Справа № 185/2353/22
Провадження № 2/185/2104/22
Р І Ш Е Н Н Я

іменем України

25 квітня 2022 року Павлоградський міськрайонний суд Дніпропетровської області у складі головуючого судді Болдирєвої У.М.

з участю секретаря судового засідання Таран Н.Ю.,

розглянувши в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до Приватного акціонерного товариства «ДТЕК Павлоградвугілля» про відшкодування моральної шкоди, заподіяної ушкодженням здоров`я внаслідок нещасного випадку, пов`язаного з виробництвом,

В С Т А Н О В И В:

15 березня 2022 року ОСОБА_1 через свого представника - адвоката Повалій Олену Василівну звернувся з позовом до Приватного акціонерного товариства «ДТЕК Павлоградвугілля» про відшкодування моральної шкоди, заподіяної ушкодженням здоров`я внаслідок нещасного випадку, пов`язаного з виробництвом.

Позиція позивача

Позивач посилається на те, що у період з 27 лютого 1995 року по 19 листопада 2021 року він працював на ВСП «Шахтоуправління «Першотравенське» ПрАТ «ДТЕК Павлоградвугілля». 23 вересня 2021 року з ним стався нещасний випадок на робочому місці, внаслідок якого він втратив працездатність. Довідкою МСЕК серії 12ААА № 065414 йому встановлено другу групу інвалідності та ступінь втрати працездатності 80 відсотків. Позивач вважає, що саме з вини підприємства, яке не створило безпечних умов праці, він втратив своє здоров`я.

Позивач просить стягнути з ПрАТ «ДТЕК Павлоградвугілля» в рахунок відшкодування моральної шкоди, заподіяної ушкодженням здоров`я, 520 000 грн без урахування утримання податку з доходів фізичних осіб та інших обов`язкових платежів.

Ухвалою від 18 березня 2022 року відкрито провадження у справі, призначено справу до розгляду по суті в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін за наявними у справі матеріалами.

Заяви та клопотання відповідача

Від представника відповідача ПрАТ «ДТЕК Павлоградвугілля» надійшла заява із запереченням проти розгляду справи за правилами спрощеного позовного провадження.

На думку представника відповідача справа потребує розгляду у порядку загального позовного провадження, оскільки має прецедентний характер і становить значний суспільний інтерес. Крім того для встановлення факту заподіяння моральної шкоди необхідно проведення судово-психологічної експертизи, для повного та всебічного розгляду справи є доцільним витребування первинної медичної документації. Також необхідно з`ясувати, яким чином позивачем було розраховано розмір зазначеної у позовній заяві грошової вимоги.

Також представником відповідача подані клопотання:

- про визнання обов`язковою явки позивача у судове засідання,

- про призначення судово-психологічної експертизи,

- про витребування у позивача додаткових доказів та розрахунку позовних вимог,

- про залучення до участі у справі як третьої особи Управління виконавчої дирекції Фонду соціального страхування України в Дніпропетровській області.

Як передбачено частинами 4, 5 статті 277 ЦПК України, якщо відповідач в установлений судом строк подасть заяву із запереченнями проти розгляду справи в порядку спрощеного позовного провадження, суд залежно від обґрунтованості заперечень відповідача постановляє ухвалу про:

1) залишення заяви відповідача без задоволення;

2) розгляд справи за правилами загального позовного провадження та заміну засідання для розгляду справи по суті підготовчим засіданням.

Згідно пункту 2 частини 1 статті 189 ЦПК України, завданнями підготовчого провадження є зокрема з`ясування заперечень проти позовних вимог, вчинення інших дій з метою забезпечення правильного, своєчасного та безперешкодного розгляду справи по суті.

За змістом статей 81, 83 ЦПК України, позивач зобов`язаний довести ті обставини, на які він посилається як на підставу своїх вимог, позивач повинен подати докази разом з поданням позовної заяви.

Позивачем додані до позовної заяви письмові докази, що підтверджують обставини, на які він посилається у позовній заяві, а саме його роботу на підприємстві відповідача у шкідливих умовах, встановлення йому висновком МСЕК втрати професійної працездатності внаслідок нещасного випадку, пов`язаного з виробництвом.

Відповідачем не обґрунтовано необхідність витребування додаткових доказів для повного та всебічного розгляду справи.

Як визначено постановою Великої Палати Верховного Суду від 20 листопада 2019 року у справі № 210/3177/17, право працівника на відшкодування моральної шкоди, завданої внаслідок професійного захворювання, настає з дня встановлення йому МСЕК стійкої втрати працездатності.

Таким чином факт встановлення позивачу стійкої втрати працездатності висновком МСЕК вже є підставою для відшкодування йому моральної шкоди.

За змістом статті 23 Цивільного кодексу України, розмір грошового відшкодування моральної шкоди визначається судом з урахуванням вимог розумності і справедливості.

На позивача законом не покладено обов`язку надавати розрахунок розміру моральної шкоди.

Позиція позивача по справі детально викладена у позовній заяві, зокрема позивачем зроблений докладний опис негативних змін у його житті, спричинених ушкодженням здоров`я, тому немає необхідності обов`язкової явки позивача у судове засідання.

Призначення по справі судово-психологічної експертизи є недоцільним, оскільки позивачем такого клопотання не заявлено, для встановлення факту спричинення моральної шкоди та оцінки її розміру не потрібні спеціальні знання.

Також немає підстав для залучення до участі у справі як третьої особи Управління виконавчої дирекції фонду соціального страхування України в Дніпропетровській області, оскільки рішення суду у справі не може вплинути на права та обов`язки цього органу.

Посилання представника відповідача на те, що справа є прецедентною, суд не бере до уваги, враховуючи наявність сталої судової практики у справах про стягнення з роботодавця моральної шкоди, завданої ушкодженням здоров`я працівника.

Тому суд не знаходить підстав для задоволення клопотання представника відповідача про розгляд справи в порядку загального позовного провадження, а також про визнання обов`язковою явки позивача у судове засідання, про призначення судово-психологічної експертизи, про витребування у позивача додаткових доказів та розрахунку позовних вимог, про залучення до участі у справі як третьої особи Управління виконавчої дирекції Фонду соціального страхування України в Дніпропетровській області.

Заперечення відповідача

ПрАТ «ДТЕК Павлоградвугілля» згідно поданого відзиву позовні вимоги не визнає, посилаючись на наступне:

- 19 листопада 2021 року позивач був звільнений у зв`язку з виявленою невідповідністю виконуваній роботі за станом здоров`я. Будь-яких претензій, в тому числі щодо відшкодування моральної шкоди, до ПрАТ «ДТЕК Павлоградвугілля» позивач не мав, про що ним була подана заява,

- до позовної заяви не додано доказів, які б підтверджували факт заподіяння позивачу моральної шкоди, а саме відсутні будь-які документи на підтвердження порушення психічної рівноваги позивача, його переживань та почуття неповноцінності,

- укладаючи з відповідачем трудовий договір, позивач був повідомлений про важкі, шкідливі та небезпечні умови праці і свідомо йшов працювати в таких умовах. Сама важкість, небезпечність та шкідливість технологічного процесу виробництва на підприємстві відповідача не є достатньою та самостійною підставою для відповідальності підприємства у вигляді моральної шкоди при ушкодження здоров`я працівника,

- втрата працездатності позивача компенсована одноразовою допомогою та щомісячними страховими виплатами за рахунок Фонду соціального страхування, а також іншими пільгами, передбаченими законодавством,

- наявність факту моральної шкоди може бути встановлено лише за висновком судово-психологічної експертизи,

- актом розслідування нещасного випадку підтверджується, що єдиною причиною нещасного випадку, що стався з позивачем на робочому місці, була його власна необережність, а саме порушення вимог Посадової інструкції помічника дільниці ремонтно-відновлювальних робіт ВСП «ШУ Першотравенське» ПрАТ «ДТЕК Павлоградвугілля»,

- в ордері на надання правничої допомоги ОСОБА_1 вказано, що місце надання правничої допомоги Павлоградський міський суд, що не відповідає дійсності.

Фактичні обставини, встановлені судом

Згідно із записами у трудовій книжці, ОСОБА_1 працював на ВСП «Шахтоуправління Першотравенське» ПрАТ «ДТЕК Павлоградвугілля» з 27 лютого 1995 року по 19 листопада 2021 року, був звільнений у зв`язку з виявленою невідповідністю працівника займаній посаді внаслідок стану здоров`я (а.с.8-9).

18 листопада 2021 року директором ВСП «Шахтоуправління Першотравенське» ПрАТ «ДТЕК Павлоградвугілля» затверджений акт розслідування нещасного випадку, що стався на зазначеному підприємстві з ОСОБА_1 23 вересня 2021 року (а.с.10-12).

За змістом цього акту ОСОБА_1 о 22 годині 30 хвилин, зайшовши у заїзд 613 збірного штреку, підсковзнувся на трапах, втратив рівновагу та впав, при цьому вдарився головою об рейку рейкового шляху. Причиною нещасного випадку (падіння потерпілого під час пересування) зазначено порушення самим потерпілим вимог пункту 4.19 «Посадової інструкції помічника дільниці ремонтно-відновлювальних робіт ВСП «ШУ Першотравенське» ПрАТ «ДТЕК Павлоградвугілля».

Довідкою міжрайонної психіатричної МСЕК №2 серії 12ААА № 065414 від 28 січня 2022 року при первинному огляді ОСОБА_1 встановлено другу групу інвалідності та 80 відсотків втрати професійної працездатності (а.с.13).

Норми права, які застосував суд

Відповідно до статті 237-1 КЗпП України власник або уповноважений ним орган повинен відшкодувати заподіяну моральну шкоду працівнику, якщо порушення його законних прав призвели до моральних страждань, втрати нормальних життєвих зв`язків і вимагають від нього додаткових зусиль для організації свого життя.

Нормою статті 23 ЦК України встановлено, що особа має право на відшкодування моральної шкоди, завданої внаслідок порушення її прав. Моральна шкода відшкодовується грішми, іншим майном або в інший спосіб. Розмір грошового відшкодування моральної шкоди визначається судом залежно від характеру правопорушення, глибини фізичних та душевних страждань, погіршення здібностей потерпілого або позбавлення його можливості їх реалізації, ступеня вини особи, яка завдала моральної шкоди, якщо вина є підставою для відшкодування, а також з урахуванням інших обставин, які мають істотне значення. При визначенні розміру відшкодування враховуються вимоги розумності і справедливості. Моральна шкода відшкодовується незалежно від майнової шкоди, яка підлягає відшкодуванню, та не пов`язана з розміром цього відшкодування. Моральна шкода відшкодовується одноразово, якщо інше не встановлено договором або законом.

Згідно наведених положень закону підставою для відшкодування працівнику моральної шкоди є наявність факту порушення його прав. Сама по собі робота у шкідливих та небезпечних умовах не порушує прав працівника. Натомість у разі ушкодження здоров`я внаслідок незабезпечення роботодавцем безпечних умов праці наявність порушення роботодавцем прав працівника є очевидною.

Актом розслідування нещасного випадку від 18 листопада 2021 року встановлено, що основною причиною нещасного випадку (падіння потерпілого під час пересування) є невиконання самим потерпілим вимог пункту 4.19 «Посадової інструкції помічника дільниці ремонтно-відновлювальних робіт ВСП «ШУ Першотравенське» ПрАТ «ДТЕК Павлоградвугілля». Супутніх причин нещасного випадку немає. Шкідливі або небезпечні фактори відсутні. Устаткування, машини, механізми, транспортні засоби, експлуатація яких призвела до нещасного випадку, також відсутні.

Таким чином актом розслідування нещасного випадку підтверджується, що єдиною причиною нещасного випадку, що стався з позивачем на робочому місці, була його власна необережність, а саме порушення вимог посадової інструкції.

Зазначеним актом розслідування не встановлено будь-якої вини роботодавця у цьому нещасному випадку (недосконалість технологічного процесу, тривала дія шкідливих факторів тощо).

Як передбачено пунктом 1 частини 2 статті 1167 Цивільного кодексу України, моральна шкода відшкодовується незалежно від вини органу державної влади, органу влади Автономної Республіки Крим, органу місцевого самоврядування, фізичної або юридичної особи, яка її завдала, якщо шкоди завдано каліцтвом, іншим ушкодженням здоров`я або смертю фізичної особи внаслідок дії джерела підвищеної небезпеки.

Згідно з частиною 1 статті 1187 Цивільного кодексу України, джерелом підвищеної небезпеки є діяльність, пов`язана з використанням, зберіганням або утриманням транспортних засобів, механізмів та обладнання, використанням, зберіганням хімічних, радіоактивних, вибухо- і вогненебезпечних та інших речовин, утриманням диких звірів, службових собак та собак бійцівських порід тощо, що створює підвищену небезпеку для особи, яка цю діяльність здійснює, та інших осіб.

В акті розслідування нещасного випадку немає вказівки на те, що травмування потерпілого пов`язане з використанням транспортних засобів, механізмів або речовин, які створюють підвищену імовірність заподіяння шкоди через неможливість повного контролю за ними людини і можуть бути віднесені до джерел підвищеної небезпеки.

Оскільки факту порушення роботодавцем прав позивача не встановлено, відсутні підстави для відшкодування моральної шкоди.

Технічна помилка у зазначенні назви суду в ордері серії АЕ № 1063621 від 02 березня 2022 року на надання правничої допомоги ОСОБА_1 адвокатом Повалій Оленою Василівною («міський» суд замість «міськрайонний») не свідчить про недійсність ордеру і не є перешкодою для розгляду справи по суті (а.с.16).

Розподіл судових витрат

Як передбачено частиною 1 статті 141 ЦПК України, судовий збір покладається на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог.

Позивач звільнений від сплати судового збору при зверненні до суду, тому судові витрати на сплату судового збору слід компенсувати за рахунок держави.

Керуючись статтями 264-265 ЦПК України, суд

В И Р І Ш И В:

Відмовити повністю у задоволенні позову ОСОБА_1 до Приватного акціонерного товариства «ДТЕК Павлоградвугілля» про відшкодування моральної шкоди, заподіяної ушкодженням здоров`я внаслідок нещасного випадку, пов`язаного з виробництвом.

Судові витрати на сплату судового збору компенсувати за рахунок держави.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

Апеляційна скарга на рішення суду подається у Дніпровський апеляційний суд протягом тридцяти днів з дня його складення.

Учасник справи, якому повне рішення суду не було вручене у день його складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.

Учасники справи:

- ОСОБА_1 , АДРЕСА_1 , РНОКПП НОМЕР_1 ,

-Приватне акціонерне товариство «ДТЕК Павлоградвугілля», 51400 Дніпропетровська область, місто Павлоград, вулиця Соборна, 76, .

Суддя У.М. Болдирєва