Справа №760/4311/22
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

18 квітня 2022 року суддя Солом`янського районного суду м. Києва Букіна О.М., розглянувши позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , треті особи: Київська міська рада, головне управління юстиції в м. Києві, Відділ державної реєстрації речових прав на нерухоме майно реєстраційної служби Головного управління юстиції у м. Києві, Дев`ята Київська державна нотаріальна контора, ЖЕК(У)-901, ОСОБА_3 , про визнання права власності на майно в порядку спадкування, зняття арешту із майна, стягнення компенсації, відшкодування майнової та моральної шкоди,-

В С Т А Н О В И В:

Позивач звернувся до Солом`янського районного суду м. Києва із зазначеною позовною заявою до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 та просить:

-визнати за ОСОБА_2 , право на спадкування за законом, право власності на 63/100 часток 3-х кімнатної загальною площею 71,5 кв.м., житловою площею 49,2 кв.м., яка прийняла спадщину після смерті її єдиної рідної сестри ОСОБА_4 (при відсутності заповіту та інших спадкоємців). Визнати ОСОБА_2 , такою, що втратила право користування частками спільних приміщень квартири внаслідок відсутності її понад встановлені строки;

-встановити розмір компенсації, яка буде виплачена спадкоємиці з депозитного рахунку суду після відрахувань. Після перерахування компенсаційних коштів на дебіторський рахунок судової адміністрації м. Києва для спадкоємиці, припинити її право власності на 63/100 спадкових часток зазначеної квартири з мотивів суспільної необхідності, оскільки незареєстрована нерухомість наносить моральну шкоду суспільству та потребує одного власника;

-визнати за ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , реєстраційний номер облікової картки платника податків НОМЕР_1 , право власності на 63/100 часток квартири, які належать відповідачці ОСОБА_2 та на квартиру АДРЕСА_1 . Після перерахування компенсаційних коштів на дебіторський рахунок судової адміністрації м. Києва для спадкоємиці, припинити право власності на спадкове житло;

-стягнути з коштів внесених позивачем на депозит суду, на його користь втрачену вигоду, моральну шкоду, оплату за проведення експертиз, оцінку майна, за технічний паспорт БТІ, витрати на проведення ремонтів, монтаж лічильників, шкоду, збитки, судовий збір та витрати пов`язані з розглядом справи згідно квитанцій та договорів. Судові витрати відповідно до ст.88 ЦПК покласти на спадкоємицю з відрахуванням їх із коштів банківського депозиту, на який позивач перерахує кошти згідно незалежної експертної оцінки за частки спадкового майна. Також, з депозиту суду провести відрахування комунальної заборгованості ( по довідці ЖЕК) за оспорювані частки житла та відрахувати з коштів обов`язкових платежів, податки, штрафи. Залишки коштів, після відрахувань, з депозиту суду, виплатити спадкоємиці після рішення суду про визнання її належною та добросовісною спадкоємицею.

Відповідно до ч. 1 ст. 4 ЦПК України, кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів.

За правилами цивільного процесуального законодавства, позовна заява за формою та змістом повинна відповідати вимогам, викладеним у ст. 175 ЦПК України, а також вимогам ст. 177 цього Кодексу.

Частиною 3 ст. 175 ЦПК України передбачено, що позовна заява повинна містити:

1) найменування суду першої інстанції, до якого подається заява;

2) повне найменування (для юридичних осіб) або ім`я (прізвище, ім`я та по батькові - для фізичних осіб) сторін та інших учасників справи, їх місцезнаходження (для юридичних осіб) або місце проживання чи перебування (для фізичних осіб), поштовий індекс, ідентифікаційний код юридичної особи в Єдиному державному реєстрі підприємств і організацій України (для юридичних осіб, зареєстрованих за законодавством України), а також реєстраційний номер облікової картки платника податків (для фізичних осіб) за його наявності або номер і серію паспорта для фізичних осіб - громадян України (якщо такі відомості позивачу відомі), відомі номери засобів зв`язку, офіційної електронної адреси та адреси електронної пошти;

3) зазначення ціни позову, якщо позов підлягає грошовій оцінці; обґрунтований розрахунок сум, що стягуються чи оспорюються;

4) зміст позовних вимог: спосіб (способи) захисту прав або інтересів, передбачений законом чи договором, або інший спосіб (способи) захисту прав та інтересів, який не суперечить закону і який позивач просить суд визначити у рішенні; якщо позов подано до кількох відповідачів - зміст позовних вимог щодо кожного з них;

5) виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги; зазначення доказів, що підтверджують вказані обставини;

6) відомості про вжиття заходів досудового врегулювання спору, якщо такі проводилися, в тому числі, якщо законом визначений обов`язковий досудовий порядок урегулювання спору;

7) відомості про вжиття заходів забезпечення доказів або позову до подання позовної заяви, якщо такі здійснювалися;

8) перелік документів та інших доказів, що додаються до заяви; зазначення доказів, які не можуть бути подані разом із позовною заявою (за наявності); зазначення щодо наявності у позивача або іншої особи оригіналів письмових або електронних доказів, копії яких додано до заяви;

9) попередній (орієнтовний) розрахунок суми судових витрат, які позивач поніс і які очікує понести у зв`язку із розглядом справи;

10) підтвердження позивача про те, що ним не подано іншого позову (позовів) до цього ж відповідача (відповідачів) з тим самим предметом та з тих самих підстав.

Тобто в позовній заяві має міститись посилання на те, до кого пред`явлений позов; що саме вимагає позивач (предмет позову); обставини, на яких ґрунтується вимога (матеріально-правова підстава позову); докази, що підтверджують ці обставини.

Таким чином, на цій стадії цивільного процесу позивач зобов`язаний виконувати вимоги щодо доведення певного кола фактів, що мають процесуальне значення, для підтвердження наявності права на пред`явлення позову та дотримання процесуального порядку його пред`явлення.

Вивченням матеріалів позовної заяви, встановлено, що даний позов не відповідає вимогам ст.ст. 175-177 ЦПК України, оскільки позивач не зазначив обставини, тобто ті юридично значимі факти, на основі яких він звертається до суду та обґрунтовує заявлені вимоги, відповідно до норм матеріального права, що поширюються на спірні правовідносини, із посиланням на докази в підтвердження обґрунтування заявлених вимог.

Так, матеріально-правова вимога позивача до відповідача повинна мати правовий характер, тобто бути врегульованою нормами матеріального права, а також підпадати під цивільну юрисдикцію.

У разі порушення цивільного права чи інтересу у потерпілої особи виникає право на застосування конкретного засобу захисту, який залежить від виду порушення та від наявності чи відсутності між сторонами зобов`язальних правовідносин. Тобто, потерпіла особа обирає саме той засіб захисту, який відповідає характеру порушення його права чи інтересу та ґрунтується на законі.

Так, статтею 15 ЦК України, передбачено, що кожна особа має право на захист свого цивільного права у разі його порушення, невизнання або оспорювання, кожна особа має право на захист свого інтересу, який не суперечить загальним засадам цивільного законодавства.

Згідно положень статті 16 ЦК України кожна особа має право звернутися до суду за захистом свого особистого немайнового або майнового права та інтересу. Способами захисту цивільних прав та інтересів можуть бути: визнання права; визнання правочину недійсним; припинення дії, яка порушує право; відновлення становища, яке існувало до порушення; примусове виконання обов`язку в натурі; зміна правовідношення; припинення правовідношення; відшкодування збитків та інші способи відшкодування майнової шкоди; відшкодування моральної (немайнової) шкоди; визнання незаконними рішення, дій чи бездіяльності органу державної влади, органу влади Автономної Республіки Крим або органу місцевого самоврядування, їхніх посадових і службових осіб.

Суд може захистити цивільне право або інтерес іншим способом, що встановлений договором або законом.

В роз`ясненнях, викладених у Постанові Пленуму Верховного Суду України №2 від 12.06.2009 р. «Про застосування норм цивільного процесуального законодавства при розгляді справ у суді першої інстанції» зазначено, що суди мають звертати особливу увагу, зокрема, на те, що у позовній заяві повинні не лише міститися позовні вимоги, а й бути викладені обставини, якими позивач обґрунтовує свої вимоги, і зазначені докази, що підтверджують кожну обставину.

Зміст позовних вимог - це певна форма захисту, яку просить позивач від суду. Під підставами позову, як вказує Верховний суд України, слід розуміти обставини, якими обґрунтовуються позовні вимоги. Виклад обставин та підстав також необхідний для визначення тотожності позову, захисту відповідача від позову, зміни позову позивачем і, найголовніше, - для визначення предмета доказування по даній справі.

Підстави позову становлять обставини (фактична підстава), якими позивач обґрунтовує свої вимоги щодо захисту права та охоронюваного законом інтересу, і норми права (юридична підстава), які у своїй сукупності дають право особі звернутися до суду з позовними вимогами до відповідача.

Під предметом позову розуміється певна матеріально-правова вимога позивача до відповідача, стосовно якої позивач просить прийняти судове рішення.

Так, звертаючись до суду з позовом, позивач вказує, що йому та ОСОБА_4 на праві спільної часткової власності, належать відповідні частки комунальної квартири спільного заселення 37/100 та 63/100, за адресою: АДРЕСА_2 .

Разом із тим, позивачем не надано до суду доказів належності ОСОБА_4 на праві спільної часткової власності 63/100 частини за адресою: АДРЕСА_2 .

Крім того, позивачем заявлено позовну вимогу про визнання за ОСОБА_2 , право на спадкування за законом, право власності на 63/100 часток 3-х кімнатної загальною площею 71,5 кв.м., житловою площею 49,2 кв.м., яка прийняла спадщину після смерті її єдиної рідної сестри ОСОБА_4 (при відсутності заповіту та інших спадкоємців).

Таким чином вбачається, що позивачем заявлено позовну вимогу про визнання права на спадкування за законом та права власності в порядку спадкування за законом щодо іншої особи, в інтересах якої він не діє та яка є відповідачем у справі.

Окрім цього, дана вимога викладена позивачем під умовою, зокрема, при відсутності заповіту та інших спадкоємців.

Також позивачем не зазначено ціну даного позову, оскільки позивачем заявлено позовні вимоги про визнання права власності та стягнення коштів.

При цьому, позивачем не сплачено і судовий збір за вимоги майнового та немайнового характеру, та не вказано обставини, які в силу закону звільняють його від таких витрат.

З урахуванням викладеного вище, позивачу необхідно подати до суду позовну заяву у новій редакції, у якій повно викласти обставини справи в обґрунтування заявленої вимоги щодо визнання за ОСОБА_2 , право на спадкування за законом, право власності на 63/100 часток 3-х кімнатної загальною площею 71,5 кв.м., житловою площею 49,2 кв.м., яка прийняла спадщину після смерті її єдиної рідної сестри ОСОБА_4 (при відсутності заповіту та інших спадкоємців), вказати підстави та повноваження звернення позивача із даною позовною вимогою в інтересах відповідача у справі та викласти чітко її зміст, а також та надати до суду докази належності ОСОБА_4 на праві спільної часткової власності 63/100 частини за адресою: АДРЕСА_2 , зазначити ціну позову та надати докази в її обґрунтування, зокрема щодо вартості спірної квартири.

Після чого, позивач має сплатити судовий збір за вимоги майнового характеру 1 відсоток ціни позову, але не менше 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб та не більше 5 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, тобто не менше 992,40 грн. та не більше 12 405 грн., а за вимогу немайнового характеру 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб- 992,40 грн.

Крім того, позивачем не додано доказів в підтвердження не проживання ОСОБА_2 у спірній квартирі понад встановлений законом строк, а також доказів реєстрації останньої у спірній квартирі в обґрунтування вимоги щодо визнання ОСОБА_2 , такою, що втратила право користування частками спільних приміщень квартири.

Також позивачем обґрунтовано та не зазначено правові підстави визнання за ним права власності на 63/100 частини за адресою: АДРЕСА_2 , що можуть належати в порядку спадкування за законом ОСОБА_2 .

Таким чином позивачу у позовній заяві у новій редакції необхідно зазначити і дані обставини.

Відповідно до п. 3 постанови Пленуму Верховного Суду України від 31 березня 1995 року № 4 "Про судову практику в справах про відшкодування моральної (немайнової) шкоди", під моральною шкодою слід розуміти втрати немайнового характеру внаслідок моральних чи фізичних страждань, або інших негативних явищ, заподіяних фізичній чи юридичній особі незаконними діями або бездіяльністю інших осіб.

Частиною другою п.5 постанови Пленуму Верховного Суду України від 31 березня 1995 року № 4 визначено, що відповідно до загальних підстав цивільно-правової відповідальності обов`язковому з`ясуванню при вирішенні спору про відшкодування моральної (немайнової) шкоди підлягають:

-наявність такої шкоди;

-протиправність діяння її заподіювача;

-наявність причинного зв`язку між шкодою і протиправним діянням заподіювача;

-вини останнього в її заподіянні.

Вищевказані складові є необхідними елементами складу цивільного правопорушення, як підстави деліктної відповідальності.

Суд, зокрема, повинен з`ясувати, чим підтверджується факт заподіяння позивачеві моральних чи фізичних страждань або втрат немайнового характеру, за яких обставин чи якими діями (бездіяльністю) вони заподіяні, в якій грошовій сумі чи в якій матеріальній формі позивач оцінює заподіяну йому шкоду та з чого він при цьому виходить, а також інші обставини, що мають значення для вирішення спору.

Разом з тим, у порушення положень ч. 3 ст. 175 ЦПК України та Пленуму Верховного Суду України від 31 березня 1995 року № 4 на підтвердження викладеного не зазначає доказів, які б обґрунтовували його позов та викладену в ньому позицію.

Крім того, оскільки однією з вимог позивача є відшкодування втраченої вигоди, моральної шкоди, оплату за проведення експертиз, оцінку майна, за технічний паспорт БТІ, витрат на проведення ремонтів, монтаж лічильників, шкоди, збитків.

Разом із тим, позовна заява не мітить обґрунтованого розрахунку розміру втраченої вигоди, моральної шкоди, оплату за проведення експертиз, оцінку майна, за технічний паспорт БТІ, витрат на проведення ремонтів, монтаж лічильників, шкоди, збитків, не зазначено їх розміри.

Таким чином позивачу потрібно у позовній заяві у новій редакції зробити обґрунтований розрахунок розміру втраченої вигоди, моральної шкоди, оплату за проведення експертиз, оцінку майна, за технічний паспорт БТІ, витрат на проведення ремонтів, монтаж лічильників, шкоди, збитків, зазначити їх розмір та надати докази в обґрунтування такого розміру.

Окрім цього позивачем заявлено вимогу про стягнення із відповідача комунальної заборгованості (по довідці ЖЕК) за оспорювані частки житла та відрахувати з коштів обов`язкових платежів, податки, штрафи.

Разом із тим позовна заява не містить обґрунтування даної вимоги, в частині покладення обов`язку на суд здійснення відрахування обов`язкових платежів, податків, штрафів із комунальних платежів, а також не зазначено на чию користь позивач просить суд стягнути із відповідача заборгованість за житлово-комунальні послуги, у якому розмірі та на якій підставі.

Таким чином, позивач повинен подати до суду позовну заяву у новій редакції, врахувавши викладені вище недоліки та надати до позовної заяви докази в підтвердження викладених у позовній заяві обставин.

Відповідно до ч. 1, 2 ст. 185 ЦПК України, суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175 і 177 цього Кодексу, постановляє ухвалу, в якій зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

У разі не усунення недоліків позовної заяви у строк, встановлений судом, заява вважається неподаною і повертається позивачу.

Враховуючи викладене вище, вимоги діючого законодавства, суддя приходить до висновку, що позовна заява повинна бути залишена без руху із наданням строку на усунення недоліків протягом десяти днів з дня отримання копії ухвали судді.

Керуючись Законом України "Про судовий збір", ст.ст. 175-177, 185 ЦПК України, суддя, -

У Х В А Л И В:

Позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , треті особи: Київська міська рада, головне управління юстиції в м. Києві, Відділ державної реєстрації речових прав на нерухоме майно реєстраційної служби Головного управління юстиції у м. Києві, Дев`ята Київська державна нотаріальна контора, ЖЕК(У)-901, ОСОБА_3 , про визнання права власності на майно в порядку спадкування, зняття арешту із майна, стягнення компенсації, відшкодування майнової та моральної шкоди - залишити без руху.

Надати позивачу строк для усунення недоліків протягом п`яти днів з дня отримання ним копії ухвали, шляхом подання нової позовної заявитата надання оригіналу квитанції про сплату судового збору з урахуванням вимог, викладених в ухвалі.

Роз`яснити, що в разі невиконання вимог, зазначених в ухвалі, позовна заява буде вважатися неподаною і повернута позивачу.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя Букіна О.М.