця проживання, перебування відповідача.

Адвокат стверджує, що звернулася із відповідним запитом, щодо з`ясування вказаної обставини до Миколаївської міської ради, на підтвердження чому надає до суду копію повідомлення про відправлення електронного листа, на підтвердження вказаному. Просила при цьому надати додатковий строк для можливості надання до суду відповіді вказаного органу. Проте, до заяви від 04.05.2022 такої відповіді не надано, причини не вказані. Станом на 06.05.2022 року на адресу суду додатково не надсилались відповіді представником позивача.

Відповідно до ст. 120 ЦПК України, строки, в межах яких вчиняються процесуальні дії, встановлюються законом, а якщо такі строки законом не визначені, встановлюються судом.

Згідно ст. 121 ЦПК України, суд має встановлювати розумні строки для вчинення процесуальних дій.

Строк є розумним, якщо він передбачає час, достатній, з урахуванням обставин справи, для вчинення процесуальної дії, та відповідає завданню цивільного судочинства.

Строки, встановлені законом або судом, обчислюються роками, місяцями і днями, а також можуть визначатися вказівкою на подію, яка повинна неминуче настати (ст. 121 вказаного Кодексу).

Відповідно до ч.ч.2, 6,7,8 ст. 127 ЦПК України, встановлений судом процесуальний строк може бути продовжений судом за заявою учасника справи, поданою до закінчення цього строку, чи з ініціативи суду.

Якщо інше не встановлено законом, заява про поновлення процесуального строку, встановленого законом, розглядається судом, у якому належить вчинити процесуальну дію, стосовно якої пропущено строк, а заява про продовження процесуального строку, встановленого судом, - судом, який встановив строк, без повідомлення учасників справи.

Про поновлення або продовження процесуального строку суд постановляє ухвалу.

Про відмову у поновленні або продовженні процесуального строку суд постановляє ухвалу, яка не пізніше наступного дня з дня її постановлення надсилається особі, яка звернулася із відповідною заявою.

Процесуальний порядок провадження у цивільних справах визначається ЦПК України та іншими законами України, якими встановлюється зміст, форма, умови реалізації процесуальних прав і обов`язків суб`єктів цивільно-процесуальних правовідносин та їх гарантій.

Відповідно до п. 2 ч. 3 ст. 175 ЦПК України позивачем не зазначено реквізити сторін: реєстраційний номер облікової картки платника податків (для фізичних осіб) за його наявності або номер і серію паспорта для фізичних осіб - громадян України (якщо такі відомості позивачу відомі), поштовий індекс, відомі номери засобів зв`язку, офіційної електронної адреси та адреси електронної пошти, або доказів, що підтверджують такі обставини. Зазначені недоліки позовної заяви унеможливлюють виконання судом вимог ч. 6 ст. 187 ЦПК України, в частині надсилання запиту до відповідного органу реєстрації місця перебування та місця проживання особи щодо надання інформації про зареєстроване місце проживання (перебування) такої фізичної особи, або отримання даних Єдиного державного демографічного реєстру, оскільки відповідно до Форми запиту органу державної влади, підприємства, установи, організації, закладу щодо доступу до персональних даних та надання відомостей про реєстрацію місця проживання, що містяться в реєстрі територіальної громади/Єдиному державному демографічному реєстрі, затвердженої постановою Кабінету Міністрів України від 02.03.2016 року за № 207 «Про затвердження Правил реєстрації місця проживання та Порядку передачі органами реєстрації інформації до Єдиного державного демографічного реєстру», в ньому має зазначатися дата і місце народження особи, а також документ, що підтверджує особу.

У позовній заяві також відсутні посилання на РНОКПП відповідача, а також до позовної заяви не додано документальні підтвердження паспортних даних відповідача. Крім того, позивач не подавав до суду клопотань про забезпечення доказів, зокрема щодо витребування інформації щодо належності відповідачу паспорта з тими даними, які зазначені у позовній заяві, а самостійне витребування таких даних судом не передбачено нормами ЦПК України.

У позовних матеріалах відсутні дані про останнє відоме зареєстроване місце проживання або перебування відповідача чи постійного його заняття (роботи), а також майна на території м.Миколаїв, Миколаївської області.

Відповідно, суддя позбавлений можливості відкрити провадження у справі та вчиняти будь-які процесуальні дії відносно особи, яка зазначена у позовній заяві в якості відповідача, так як її особу та зареєстроване місце проживання неможливо підтвердити.

Відповідно до ч. 1 ст.84 ЦПК України учасник справи, у разі неможливості самостійно надати докази, вправі подати клопотання про витребування доказів судом. Таке клопотання повинно бути подане в строк, зазначений у частинах другій та третій статті 83 цього Кодексу. Якщо таке клопотання заявлено з пропуском встановленого строку, суд залишає його без задоволення, крім випадку, коли особа, яка його подає, обґрунтує неможливість його подання у встановлений строк з причин, що не залежали від неї.

Відповідно до п. 4 ч. 2ст. 84 ЦПК України, у клопотанні має бути зазначено вжиті особою, яка подає клопотання, заходи для отримання такого доказу самостійно, докази вжиття таких заходів та (або) причини неможливості самостійного отримання цього доказу, доказів відмови особи, в якої витребовуються докази у наданні зазначених в клопотанні конкретно визначених доказів.

Тож, для витребування доказів судом, відповідачу необхідно надати суду докази того, що ним вживалися заходи для отримання доказів, проте безуспішно, в зв`язку з чим ним подається клопотання про витребування доказів, яке повинно відповідати вимогам ч. 2 ст. 84 ЦПК України.

Так, до клопотання представника позивача не додано жодного доказу, що існують будь-які перешкоди у поданні витребуваних доказів.

При цьому, зважаючи на приписи ч. 1 ст. 76 ЦПК України, інформація про реєстрацію місця проживання не є доказами в розумінні ст. 76 ЦПК України, а є відомостями, які позивач має зазначити, у разі їх наявності, у позовній заяві, зміст якої визначено ст. 175 ЦПК України, та які суд має зазначити у резолютивній частині рішення суду.

Відповідно до ст. 183 ЦПК України, будь-яка письмова заява, клопотання, заперечення повинні містити: повне найменування (для юридичних осіб) або ім`я (прізвище, ім`я та по батькові) (для фізичних осіб) особи, яка подає заяву чи клопотання або заперечення проти них, її місце знаходження (для юридичних осіб) або місце проживання чи перебування (для фізичних осіб), ідентифікаційний код юридичної особи в Єдиному державному реєстрі підприємств і організацій України (для юридичних осіб, зареєстрованих за законодавством України); найменування суду, до якого вона подається; номер справи, прізвище та ініціали судді (суддів), якщо заява (клопотання, заперечення) подається після постановлення ухвали про відкриття провадження у справі; зміст питання, яке має бути розглянуто судом, та прохання заявника; підстави заяви (клопотання, заперечення); перелік документів та інших доказів, що додаються до заяви (клопотання, заперечення); інші відомості, що вимагаються цим Кодексом.

Відповідно до ч. 4 ст. 183 ЦПК України, суд, встановивши, що письмову заяву (клопотання, заперечення) подано без додержання вимог частини першої або другої цієї статті, повертає її заявнику без розгляду.

На підставі викладеного, приходжу до висновку про повернення без розгляду заяви представника позивача від 21.04.2022 року. Оскільки форма, зміст заяви не відповідає вимогам ст.183 ЦПК України. Крім того, представник позивача звертається з заявою про направлення запиту, а не з клопотанням про витребування доказів, що не відповідає вимогам ЦПК України.

Таким чином наведене свідчить про те, що представником позивача недоліки на які вказано в ухвалі від 05.04.2022 про залишення позовної заяви без руху не усунуто. При цьому слід зауважити, що заявник скористався правом надання йому додаткового строку для усунення вказаних у заяві про залишення позовної заяви недоліків.

Право кожної особи на звернення до суду за захистом порушених прав, свобод чи інтересів слід розуміти у праві такої особи на подання відповідних документів та доказів, певне обґрунтування позовних вимог у тій мірі, в якій вона вважає за необхідне, оскільки одним із визначальних принципів цивільного судочинства є диспозитивність, який передбачає, що суд розглядає цивільні справи не інакше як за зверненням фізичних чи юридичних осіб, а особа, яка бере участь у справі, розпоряджається своїми правами щодо предмета спору на власний розсуд.

Статтею 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод передбачено право кожного на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом.

Аналіз судової практики Європейського суду з прав людини свідчить про те, що право на суд, одним з аспектів якого є право на доступ до суду, не є абсолютним, воно за своїм змістом може підлягати обмеженням. Однак такі обмеження не можуть обмежувати реалізацію цього права у такий спосіб або до такої міри, щоб саму суть права було порушено. Ці обмеження повинні переслідувати легітимну мету, та має бути розумний ступінь пропорційності між використаними засобами та поставленими цілями. Зацікавлені особи повинні розраховувати на те, що ці норми будуть застосовані. У той же час такі норми або їх застосування мають відповідати принципу юридичної визначеності та не перешкоджати сторонам використовувати наявні засоби (справа «Мушта проти України», заява №8863/06, рішення від 18.11.2010, пункти 37-38; Справа "Golder v. The United Kingdom", заява №4451/70, рішення від 21.02.1975, пункт 38).

Суд вважає за необхідне вказати на те, що принцип рівності сторін - один із складників ширшої концепції справедливого судового розгляду - передбачає, що кожна сторона повинна мати розумну можливість представляти свою сторону в умовах, які не ставлять її в суттєво менш сприятливе становище в порівнянні з опонентом (Справа «Надточій проти України», заява № 7460/03, рішення від 15.05.2008, пункт 26; див. серед інших рішень та mutatis mutandis, "Кресс проти Франції" (Kress v. France), [GC], no.39594/98, п.72, ECHR 2001-VI; "Ф.С.Б. проти Італії" (F.C.B. v. Italy), рішення від 28.08.1991, Серія A no. 208-B, п.33; "Т. проти Італії" (Т. v. Italy), рішення від 12.10.1992, Серія A no.245-C, п.26; та "Кайя проти Австрії" (Kaya v. Austria), no.54698/00, п.28, від 08.06.2006).

Зазначені в ухвалі недоліки не є суто формальними, оскільки перешкоджають дотримання судом приписів ЦПК України.

Надання переваги будь-кому з учасників у справі у вирішенні процесуальних питань (у даному випадку щодо відкриття провадження без доданих до позовної заяви копій всіх документів, що додаються до неї, відповідно до кількості відповідачів і третіх осіб) не відповідає таким засадам (принципам) судочинства, як рівність усіх учасників судового процесу перед законом і судом, змагальність сторін, диспозитивність, неприпустимість зловживання процесуальними правами.

Відповідно до ч. 3 ст. 185 ЦПК України, якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, заява вважається неподаною і повертається позивачеві.

Окрім того, право позивача на судовий захист не порушено, оскільки повернення позовної заяви не перешкоджає повторному зверненню з нею до суду в загальному порядку після усунення недоліків, про що вказав місцевий суд в ухвалі у даній справі, відповідно до ч. 7 ст. 185 ЦПК України.

Керуючись ст. ст. 185, 258-260 ЦПК України, суддя, -

ПОСТАНОВИВ:

Позовну заяву подану представником позивача ОСОБА_1 , адвокатом Бугайчук Оксаною Петрівною до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу, визнати неподаною та повернути позивачеві.

Роз`яснити позивачу, що повернення позовної заяви не перешкоджає повторному зверненню із заявою до суду, якщо перестануть існувати обставини, що стали підставою для повернення заяви.

Ухвала набирає законної сили негайно після її проголошення, якщо інше не передбачено ЦПК України.

Ухвали, що постановлені судом поза межами судового засідання або в судовому засіданні у разі неявки всіх учасників справи, розгляду справи без повідомлення (виклику) учасників справи, набирають законної сили з моменту їх підписання суддею (суддями).

Учасник справи,якому повнаухвала судуне булавручена удень їїпроголошення абоскладення,має правона поновленняпропущеного строкуна апеляційнеоскарження на ухвали суду якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Апеляційна скарга на ухвалу суду подається протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення (підписання) безпосередньо до Закарпатського апеляційного суду, при цьому відповідно до п. п. 15.5 п. 15 Перехідних положень ЦПК України в редакції Закону України від 03.10.2017 року № 2147-VIII до дня початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи апеляційні та касаційні скарги подаються учасниками справи до або через відповідні суди, а матеріали справ витребовуються та надсилаються судами за правилами, що діяли до набрання чинності цією редакцією кодексу.

Суддя Ужгородського

міськрайонного суду О.В. Фазикош