ДАРНИЦЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД М.КИЄВА
справа № 753/2978/22
провадження № 6/753/221/22
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"19" квітня 2022 р. Дарницький районний суд міста Києва в складі:

головуючого - судді Коренюк А.М.

при секретарі Степанишиній Г.А.

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Києві матеріали подання приватного виконавця виконавчого округу міста Києва Крайчинського Сергія Станіславовича про примусове проникнення до житла боржника для проведення виконавчих дій, заінтересовані особи: ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , суд -

ВСТАНОВИВ:

Приватний виконавець виконавчого округу міста Києва Крайчинський С.С. звернувся до суду з даним поданням, в якому просить надати дозвіл на примусове проникнення до житла боржника ОСОБА_4 - до квартири АДРЕСА_1 , яка належить такому боржнику на праці спільної сумусної власності (1/2 частини), з метою опису та арешту майна боржника для подальшої його реалізації в порядку примусового виконання рішень згідно із Законом України «Про виконавче провадження».

Мотивуючи свої вимоги тим, що на виконанні у приватного виконавця виконавчого округу міста Києва Крайчинського С.С. перебуває виконавчий лист, виданий 27.01.2021 року Дарницьким районним судом м.Києва на підставі рішення цього ж суду від 05.11.2019 року про стягнення з ОСОБА_4 на користь ОСОБА_3 7 391 130 грн. 00 коп., за наслідками виконання якого боржник вказане рішення суду не виконує, при цьому є власником Ѕ частини майна квартири АДРЕСА_1 , що, на думку приватного виконавця, є підставою для примусового проникнення до житла боржника для проведення виконавчих дій.

Приватним виконавцем винесено постанову про відкриття виконавчого провадження, наразі проводиться виконавчі дії.

Ухвалою Дарницького районного суду м.Києва від 15.10.2021 року за поданням приватного виконавця визначено частку боржника ОСОБА_4 в спільній сумісній власності подружжя в розмірі Ѕ частини, й у тому числі щодо квартири АДРЕСА_1 .

За неодноразовими виходами до вказаного житлового приміщення, виконавцю двері ніхто не відчиняє, здійснити перевірку майнового стану боржника, яке належить останньому на праві власності для подальшого опису майна та накладення арешту, конфіскації тощо, не виявилось можливим з причин незалежних від виконавця, відтак мешканці квартири не допускають виконавця до житла для проведення виконавчих дій, передбачених Законом України «Про виконавче провадження», про що в присутності понятих складені відповідні акти виконавця.

В добровільному порядку вимоги приватного виконавця боржником не виконані, що стало підставою звернення до суду з даним поданням.

Закон України «Про внесення змін до Господарського процесуального кодексу України, Цивільного процесуального кодексу України, Кодексу адміністративного судочинства України та інших законодавчих актів» № 2147-VIIІ від 03 жовтня 2017 року, яким зокрема Цивільний процесуальний кодекс викладений в новій редакції.

Відповідно до п. 9 розділу ХІІ Перехідних положень ЦПК України справи у судах першої та апеляційної інстанцій, провадження у яких відкрито до набрання чинності цією редакцією Кодексу, розглядаються за правилами, що діють після набрання чинності цією редакцією Кодексу.

В судове засіданні приватний виконавець не з`явився, належним чином повідомлений про час та місце його проведення, звернувся до суду із заявою про розгляд подання за його відсутності, його неявка не перешкоджає розгляду даного подання на підставі ст. 439 ЦПК України.

Суд розглядає подання, зазначене в частині першій цієї статті, негайно, але не пізніше наступного дня з дня його надходження до суду, без повідомлення (виклику) сторін та інших заінтересованих осіб за участю державного чи приватного виконавця (ч.2 ст. 439 ЦПК України).

Подання розглядається без повідомлення (виклику) сторін та інших заінтересованих осіб, що узгоджується із ч.2 ст. 439 ЦПК України.

Відповідно до ч.1 ст. 439 ЦПК України питання про примусове проникнення до житла чи іншого володіння боржника - фізичної особи або особи, у якої знаходиться майно боржника чи майно та кошти, належні боржникові від інших осіб, або дитина, щодо якої є виконавчий документ про її відібрання, при виконанні судових рішень та рішень інших органів (посадових осіб) вирішується судом за місцезнаходженням житла чи іншого володіння особи або судом, який ухвалив рішення за поданням державного виконавця, приватного виконавця.

Суд, вивчивши матеріали подання у їх сукупності, вважає, що подання підлягає задоволенню, виходячи із наступних підстав.

Так, на виконанні приватного виконавця виконавчого округу міста Києва Крайчинського С.С. перебуває виконавчий лист, виданий 27.01.2021 року Дарницьким районним судом м.Києва на підставі рішення цього ж суду від 05.11.2019 року про стягнення з ОСОБА_4 на користь ОСОБА_3 7 391 130 грн. 00 коп., за наслідками виконання якого боржник вказане рішення суду не виконує, при цьому є власником Ѕ частини майна квартири АДРЕСА_1 , що є підставою для примусового проникнення до житла боржника для проведення виконавчих дій.

Приватним виконавцем винесено постанову про відкриття виконавчого провадження, наразі проводиться виконавчі дії.

Ухвалою Дарницького районного суду м.Києва від 15.10.2021 року за поданням приватного виконавця визначено частку боржника ОСОБА_4 в спільній сумісній власності подружжя в розмірі Ѕ частини, й у тому числі щодо квартири АДРЕСА_1 .

За неодноразовими виходами до вказаного житлового приміщення, виконавцю двері ніхто не відчиняє, здійснити перевірку майнового стану боржника, яке належить останньому на праві власності для подальшого опису майна та накладення арешту, конфіскації тощо, не виявилось можливим з причин незалежних від виконавця, відтак мешканці квартири не допускають виконавця до житла для проведення виконавчих дій, передбачених Законом України «Про виконавче провадження», про що в присутності понятих складені відповідні акти виконавця.

В добровільному порядку вимоги приватного виконавця боржником не виконані.

Пунктом 1. 5 Інструкції з організації примусового виконання рішень передбачено, що під час здійснення виконавчого провадження державний виконавець приймає рішення шляхом винесення постанов, попереджень, внесення подань, складання актів та протоколів, надання доручень, розпоряджень, вимог, подання запитів, заяв, повідомлень або інших процесуальних документів у випадках, передбачених Законом та іншими нормативно-правовими актами.

У зазначених актах, складених приватним виконавцем при виході за місцем мешкання боржника, та або особи, у якої знаходиться майно боржника чи майно та кошти, належні боржникові від інших осіб, відсутні докази про те, що сторона виконавчого провадження, а саме, боржник, повідомлявся про здійснення цих виконавчих дій своєчасно.

Крім того суд враховує, що кожному гарантується недоторканність житла, не допускається проникнення до житла чи до іншого володіння особи, проведення в них огляду чи обшуку інакше як за вмотивованим рішенням суду (частини перша, друга статті 30 Конституції України).

Гарантування кожному прав на повагу та недоторканність житла є не тільки конституційно-правовим обов`язком держави, а й дотриманням взятих Україною міжнародно-правових зобов`язань відповідно до положень Загальної декларації прав людини 1948 року, Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод1950 року, Міжнародного пакту про громадянські та політичні права 1966 року. Зазначені міжнародні акти згідно з частиною першою статті 9 Конституції України є частиною національного законодавства України.

Відповідно до статті 12 Загальної декларації прав людини 1948 року, статті 8 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод 1950 року, пункту 1 статті 17 Міжнародного пакту про громадянські та політичні права 1966 року ніхто не може зазнавати безпідставного посягання на недоторканність свого житла. При здійсненні своїх прав і свобод кожна людина може зазнавати тільки таких обмежень, які встановлені законом виключно з метою забезпечення належного визнання і поваги до прав і свобод інших та забезпечення справедливих вимог моралі, громадського порядку і загального добробуту в демократичному суспільстві (пункт 2 статті 29 Загальної декларації прав людини 1948 року,стаття 18 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод 1950 року).

Конституційна гарантія недоторканності житла не поширюється на випадки, коли суспільні інтереси вимагають правомірного обмеження прав людини, зокрема для захисту прав і законних інтересів інших членів суспільства. Обмеження права особи на недоторканність житла, яке визначено в Конституції Конституційна гарантія недоторканності житла не поширюється на випадки, коли суспільні інтереси вимагають правомірного обмеження прав людини, зокрема для захисту прав і законних інтересів інших членів суспільства. Обмеження права особи на недоторканність житла, яке визначено в Конституції України і міжнародно-правових актах, визнається легітимним втручанням держави в права людини з метою забезпечення загального блага. міжнародно-правових актах, визнається легітимним втручанням держави в права людини з метою забезпечення загального блага.

Відповідно до Закону України «Про виконавче провадження» виконавець має право звернутися до суду з поданням про постановлення вмотивованого рішення про примусове проникнення до житла чи іншого володіння боржника - фізичної особи або іншої особи, у якої знаходиться майно боржника чи майно чи кошти, належні боржникові та інших осіб.

При виконанні судових рішень виконавець має право безперешкодно входити в жилі та інші приміщення боржника - фізичних осіб, проводити в цих приміщеннях огляд, за необхідності примусово відкривати їх у встановленому порядку із залученням працівників органів внутрішніх справ, опечатувати ці приміщення, арештовувати, опечатувати та вилучати належне боржникові майно, яке там знаходиться та на яке можливо звернути стягнення.

Таким чином, судом встановлено, що боржник добровільно не виконує рішення суду й не надає можливості виконавцю здійснювати опис майна для його подальшої реалізації в рахунок погашення боргу, сума якого становить 7 391 130 грн. 00 коп.

Як вбачається із матеріалів подання останнє є обґрунтованим й доведеним, а тому суд вважає, що є всі підстави для його задоволення.

На підставі вищевикладеного, п. 9 розділу ХІІ Перехідних положень ЦПК України та керуючись ст. 439 ЦПК України, Закону України «Про виконавче провадження», суд -

УХВАЛИВ:

Подання приватного виконавця виконавчого округу міста Києва Крайчинського Сергія Станіславовича про примусове проникнення до житла боржника для проведення виконавчих дій, заінтересовані особи: ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , - задовольнити.

Надати дозвіл приватному виконавцю виконавчого округу міста Києва Крайчинському Сергію Станіславовичу на примусове проникнення до житла боржника ОСОБА_1 - квартири АДРЕСА_1 , Ѕ частина якої належить ОСОБА_1 на праві спільної сумісної власності, з метою проведення виконавчих дій, передбачених Законом України «Про виконавче провадження».

Апеляційна скарга на ухвалу суду може бути подана протягом 15 днів з дня проголошення або отримання її копії.

Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів, а на ухвалу суду протягом п`ятнадцять днів з дня його (її) проголошення.

Якщо в судовому засіданні було проголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складання повного судового рішення.

Відповідно до ст.355 ЦПК України апеляційна скарга подається безпосередньо до суду апеляційної інстанції.

Однак відповідно до пп. 15.5 п. 15 розділу «Перехідні положення» ЦПК України до дня початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи апеляційні та касаційні скарги подаються учасниками справи до або через відповідні суди, а матеріали справ витребовуються та надсилаються судами за правилами, що діяли до набрання чинності цією редакцією Кодексу. У разі порушення порядку подання апеляційної чи касаційної скарги відповідний суд повертає таку скаргу без розгляду.

Єдина судова інформаційно-телекомунікаційна система починає функціонувати через 90 днів з дня опублікування Державною судовою адміністрацією України у газеті «Голос України» та на веб-порталі судової влади оголошення про створення та забезпечення функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи.

Згідно ч.1 ст.354 ЦПК України апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів, а на ухвалу суду - протягом п`ятнадцяти днів з дня його (її) проголошення.

Отже, строки оскарження судових рішень в апеляційному порядку складають 30 календарних днів - для рішень і 15 календарних днів - для ухвал, однак апеляційна скарга подається за старими правилами - через суд першої інстанції.

СУДДЯ: