Справа № 336/8355/21
Провадження № 2-п/336/8/2022
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

22 квітня 2022 року м. Запоріжжя

Шевченківський районний суд м. Запоріжжя у складі:

головуючого судді Дмитрюк О.В.

за участі секретаря Павловцева В.С.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні заяву ОСОБА_1 про перегляд заочного рішення Шевченківського районного суду м. Запоріжжя від 22.11.2021 року за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_1 про розірвання шлюбу,

В С Т А Н О В И В:

Заочним рішенням Шевченківського районного суду м. Запоріжжя № 336/8355/21 від 22.11.2021 року, ухваленому у справі за вищезазначеним позовом, позовні вимоги ОСОБА_2 задоволені. Шлюб, зареєстрований 12.03.2005 р. міським відділом державної реєстрації актів цивільного стану реєстраційної служби Запорізького міського управління юстиції, актовий запис № 168, - розірвано.

21.12.2021 р. відповідач ОСОБА_1 звернувся до суду із заявою про скасування заочного рішення, посилаючись на те, що 12.10.2021 р. Шевченківським районним судом м. Запоріжжя було відкрито провадження у справі. В ухвалі суду вказано, що судове засідання з розгляду справи по суті буде проведено 03.11.2021 р. о 08-45 год. з повідомленням сторін (без їх виклику), явка у призначене судове засідання є не обов`язковою.

Також, суд встановив відповідачу строк для подання відзиву на позовну заяву, передбачений ст.. 178 ЦПК України.

Копію ухвали про відкриття провадження у справі він отримав 06.12.2021 р. а копію заочного рішення 10.12.2021 р..

Таким чином він був позбавлений можливості скористатись своїми процесуальними правами та вчасно подати відзив на позовну заяву.

Посилаючись на те, що вони з позивачем ОСОБА_2 проживають за однією адресою АДРЕСА_1 , мають двох неповнолітніх дітей, які потребують батьківської турботи та виховання і, розірвання шлюбу позбавить їх можливості вільного спілкування та завдасть психологічної травми, надасть негативний приклад моделі сім`ї, просить скасувати заочне рішення та надати час на примирення строком на 6 місяців.

Розгляд заяви було призначено на 22.04.2022 року.

У судовому засіданні ОСОБА_1 підтримав заяву про перегляд заочного рішення, просив її задовольнити.

Позивач ОСОБА_2 у судове засідання не з`явилась, причину неявки суду не повідомила.

Вивчивши заяву про перегляд заочного рішення та перевіривши її доказами, заслухавши пояснення та доводи відповідача ОСОБА_2 , оглянувши матеріали цивільної справи № 336/8355/21, суд приходить до висновку, що заява ОСОБА_1 задоволенню не підлягає з наступних підстав.

З матеріалів справи вбачається, що копія заочного рішення Шевченківського районного суду м. Запоріжжя від 22.11.2021 р. була направлена на адресу відповідача за адресою, яку вказав позивач, як фактичну адресу проживання відповідача, та отримано 10.12.2021 р. з позначкою на розписці особисто ОСОБА_1 (а.с. 28).

За вимог ст. 284 ЦПК України, заочне рішення може бути переглянуте судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача. Заяву про перегляд заочного рішення може бути подано протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Учасник справи, якому повне заочне рішення суду не було вручене у день його проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на подання заяви про його перегляд - якщо така заява подана протягом двадцяти днів з дня вручення йому повного заочного рішення суду. Строк на подання заяви про перегляд заочного рішення може бути також поновлений в разі пропуску з інших поважних причин.

Відповідно до ст. 288 ЦПК України, заочне рішення підлягає скасуванню, якщо судом буде встановлено, що відповідач не з`явився у судове засідання та (або) не повідомив про причини неявки, а також не подав відзив на позовну заяву з поважних причин, і докази, на які він посилається мають істотне значення для правильного вирішення справи.

Тобто, необхідним є наявність трьох обставин: неявка відповідача у судове засідання і неповідомлення про причини неявки (або неявка відповідача у судове засідання, або не повідомлення про причини неявки); не подача відзиву з поважних причин; наявність доказів, які мають істотне значення для правильного вирішення справи, тобто такі докази, які не досліджувались судом при ухваленні заочного рішення.

22.11.2021 року Шевченківським районним судом м. Запоріжжя ухвалено заочне рішення, яким задоволено позов ОСОБА_2 до ОСОБА_1 про розірвання шлюбу.

Як свідчать матеріали справи, про день та час розгляду даної справи заявник повідомлявся за адресою зазначеною позивачем, як фактична адреса місця реєстрації і проживання відповідача, за якою співробітники поштового відділення доставляли кореспонденцію, та яка була повернута до суду у зв`язку з відсутністю адресату за вказаною адресою (а.с. 22).

Судове засідання 03.11.2021 р. було відкладено на 22.11.2021 р., через неявку учасників справи та повторно повідомлено відповідача про розгляд справи, шляхом направлення судової повістки.

Відповідно до ч. 6 ст. 128 ЦПК України, судова повістка, а у випадках, встановлених цим Кодексом, разом із копіями відповідних документів надсилається на офіційну електронну адресу відповідного учасника справи, у випадку наявності у нього офіційної електронної адреси або разом із розпискою рекомендованим листом з повідомленням про вручення у випадку, якщо така адреса відсутня, або через кур`єрів за адресою, зазначеною стороною чи іншими учасниками справи.

Ч. 1 ст. 130 ЦПК України визначає, що у випадку відсутності в адресата офіційної електронної адреси, судові повістки, адресовані фізичним особам, вручаються їм під розписку.

Спеціальний порядок вручення повісток передбачений також профільними нормативно-правовими актами. Як визначено Правилами надання послуг поштового зв`язку, затвердженими Постановою КМУ від 05.03.2009 №270, рекомендовані листи з позначкою «судова повістка» приймаються для пересилання лише з рекомендованим повідомленням про їх вручення. Вони підлягають доставці додому (п.92 правил).

Також відповідно до п. 99 зазначених Правил рекомендовані поштові відправлення, у тому числі рекомендовані листи з позначкою "Судова повістка", які не були вручені під час доставки, адресовані фізичним особам, під час доставки за зазначеною адресою або під час вручення в об`єкті поштового зв`язку вручаються адресату, а у разі його відсутності - повнолітньому члену сім`ї.

Таким чином, судом на виконання положень ч. 6 ст. 130 ЦПК України, судові повістки про виклик відповідача надсилались за адресою, зазначеною стороною у справі. Перевірка особи адресата, якому вручається судова повістка, покладена на співробітників поштових відділень.

Приймаючи рішення про ухвалення заочного рішення, суд керувався як підставами можливості ухвалення такого рішення у відповідності до ст.ст. 264, 280 ЦПК України, які не передбачають встановлення або не встановлення судом поважності або неповажності неявки відповідача, так і процесуальними строками для ухвалення рішення. Тобто визначальним моментом заочного розгляду справи є лише належне повідомлення відповідача.

Судом, який ухвалював рішення, визначено пріоритетним право позивача на захист його інтересів, способом, визначеним ст. 4 ЦПК України із застосуванням принципу диспозитивності, визначеним ст. 13 ЦПК України, над обставинами неявки відповідача та/або його представника.

Слід зазначити, що кожна сторона маючи обсяг прав, розпоряджається ними щодо предмета спору на власний розсуд, а суд розглядає цивільні справи в межах заявлених вимог і на підставі доказів сторін, які беруть участь у справі (диспозитивність цивільного судочинства ст. 13 ЦПК України).

Ухвалюючи рішення, суд зважив на наявність доказів в обґрунтування тих вимог, які просив задовольнити позивач, встановив правовідносини сторін, які випливають із встановлених обставин та надав їм відповідну правову оцінку. Інша оцінка таких правовідносин не є метою розгляду заяви про скасування заочного рішення.

Щодо третьої обов`язкової обставини, яку суд повинен встановити при розгляді заяви про скасування заочного рішення, то відповідач не посилається на будь-який новий доказ, що має суттєве значення для правильного вирішення справи, як того вимагає ст. 288 ЦПК України, а лише зазначає про те, що не скористалась правами, передбаченими ст.ст. 43, 49 ЦПК України.

За положенням ст. 288 ЦПК України, відповідач також повинен вказати на докази, якими обґрунтовуються заперечення проти вимог позивача. При цьому, заочне рішення підлягає скасуванню, тільки якщо докази, на які посилається відповідач, мають істотне значення для правильного вирішення справи. Таким чином, не може бути підставою для скасування заочного рішення посилання відповідача на докази, які були у справі, оскільки вони вже були оцінені судом при ухваленні заочного рішення. Для скасування заочного рішення потрібно, щоб докази були новими (не досліджувались судом при ухваленні заочного рішення) та мали істотне значення для правильного вирішення справи.

Окрім того, Європейський Суд з прав людини неодноразово у своїх рішеннях, в тому числі щодо України, констатував, що право на справедливий судовий розгляд, гарантоване пунктом 1 статтею 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, повинно тлумачитися у світлі Преамбули Конвенції, відповідна частина якої проголошує верховенство права спільною спадщиною Високих Договірних Сторін.

Одним з основоположних аспектів верховенства права є принцип правової визначеності, який передбачає дотримання принципу resjudicata, тобто принципу остаточності рішення, згідно з яким жодна зі сторін не має права домагатися перегляду остаточного і обов`язкового рішення лише з метою повторного слухання справи і постановлення нового рішення. Відхід від цього принципу можливий лише коли він зумовлений особливими і непереборними обставинами (див. п.46 рішення у справі «Устименко проти України», п.п.51,52 рішення у справі «Рябих проти Росії», п.31 рішення у справі «Марушин проти Росії», п.61 рішення у справі «Брумареску проти Румунії»).

Таким чином обставини, на які посилається заявник не створюють юридичну сукупність елементів, які дають підстави для скасування заочного рішення. У зв`язку з викладеним, суд залишає заяву про перегляд заочного рішення, без задоволення.

Ухвалюючи про залишення без задоволення заяви про перегляд заочного рішення, суд у відповідності до ч. 4 ст. 287 ЦПК України, вважає за необхідне роз`яснити відповідачу право на подання апеляційної скарги на заочне рішення суду у загальному порядку, встановленому цивільним процесуальним законодавством.

Керуючись ст.ст. 287, 288, 354 ЦПК України, суд -

У Х В А Л И В:

У задоволенні заяви ОСОБА_1 про перегляд заочного рішення Шевченківського районного суду м. Запоріжжя від 22.11.2021 року за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_1 про розірвання шлюбу, - відмовити.

Заочне рішення Шевченківського районного суду м. Запоріжжя від 22.11.2021 року за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_1 про розірвання шлюбу може бути оскаржено до Запорізького апеляційного суду в загальному порядку.

Строк на апеляційне оскарження рішення відраховується з дати постановлення ухвали про залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення.

Суддя О.В.Дмитрюк