єдиний унікальний номер справи 546/1158/21
номер провадження 2/546/124/22
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

21 квітня 2022 року м. Решетилівка

Решетилівський районний суд Полтавської області у складі:

головуючого судді Романенко О.О.,

за участі секретаря судового засідання Захарченко Л.Я.,

представника позивача адвоката Беркути В.Л.

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Решетилівка в порядку загального позовного провадження цивільну справу № 546/1158/21 за позовною заявою ОСОБА_1 до Решетилівської міської ради Полтавської області про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини за заповітом ,

в с т а н о в и в :

29.11.2021 позивач звернувся до суду із вищевказаним позовом у якому просить визначити йому додатковий строк два місяці, після набрання судовим рішенням законної сили, для подання заяви про прийняття спадщини за заповітом після смерті ОСОБА_2 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_1 .

Свої вимоги обґрунтовує тим, що в червні 2021 року йому стало відомо, що після смерті ОСОБА_2 , яка сталася ІНФОРМАЦІЯ_1 , залишилося неуспадковане майно. В архіві Сухорабівського старостату зберігається заповіт ОСОБА_2 від 06.02.1996 на ім`я позивача.

Чоловік ОСОБА_2 загинув на війні. Вона проживала разом із батьком позивача ОСОБА_3 , який помер у 1993 році. Шлюб між ними не укладався. Після смерті батька вона залишилася проживати в селі Сухорабівка. Позивач здійснював за нею догляд та здійснив поховання після її смерті. До нотаріальної контори для оформлення спадкових прав після смерті ОСОБА_2 позивач не звертався, адже не був спадкоємцем за законом, а про існування заповіту дізнався лише у червні 2021 року.

15.09.2021 приватним нотаріусом Полтавського районного нотаріального округу Полтавської області Довбишем С.М. відмовлено позивачу у видачі свідоцтва про право на спадщину за заповітом у зв`язку із пропуском строку на прийняття спадщини.

В зв`язку із вищевказаним, позивач вимушений звернутися до суду за захистом своїх прав.

Ухвалою суду від 03.12.2021 відкрито провадження у справі. Справу вирішено розглядати за правилами загального позовного провадження.

У встановлений судом строк, відповідач правом на надання відзиву не скористався.

Ухвалою суду від 12.01.2022 закрито підготовче провадження та призначено цивільну справу до судового розгляду.

У судове засідання, призначене на 21.04.2022 з`явилися: представник позивача адвокат Беркута В.Л. та свідки ОСОБА_4 , ОСОБА_5

21.04.2022 відповідач - Решетилівська міська рада Полтавської області подала до суду клопотання у якому викладено прохання проводити розгляд справи за їх відсутності.

Представник позивача в судовому засіданні позовні вимоги підтримав з підстав, викладених у заяві позивача по суті спору.

Суд, заслухавши представника позивача, свідків, дослідивши наявні у справі докази, дійшов висновку, що позов підлягає задоволенню, виходячи з такого.

Суд встановив, що ІНФОРМАЦІЯ_1 в с. Сухорабівка Решетилівського району Полтавської області померла ОСОБА_2 , що підтверджується свідоцтвом про смерть, виданим Сухорабівською сільською радою Решетилівського району Полтавської області від 05.01.2011 серія НОМЕР_1 , актовий запис № 02 (а.с. 6).

Після смерті ОСОБА_2 відкрилася спадщина на належне їй майно: земельна ділянка площею 2, 44 гектарів на території Сухоробівської сільської ради з цільовим призначенням для ведення товарного сільськогосподарського виробництва, що належала їй на підставі державного акту на право приватної власності на землю серії Р1 № 500631 від 20.11.2001, акт зареєстровано в Книзі записів державних актів на право приватної власності на землю за № 127 (а.с. 7).

Відповідно до заповіту від 06.02.1996, посвідченого голово виконавчого комітету Сухорабівської сільської ради народних депутатів Гавриленком В.О., зареєстровано в реєстрі за № 5 ОСОБА_2 , що мешкає в селі Сухорабівка на випадок моєї смерті роблю таке розпорядження все моє майно, де б воно не було та з чого б воно не складалося (взагалі) все те, що у буде мені належати на день смерті і на що я за законом матиму право заповідаю своєму нерідному сину ОСОБА_1 (а.с. 8).

Відповідно до листа від 11.06.2021, який було надіслано старостою сіл Сухорабівка, Березняки, Підок ОСОБА_5 на ім`я ОСОБА_1 вбачається, що останнього повідомляють про те, що після смерті ОСОБА_2 , яка сталася ІНФОРМАЦІЯ_1 в с. Сухорабівка Решетилівського району Полтавської області залишилося не успадкованим її майно. В архіві Сухорабівського старостату зберігається заповіт ОСОБА_2 на ім`я ОСОБА_1 від 06.02.1996. За довідками можете звернутися до органів нотаріату Решетилівського району Полтавської області (а.с. 5).

ОСОБА_1 у встановлений законом шестимісячний строк з дня відкриття спадщини заяву про прийняття спадщини нотаріусу не подав, з підстав того, що про існування заповіту він дізнався лише у червні 2021 року.

15.09.2021 представник ОСОБА_1 ОСОБА_6 звернувся до приватного нотаріуса Полтавського районного нотаріального округу Полтавської області Довбиша С.М. про видачу свідоцтва про право на спадщину на майно ОСОБА_2 .

Постановою приватного нотаріуса Полтавського районного нотаріального округу Полтавської області Довбиша С.М. від 15.09.2021 позивачу відмовлено у видачі свідоцтва про право на спадщину за заповітом у зв`язку з тим, що спадкоємець пропустив визначений законом, відповідно до ст. 1270 ЦК України, строк для прийняття спадщини. Інші спадкоємці за законом або за заповітом спадщину не приймали (а.с. 9).

З наведеного вбачається, що спадщину після померлої ОСОБА_2 ніхто не прийняв.

Допитана в судовому засіданні свідок ОСОБА_4 вказала, що вона є племінницею позивача. ОСОБА_1 є її рідним дядьком. Зазначила, що підтверджує те, що в кінці червня 2021 року на ім`я ОСОБА_1 надійшов лист, який вона йому передала. ОСОБА_2 проживала з батьком мого дядька у с. Сухорабівка. У травні 2021 року випадково знайшла документи ОСОБА_2 , коли робила прибирання, а саме: свідоцтво про смерть, заповіт і акт на землю, і після цього вона звернулася до сільського голови, щоб підказав що робити далі.

Допитаний в судовому засіданні свідок ОСОБА_5 повідомив, що він є старостою сіл ОСОБА_7 , ОСОБА_8 з грудня 2020 року, а сільським головою з 1983 року. Знав померлу ОСОБА_9 , вона жила з дідом ОСОБА_10 батьком ОСОБА_1 . Останній опікувався нею, але жив в м. Кременчуці. ОСОБА_1 з племінницею хоронив бабусю ОСОБА_2 . Щодо заповіту ОСОБА_2 , то до 2021 року відносно цього заповіту не звертався, так як напевно про нього не знав. Лише в 2021 році свідок, як староста сіл, надав підтвердження про наявність такого заповіту на ім`я позивача. Також зазначив, що він, як староста сіл, з моменту смерті ОСОБА_2 , тобто з 04.01.2011, не повідомляв позивача про наявність складеного на його ім`я заповіту, бо вважав, що він про нього знає.

За загальним правилом положення про спадкування право на спадщину виникає в день відкриття спадщини. Спадщина відкривається внаслідок смерті особи або оголошення її померлою, для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини (статті 1220, 1222, 1270 ЦК України).

Спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини (частина перша статті 1269 ЦК України).

Згідно з частиною третьою статті 1272 ЦК України за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини.

За змістом цієї статті поважними причинами пропуску строку для прийняття спадщини є причини, які пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій.

Правила частини третьої статті 1272 ЦК України про надання додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини можуть бути застосовані, якщо: 1) у спадкоємця були перешкоди для подання такої заяви; 2) ці обставини визнані судом поважними.

З урахуванням наведеного, якщо спадкоємець пропустив шестимісячний строк для подання заяви про прийняття спадщини з поважних причин, закон гарантує йому право на звернення до суду з позовом про визначення додаткового строку на подання такої заяви.

Вирішуючи питання визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій.

Поважними причинами пропуску строку визнаються, зокрема: 1) тривала хвороба спадкоємців; 2) велика відстань між місцем постійного проживання спадкоємців і місцем знаходження спадкового майна; 3) складні умови праці, які, зокрема, пов`язані з тривалими відрядженнями, в тому числі закордонними; 4) перебування спадкоємців на строковій службі у складі Збройних Сил України; 5) необізнаність спадкоємців про наявність заповіту тощо.

Така правова позиція була неодноразово викладена у постановах Верховного Суду, в тому числі у постанові від 26.06.2019 у справі № 565/1145/17, у постанові від 25.03.2020 у справі № 642/2539/18-ц, у постанові від 05.04.2021 року у справа N 591/1271/18.

Таким чином, необізнаність спадкоємця про наявність заповіту є поважною причиною пропуску строку для прийняття спадщини.

У вирішенні питання про поважність причин пропуску строку для прийняття спадщини потрібно враховувати свободу заповіту як фундаментальний принцип спадкового права.

Відповідно до положень статті 63 Закону України «Про нотаріат» нотаріус або в сільських населених пунктах - посадова особа органу місцевого самоврядування, уповноважена на вчинення нотаріальних дій, отримавши від спадкоємців повідомлення про відкриття спадщини, зобов`язана повідомити про це тих спадкоємців, місце проживання або роботи яких відоме. Нотаріус або посадова особа органу місцевого самоврядування, уповноважена на вчинення нотаріальних дій, також може зробити виклик спадкоємців шляхом публічного оголошення або повідомлення у пресі.

Відповідно до п. 2.2. глави 9 Порядку вчинення нотаріальних дій нотаріусами України, затвердженого Наказом Міністерства юстиції України від 22.02.2012 № 296/5, зареєстрованого в Міністерстві юстиції України 22.02.2012 р. за № 282/20595, перед вжиттям заходів щодо охорони спадкового майна нотаріус вчиняє низку дій, які забезпечують повну охорону цього майна, а саме: визначає місце відкриття спадщини, наявність спадкового майна, його склад та місцезнаходження, а також повідомляє про це тих спадкоємців, місце проживання або роботи яких йому відоме. Нотаріус може також зробити виклик спадкоємців шляхом публічного оголошення або повідомлення у пресі.

Отже, Закон пов`язує виникнення у нотаріуса або особи, уповноваженої на вчинення нотаріальних дій, обов`язку здійснювати дії щодо сповіщення спадкоємців, місце проживання або роботи яких відоме, з моментом заведення спадкової справи, чому передує звернення спадкоємця із заявою про прийняття спадщини.

В матеріалах справи наявна постанова приватного нотаріуса Полтавського районного нотаріального округу Полтавської області Довбиша С.М. від 15.09.2021, відповідно до якої заяву про прийняття спадщини ніхто не подавав, спадкова справа заводилася (№ 42/2021), а отже нотаріус не повідомляв позивача ОСОБА_1 про наявність заповіту ОСОБА_2 .

Суд встановивши, що ОСОБА_1 був не обізнаним про наявність заповіту, складеного на його користь, оскільки не був повідомлений сільським головю, який відповідно до ст. 63 ЗУ "Про нотаріат" зобов`язаний був повідомити спадкоємців про наявність такого заповіту, дійшов висновку про поважність причин пропуску позивачем строку прийняття спадщини, що відповідно до частини третьої статті 1272 ЦК України є підставою для визначення йому додаткового строку, достатнього для подання заяви про прийняття спадщини.

З огляду на зазначене, суд вважає, що позовні вимоги є обгрунтованими та такими, що підтверджені належними та допустими доказами, які є достовірними і достатніми для їх задоволення у повному обсязі.

На підставі викладеного, керуючись статтями 4, 12, 81, 141, 229, 259, 263-265, 268, 354 ЦПК України, суд -

в и р і ш и в :

Позовні вимоги ОСОБА_1 до Решетилівської міської ради Полтавської області про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини за заповітом задовольнити у повному обсязі.

Встановити ОСОБА_1 додатковий строк для подання заяви про прийняття спадщини за заповітом після смерті ОСОБА_2 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_2 , два місяці після набрання рішенням суду законної сили.

Рішення суду може бути оскаржено протягом тридцяти днів з дня його проголошення до Полтавського апеляційного суду шляхом подання апеляційної скарги до суду апеляційної інстанції.

Якщо в судовому засіданні було проголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення. Учасник справи, якому рішення суду не було вручено у день його проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення повного рішення суду. Строк на апеляційне оскарження може бути також поновлений в разі пропуску з інших поважних причин, крім випадків, зазначених у частині другій статті 358 ЦПК України.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Повний текст рішення суду складено 29 квітня 2022 року.

Учасники справи:

позивач ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , РНОКПП: НОМЕР_2 , адреса місця реєстрації: АДРЕСА_1 ;

представник позивача адвокат Беркута Владислав Леонідович, адреса місцезнаходження: пров. Гарячківський, буд. 1, м. Решетилівка Полтавського району Полтавської області, поштовий індекс 38400;

відповідач Решетилівська міська рада Полтавської області, , адреса місцезнаходження: вул. Покровська, 14, м. Решетилівка Полтавського району Полтавської області, поштовий індекс 38400.

Суддя О.О. Романенко