Білоцерківський міськрайонний суд Київської області
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

"20" квітня 2022 р. Білоцерківський міськрайонний суд Київської області в складі:

головуючого судді Бебешко М. М.

при секретарі Кравченко О. Г.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м.Біла Церква в порядку загального позовного провадження цивільну справу за позовом акціонерного товариства Комерційний банк «Приватбанк» до ОСОБА_1 про виселення,-

В С Т А Н О В И В:

02 вересня 2021 року до Білоцерківського міськрайонного суду Київської області надійшла позовна заява до ОСОБА_1 про виселення, в якій представник позивача просив суд: 1) виселити громадянина ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , який зареєстрований та /або проживає у квартирі (предмет іпотеки), розташований за адресою: АДРЕСА_1 ; 2) зняти з реєстрації громадянина ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , який зареєстрований та /або проживає у квартирі (предмет іпотеки), розташований за адресою: АДРЕСА_1 .

Позовні вимоги обґрунтовано тим, що між сторонами 24.04.2007 року було укладено кредитний договір № KG0GK00830057, умови якого відповідачем не виконано. В забезпечення виконання зобов`язань за кредитним договором, сторони уклали договір іпотеки, згідно з яким відповідач надав в іпотеку квартиру, що знаходиться за адресою: АДРЕСА_1 . Договором іпотеки, укладеним між сторонами, передбачене право іпотекодавця на реєстрацію у предметі іпотеки інших осіб лише при умові отримання від іпотекодержателя письмової згоди на такі дії. Оскільки іпотекодержатель не надав своєї згоди на відповідну реєстрацію осіб за адресою предмету іпотеки, позивач вважає, що реєстрація осіб у предметі іпотеки є порушенням умов цивільно-правового договору та статті 629 ЦК України і зняття таких осіб з реєстраційного обліку є захистом прав іпотекодержателя та повинно відбуватися на підставі рішення суду. Відповідно до п.18.12 договору іпотеки визначений обов`язок іпотекодавця не надавати документи у відповідні державні органи з метою реєстрації будь-яких осіб у предметі іпотеки без згоди на те іпотекодержателя. Таким чином, відповідач та усі інші мешканці, що були зареєстровані у житловому приміщенні, що є предметом іпотеки з, з порушенням законодавства, не мають право користуватися квартирою, що розташована за адресою: АДРЕСА_1 .

До позовної заяви представником позивача долучено клопотання про витребування судом довідки про склад сім`ї та реєстрацію осіб за адресою предмету іпотеки.

Згідно протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 02 вересня 2021 року, розгляд вказаної справи визначено судді Бебешко М.М.

Ухвалою суду від 07 жовтня 2021 року відкрито провадження у справі за правилами загального позовного провадження та призначено підготовче засідання на 25 листопада 2021 року. Вказаною ухвалою відмовлено в задоволенні клопотання про витребування доказів.

Ухвалою суду від 16 листопада 2021 року задоволено клопотання представника позивача адвоката Андрійченко В.М. про проведення розгляду справи в режимі відеоконференції.

У зв`язку з неявкою сторін в підготовче засідання, призначене на 25 листопада 2021 року, підготовче засідання відкладено на 26 січня 2022 року.

26 січня 2022 року на адресу суду надійшло клопотання представника позивача ОСОБА_2 про розгляд справи за наявними в ній доказами, без участі представника позивача, задоволення позову в повному обсязі та відсутність заперечень щодо ухвалення заочного рішення у разі неявки відповідача.

Ухвалою суду від 26 січня 2022 року закрито підготовче засідання у даній справі та призначено справу до судового розгляду по суті на 03 березня 2022 року. Про дату судового засідання, призначеного на 03 березня 2022 року повідомлено під розписку представника позивача ОСОБА_2

14 лютого 2022 року на адресу суду від представника позивача ОСОБА_3 надійшла уточнена позовна заява, відповідно до якої представник позивача просить суд: 1) виселити громадян ОСОБА_4 , 1984 року народження, ОСОБА_5 , 2001 року народження, ОСОБА_5 , 2009 року народження, ОСОБА_5 ,2015 року народження, ОСОБА_6 , 2016 року народження, які зареєстровані та проживають за адресою: АДРЕСА_1 ; 2) зняти з реєстрації громадян ОСОБА_4 , 1984 року народження, ОСОБА_5 , 2001 року народження, ОСОБА_5 , 2009 року народження, ОСОБА_5 ,2015 року народження, ОСОБА_6 , 2016 року народження, які зареєстровані та проживають за адресою: АДРЕСА_1 . Будь-яких підстав для уточнення позовної заяви та її доповнення рядом інших відповідачів, в уточненій позовній заяві, представником позивача не зазначено.

В судове засідання, призначене на 03 березня 2022 року сторони не з`явилися. Про день, час та місце розгляду справи повідомлялися своєчасно та належним чином. У зв`язку з неявкою сторін, розгляд справи судом відкладено на 20 квітня 2022 року.

В судове засідання, призначене на 20 квітня 2022 року сторони повторно не з`явилися.

Відповідно до частини другої статті 247 ЦПК України фіксування судового засідання технічними засобами не здійснювалося.

Суд, перевіривши уточнену позовну заяву, дослідивши матеріали справи, приходить до наступних висновків.

У відповідності до ч. 2 ст. 174 ЦПК України, заявами по суті є: позовна заява; відзив на позовну заяву; відповідь на відзив; заперечення; пояснення третьої особи щодо позову або відзиву.

Відповідно до п. 2 ч. 2 ст. 49 ЦПК України позивач вправі збільшити або зменшити розмір позовних вимог до закінчення підготовчого засідання або до початку першого судового засідання, якщо справа розглядається в порядку спрощеного позовного провадження.

В свою чергу, представник позивача подала до суду уточнену позовну заява, тоді як діючим ЦПК не передбачено такого документу як уточнена позовна заява, а передбачено лише подання заяви про збільшення або зменшення позовних вимог. Зі змісту уточненої позовної заяви вбачається, що позивач фактично ставить питання про збільшення позовних вимог та розширення кількості відповідачів. Будь-яких клопотань про залучення співвідповідачів чи заміни первісного відповідача належним відповідачем, від сторони позивача на адресу суду не надходило.

У відповідності до ч. 3 ст. 49 цього Кодексу, позивач має право змінити предмет або підстави позову шляхом подання письмової заяви, до закінчення підготовчого засідання.

Відповідно до п. 2 ч. 2 ст. 197 ЦПК України у підготовчому засіданні суд у разі необхідності заслуховує уточнення позовних вимог та заперечень проти них та розглядає відповідні заяви.

Строки, в межах яких вчиняються процесуальні дії, встановлюються законом, а якщо такі стоки законом не визначені, - встановлюються судом (ст. 120 ЦПК України).

Статтею 126 цього кодексу передбачено, що право на вчинення процесуальної дії втрачається із закінченням строку, встановленого законом або судом. Документи, подані після закінчення процесуальних строків, залишаються без розгляду, крім випадків, передбачених цим Кодексом.

Враховуючи те, що уточнена позовна заява надійшла до суду після закінчення підготовчого засідання та призначення справи до судового розгляду по суті, то вона підлягає залишенню без розгляду відповідно до положень ч. 2 ст. 126 ЦПК України.

Правова позиція у подібних правовідносинах щодо законності залишення без розгляду уточненої позовної заяви, поданої після закінчення підготовчого засідання у справі, викладена в ухвалі Верховного Суду від 17 липня 2020 року у справі № 675/1436/19, провадження № 61-10157ск20.

Разом з цим, відповідно до ч. 2 ст. 175 ЦПК України, позовна заява подається до суду в письмовій формі і підписується позивачем або його представником або іншою особою, якій законом надано право звертатися до суду в інтересах іншої особи.

Відповідно до п. 1 ч. 4. ст. 185 ЦПК України суддя повертає позовну заяву і додані до неї документи зокрема у разі, якщо заяву подано особою, яка не має процесуальної дієздатності, не підписано або підписано особою, яка не має права її підписувати, або особою, посадове становище якої не вказано.

Як встановлено судом, уточнена позовна заява підписана 04 лютого 2022 року представником за довіреністю № 3081-К-Н-Н від 18 серпня 2020 року юрисконсультом департаменту з супроводу судового та виконавчого провадження АТ КБ "ПриватБанк" Савіхіною А.М.

Частиною 3 статті 58 ЦПК України передбачено, що юридична особа незалежно від порядку її створення бере участь у справі через свого керівника, члена виконавчого органу, іншу особу, уповноважену діяти від її імені відповідно до закону, статуту, положення, трудового договору (контракту) (самопредставництво юридичної особи), або через представника.

Отже, прийнятий Закон визначає поняття "самопредставництва юридичної особи" шляхом закріплення такого права не лише за керівником, членом виконавчого органу юридичної особи, а для держави та територіальної громади - за керівником відповідного органу, а і за іншими уповноваженими особами.

Працівник юридичної особи підтверджує право на звернення від її імені в порядку самопредставництва, для чого надає суду: витяг з контракту. в якому визначено, що особа має повноваження представляти юридичну особу в суді в конкретній судовій справі без окремого доручення; або оригінал або копію трудового договору (акту про призначення), або оригінал посвідчення та витяг з посадової інструкції в якій визначено, що особа має повноваження представляти юридичну особу в суді без окремого доручення керівника; та окреме доручення (резолюція) керівника, в якому визначено повноваження особи представляти інтереси юридичної особи в суді в конкретній судовій справі, якщо посадовою інструкцією або контрактом не передбачено право такої особи представляти інтереси юридичної особи без такого доручення.

Відтак, наведені вище положення законодавства передбачають можливість здійснення процесуального представництва юридичної особи як в порядку самопредставництва, так і в порядку представництва (адвоката). При цьому, в порядку самопредставництва юридичну особу може представляти за посадою її керівник або інші особи, повноваження яких визначені законодавством чи установчими документами.

Подана до суду 14 лютого 2022 року уточнена позовна заява підписана ОСОБА_3 , на підтвердження повноважень якої до матеріалів позовної заяви представлено копію довіреності від 18 серпня 2020 року за № 3451-К-Н-Н за умовами якої Акціонерне товариство комерційний банк "ПриватБанк" уповноважує Савіхіну Анастасію Миколаївну представляти інтереси банку, зокрема, в загальних та спеціалізованих судах окремих судових юрисдикцій всіх інстанцій, з наданням прав, передбачених законодавством.

Судом встановлено, що уточнена позовна заява містить лише копію довіреності, без надання відповідних документів на підтвердження того, що Савіхіна Анастасія Миколаївна уповноважена діяти від банку через інститут самопредставництва та мала право на підписання позовної заяви, або через інститут представництва, а документа, який би посвідчував, що Савіхіна Анастасія Миколаївна має статус адвоката до позовної заяви не додано.

Відповідно до ч.1 ст. 60 ЦПК України, представником у суді може бути адвокат або законний представник. При розгляді справ у малозначних спорах (малозначні справи) представником може бути особа, яка досягла вісімнадцяти років, має цивільну процесуальну дієздатність, за винятком осіб, визначених статтею 61 цього Кодексу.

Відповідно до ухвали Білоцерківського міськрайонного суду Київської області від 07 жовтня 2022 року провадження у даній цивільній справі відкрито за правилами загального позовного провадження.

Відповідно до ч.ч. 2, 4 ст. 19 ЦПК України відповідно, цивільне судочинство здійснюється за правилами, передбаченими цим Кодексом, у порядку: наказного провадження; позовного провадження (загального або спрощеного). Спрощене позовне провадження призначене для розгляду малозначних справ, справ, що виникають з трудових відносин, справ про надання судом дозволу на тимчасовий виїзд дитини за межі України тому з батьків, хто проживає окремо від дитини, у якого відсутня заборгованість зі сплати аліментів та якому відмовлено другим з батьків у наданні нотаріально посвідченої згоди на такий виїзд, справ незначної складності та інших справ, для яких пріоритетним є швидке вирішення справи.

Позивачем - АТ КБ "Приватбанк" заявлено вимоги про виселення. Суд вважає, що такі вимоги підлягають розгляду в порядку загального позовного провадження.

З огляду на вищевикладене, дана уточнена позовна заява підлягає поверненню.

Відповідно до ч.5 ст.185 ЦПК України суддя повертає позовну заяву і додані до неї документи не пізніше п`яти днів з дня її надходження або з дня закінчення строку на усунення недоліків.

Разом з тим, за приписами ч. 7 ст. 185 ЦПК України повернення позовної заяви не перешкоджає повторному зверненню з нею до суду, якщо перестануть існувати обставини, що стали підставою для повернення заяви.

За таких обставин, суд вважає, що уточнена позовна заява, що надійшла до суду 14 лютого 2022 року після винесення судом 26 січня 2022 року ухвали про закриття підготовчого засідання підлягає залишенню без розгляду на підставі статті 126 ЦПК України та поверненню на підставі статті 185 ЦПК України.

Керуючись ст. 49, 120, 126, 185, 258-261, 353 ЦПК України, суд,-

П О С Т А Н О В И В :

Уточнену позовну заяву акціонерного товариства Комерційний банк «Приватбанк» до ОСОБА_1 (який діє в своїх інтересах та в інтересах неповнолітніх дітей ОСОБА_5 , 2009 року народження, ОСОБА_5 , 2015 року народженням, ОСОБА_6 , 2016 року народження, ОСОБА_4 , ОСОБА_5 , третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмету спору: Органі опіки та піклування Білоцерківської міської ради, про виселення залишити без розгляду та повернути позивачу.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею та може бути оскаржена до Київського апеляційного суду протягом п`ятнадцяти днів з дня її складення.

Учасник справи, якому повне рішення або ухвала суду не були вручені у день його (її) проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження ухвали суду - якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

СуддяМ. М. Бебешко