ДАРНИЦЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД М.КИЄВА
справа № 753/3632/22
провадження № 2/753/4443/22
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"29" квітня 2022 р. суддя Дарницького районного суду міста Києва Мицик Ю.С., вивчивши матеріали позовної заяви ОСОБА_1 до Інституту біоорганічної хімії та нафтохімії ім. В.П. Кухаря Національної академії наук України про визнання незаконним та скасування наказу про відсторонення, поновлення на роботі стягнення середнього заробітку за період незаконного відсторонення, -

В С Т А Н О В И В:

ОСОБА_1 звернулася до Дарницького районного суду м. Києва з позовом до Інституту біоорганічної хімії та нафтохімії ім. В.П. Кухаря Національної академії наук України, яким просила:

- визнати незаконним та скасувати наказ № 50-А від 08.11.2021 «Про відсторонення від роботи співробітників Інституту» Інституту біоорганічної хімії та нафтохімії ім. В.П. Кухаря Національної академії наук України, в частині відсторонення ОСОБА_1 від роботи без збереження заробітної плати;

- поновити ОСОБА_1 , на посаді інженера І категорії відділу хімії біоактивних азотовмісних гетероциклічних основ (№ 2) Інституту біоорганічної хімії та нафтохімії ім. В.П. Кухаря Національної академії наук України;

- стягнути з відповідача - Інституту біоорганічної хімії та нафтохімії ім. В.П. Кухаря Національної академії наук України на користь ОСОБА_1 середній заробіток за час вимушеного прогулу (за період відсторонення від роботи) з 08.11.2021.

Згідно з ч. 1 ст. 4 ЦПК України, кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів.

Захист цивільних прав - це застосування цивільно-правових засобів з метою забезпечення цивільних прав.

Здійснюючи правосуддя, суд захищає права, свободи та інтереси фізичних осіб, права та інтереси юридичних осіб, державні та суспільні інтереси у спосіб, визначений законами України (ст.5 ЦПК України).

Кожна особа також має право на захист свого інтересу, який не суперечить загальним засадам цивільного законодавства.

Відтак, зазначена норма визначає об`єктом захисту порушене, невизнане або оспорене право чи цивільний інтерес. Порушення права пов`язане з позбавленням його володільця можливості здійснити (реалізувати) своє право повністю або частково. При оспоренні або невизнанні права виникає невизначеність у праві, викликана поведінкою іншої особи.

Таким чином, порушення, невизнання або оспорення суб`єктивного права є підставою для звернення особи за захистом свого права із застосуванням відповідного способу захисту.

Суд звертає увагу на те, що від змісту позовної заяви залежить позиція відповідача, який як і позивач має право на судовий захист, а для реалізації цього права має бути обізнаним з тим, які вимоги до нього заявлені та з яких підстав і якими доказами це підтверджується.

Дослідивши матеріали позовної заяви, приходжу до висновку, що позовна заява підлягає залишенню без руху, з наступних підстав.

Відповідно до п.п. 3, 9 ч. 3 ст. 175 ЦПК України, позовна заява повинна містити: зазначення ціни позову, якщо позов підлягає грошовій оцінці; обґрунтований розрахунок сум, що стягуються чи оспорюються; попередній (орієнтовний) розрахунок суми судових витрат, які позивач поніс і які очікує понести у зв`язку із розглядом справи.

Відповідно до п. 1 ч. 1 ст. 176 ЦПК України, ціна позову визначається: у позовах про стягнення грошових коштів - сумою, яка стягується, чи оспорюваною сумою за виконавчим чи іншим документом, за яким стягнення провадиться у безспірному (безакцептному) порядку.

Як вбачається з позовної заяви, позивач просить суд стягнути з відповідача на користь позивача середній заробіток за час вимушеного прогулу.

Разом з тим, позивачем не визначено ціну позову та не надано обґрунтованого розрахунку сум, що стягуються чи оспорюються.

Таким чином, позивачу слід уточнити позовну вимогу про стягнення середнього заробітку, зазначивши у прохальній частині суму, яка підлягає до стягнення з відповідача (період стягнення), вказавши у позовній заяві ціну позову.

Також, в порушення вимог ч.4 ст.177 ЦПК України позивачем не додано до позовної заяви документи, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, що підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

За пунктом першим частини першої статті 5 Закону України «Про судовий збір», від сплати судового збору під час розгляду справи в усіх судових інстанціях звільняються позивачі - у справах про стягнення заробітної плати та поновлення на роботі.

Щодо інших вимог, які виникають з трудових правовідносин, вищезазначені пільги не застосовуються.

В постанові Верховного Суду України від 30.11.2016 у справі № 6-1121цс16 зроблено висновок, що починаючи з 01.09.2015, позивачі в справах за позовними вимогами, що випливають із трудових відносин, не звільняються від сплати судового збору, за винятком позивачів у двох категоріях: про стягнення заробітної плати та про поновлення на роботі.

Від цього висновку не відступила Велика Палата Верховного Суду від 30.01.2019 у справі № 910/4518/16 (провадження № 12-301 гс 18) де зазначено, що пільга щодо сплати судового збору не поширюється на вимоги позивачів про стягнення середнього заробітку за час затримки розрахунку при звільненні (або за час вимушеного прогулу) під час розгляду таких справ в усіх судових інстанціях.

Заявлені позивачем вимоги про визнання незаконним та скасування наказу про відсторонення та про стягнення середнього заробітку за період незаконного відсторонення не відносяться до вимог про стягнення заробітної плати та поновлення на роботі, а тому правила п. 1 ч. 1 ст. 5 Закону України «Про судовий збір» на них не поширюються.

Так, позивачем по суті заявлено одну вимогу немайного характеру, про визнання незаконним та скасування наказу про відсторонення та одну вимогу майнового характеру, про стягнення середнього заробітку за період незаконного відсторонення.

Положеннями ч.2 ст. 4 Закону України «Про судовий збір» розмір ставки судового збору із позовних заяв майнового характеру, які подаються до суду фізичними особами або фізичною особою-підприємцем становить 1 відсоток ціни позову, але не менше 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб та не більше 5 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, а із позовних заяв немайнового характеру, які подаються до суду фізичною особою - 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Таким чином, відповідно до ставок Закону України «Про судовий збір» ОСОБА_1 необхідно сплатити судовий збір за одну вимогу немайнового характеру в сумі 992 гривні 40 копійок та за вимогу про стягнення середнього заробітку в розмірі 1 % від визначеної позивачем суми такої вимоги але не менше 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб та не більше 5 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

На підтвердження сплати судового збору необхідно надати до суду оригінал квитанції.

Судовий збір підлягає сплаті на наступний рахунок:

Отримувач коштів ГУК у м.Києві/Дарниц.р-н/22030101

Код отримувача (код за ЄДРПОУ) 37993783

Банк отримувача Казначейство України(ел. адм. подат.)

Код банку отримувача (МФО) 899998

Рахунок отримувача UA0026003

Код класифікації доходів бюджету 22030101

Призначення платежу *;101;__________(код клієнта за ЄДРПОУ для юридичних осіб (доповнюється зліва нулями до восьми цифр, якщо значущих цифр менше 8), реєстраційний номер облікової картки платника податків - фізичної особи (завжди має 10 цифр) або серія та номер паспорта громадянина України, в разі якщо платник через свої релігійні переконання відмовився від прийняття реєстраційного номера облікової картки платника податків та повідомив про це відповідний орган Міністерства доходів і зборів України і має відповідну відмітку у паспорті);Судовий збір, за позовом ___________ (ПІБ чи назва установи, організації позивача), Дарницький районний суд міста Києва (назва суду, де розглядається справа).

Згідно частини 1 статті 185 ЦПК України суд, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175 і 177 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

Враховуючий зазначене, прихожу до висновку про наявність підстав для залишення позовної заяви без руху.

Якщо позивач відповідно до ухвали суду у встановлений строк виконає вимоги, визначені статтями 175 і 177 цього Кодексу, позовна заява вважається поданою в день первісного її подання до суду. Якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, заява вважається неподаною і повертається позивачеві, що встановлено положеннями частини 3 ст. 185 ЦПК України.

Керуючись ст.ст. 175, 177, 185 ЦПК України, -

У Х В А Л И В :

Позовну заяву ОСОБА_1 до Інституту біоорганічної хімії та нафтохімії ім. В.П. Кухаря Національної академії наук України про визнання незаконним та скасування наказу про відсторонення, поновлення на роботі стягнення середнього заробітку за період незаконного відсторонення - залишити без руху.

Надати позивачеві строк для усунення недоліків - п`ять днів з дня отримання копії даної ухвали.

Копію ухвали направити позивачу.

Роз`яснити, що якщо у визначений строк недоліки не будуть усунені, позовна заява на підставі ч. 3 ст. 185 ЦПК України буде вважаться неподаною та повернута позивачу.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя: Ю.С.Мицик