Справа № 399/155/22
Провадження № 2-о/399/8/2022
УХВАЛА

28 квітня 2022 року селище Онуфріївка

Суддя Онуфріївського районного суду Кіровоградської області Лях М.М., розглянувши заяву ОСОБА_1 , заінтересована особа орган опіки і піклування Онуфріївської селищної ради, про обмеження цивільної дієздатності фізичної особи та встановлення піклування,

встановила:

ОСОБА_2 звернувся до Онуфріївського районного суду Кіровоградської області, заінтересована особа орган опіки і піклування Онуфріївської селищної ради, із заявою про обмеження цивільної дієздатності ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 та встановлення піклування над ним.

Дослідивши матеріали заяви на предмет відповідності їх нормам Цивільного процесуального кодексу України, які регулюють порядок дотримання заявником вимог щодо подачі та форми заяви суд дійшов висновку про залишення заяви без руху з наступних підстав.

Частиною 3 статті 294 ЦПК України визначено, що справи окремого провадження розглядаються судом з додержанням загальних правил, встановлених цим Кодексом, за винятком положень щодо змагальності та меж судового розгляду.

Згідно п. 1 ч. 2 ст. 293 ЦПК України суд розглядає в порядку окремого провадження справи про обмеження цивільної дієздатності фізичної особи, визнання фізичної особи недієздатною та поновлення цивільної дієздатності фізичної особи.

Статтею 294 ЦПК України, зокрема, визначено, що під час розгляду справ окремого провадження суд зобов`язаний роз`яснити учасникам справи їхні права та обов`язки, сприяти у здійсненні та охороні гарантованих Конституцією і законами України прав, свобод чи інтересів фізичних або юридичних осіб, вживати заходів щодо всебічного, повного і об`єктивного з`ясування обставин справи. Справи окремого провадження розглядаються судом з додержанням загальних правил, встановлених цим Кодексом, за винятком положень щодо змагальності та меж судового розгляду. Справи окремого провадження суд розглядає за участю заявника і заінтересованих осіб.

Заява про обмеження цивільної дієздатності фізичної особи повинна відповідати як загальним вимогам, передбаченим у ст. ст. 175, 177 ЦПК України, так і спеціальним, які містяться у ст. 297 ЦПК України.

Відповідно до ст. 37 ЦК України, правовими наслідками обмеження фізичної особи цивільної дієздатності, є зокрема її право самостійно вчиняти лише дрібні побутові правочини. Правочини щодо розпорядження майном та інші правочини, що виходять за межі дрібних побутових, вчиняються особою, цивільна дієздатність якої обмежена, за згодою піклувальника.

Відповідно до вимог ч. 2 ст. 60 ЦК України, суд встановлює піклування над фізичною особою у разі обмеження її цивільної дієздатності і призначає піклувальника за поданням органу опіки та піклування.

У порядку вимог ч. 1 ст. 300 ЦПК України суд вирішує питання щодо призначення над недієздатною особою піклувальника або опікуна не інакше, як за поданням органу опіки та піклування. Призначення опікуна у разі визнання особи недієздатною є обов`язком суду за умови наявності відповідного подання органу опіки та піклування, оскільки в такому випадку у повному обсязі досягається мета цивільного судочинства захист порушених, невизнаних, або оспорюваних прав особи, а в даному конкретному випадку - забезпечення повноцінного здійснення своїх прав особою, цивільна дієздатність якої обмежена.

Суд звертає увагу заявника, що особа може бути призначена опікуном (піклувальником) лише за її згодою, що повинно бути виражено в письмовій заяві. Особа, яка виявила бажання виконувати обов`язки опікуна (піклувальника), подає до органу заяву про клопотання перед судом про призначення її опікуном (піклувальником). До заяви додається медичний висновок про те, що за станом здоров`я заявник може бути опікуном (піклувальником). Спеціалісти органу опіки і піклування обстежують матеріально-побутові умови проживання майбутнього опікуна (піклувальника), складають відповідний акт і готують до суду подання щодо кандидатури опікуна (піклувальника).

Проте, зміст заяви та додані документи не містять даних, що заявник звертався до відповідного органу опіки та піклування із заявою про призначення піклувальником, органом опіки та піклування затверджено відповідний висновок з цього питання та винесене відповідне подання органу опіки та піклування про можливість призначення ОСОБА_4 піклувальником над ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , при тому, що наявність такого подання є обов`язковою для ухвалення судом рішення за результатами розгляду заяви про обмеження цивільної дієздатності фізичної особи.

Таким чином, до заяви всупереч вимогам ст. 177 ЦПК України заявник не додав доказів того, що він звертався до органу опіки та піклування з приводу встановлення піклування над ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1

Частиною 4 ст. 177 ЦПК України визначено, що до заяви додаються документи, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, які підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

До заяви не додано документів, що підтверджують сплату судового збору, в розмірі, визначеному Законом України "Про судовий збір".

З 1 вересня 2015 року набув чинності Закон України "Про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо сплати судового збору", відповідно до якого виключено п. 9 ч. 2ст. 3 Закону України "Про судовий збір", згідно якого судовий збір не справлявся за подання до суду заяви про обмеження цивільної дієздатності фізичної особи, визнання фізичної особи недієздатною та поновлення цивільної дієздатності фізичної особи.

Відповідно до ч. 2 ст. 299 ЦПК судові витрати, пов`язані з провадженням справи про визнання фізичної особи недієздатною або обмеження цивільної дієздатності фізичної особи, відносяться на рахунок держави.

Статтею 133 ЦПК України передбачено, що судові витрати складаються з судового збору та витрат, пов`язаних з розглядом справи. Розмір судового збору, порядок його сплати, повернення і звільнення від сплати встановлюються законом. До витрат, пов`язаних з розглядом справи, належать витрати: на професійну правничу допомогу; пов`язані із залученням свідків, спеціалістів, перекладачів, експертів та проведенням експертизи; пов`язані з витребуванням доказів, проведенням огляду доказів за їх місцезнаходженням, забезпеченням доказів; пов`язані з вчиненням інших процесуальних дій, необхідних для розгляду справи або підготовки до її розгляду.

За змістом ч. 2 ст. 299 ЦПК України на рахунок держави у справах про визнання фізичної особи недієздатною відносяться саме витрати пов`язані із розглядом справи.

Натомість, Законом України "Про судовий збір" не передбачено звільнення від сплати судового збору за подання до суду заяви про визнання фізичної особи недієздатною, та встановлення опіки до переліку заяв, за подання яких не справляється судовий збір, передбаченого ч. 2 ст. 3 Закону України "Про судовий збір", заява про визнання фізичної особи недієздатною не входить. Крім того, ст. 5 Закону України "Про судовий збір" не містить положення про пільги щодо сплати судового збору за подання заяви про визнання фізичної особи недієздатною.

Згідно з вимогами ст. 4 Закону України "Про судовий збір" за подання до суду заяви у справах окремого провадження фізичною особою справляється судовий збір в розмірі 0,2 прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що на дату звернення з цією заявою до суду становить 496 грн 20 коп.

Відповідно до ч. 1 ст. 185 ЦПК України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175 і 177 цього Кодексу, постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

Виходячи з наведеного вважаю, що вищезазначену заяву необхідно залишити без руху з наданням заявнику строку для усунення вказаних недоліків.

На виконання ухвали про залишення заяви без руху заявнику необхідно надати заяву в новій редакції з її копіями та копіями всіх документів, що додаються до неї, відповідно для учасників справи, а також докази сплати судового збору.

Керуючись ст. 175, 177, 185, 293, 294, 297, 353 ЦПК України, суддя -

постановила:

Заяву ОСОБА_1 , заінтересована особа орган опіки і піклування Онуфріївської селищної ради, про обмеження цивільної дієздатності фізичної особи та встановлення піклування залишити без руху.

Запропонувати заявнику усунути недоліки, зазначені в мотивувальній частині ухвали.

Для усунення вказаних недоліків надається строк 7 днів з дня отримання копії цієї ухвали.

В разі невиконання вказаних вимог заява буде вважатися неподаною і буде повернута заявнику.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя М.М. Лях