ДЗЕРЖИНСЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД МІСТА КРИВОГО РОГУ
ДНІПРОПЕТРОВСЬКОЇ ОБЛАСТІ
Справа № 210/4784/21
Провадження № 2/210/255/22
Р І Ш Е Н Н Я

іменем України

"26" квітня 2022 р.

Дзержинський районний суд м. Кривого Рогу Дніпропетровської області у складі:

головуючого-судді: Чайкіної О.В.,

за участі секретаря судового засідання: Перог Р.О.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду м. Кривого Рогу Дніпропетровської області, відповідно до ч.2 ст.247 ЦПК України в порядку загального позовного провадження цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до Територіальної громади м. Кривого Рогу в особі виконавчого комітету Металургійної районної у м. Кривий Ріг ради про надання додаткового строку для прийняття спадщини, -

В С Т А Н О В И В:

Описова частина

Короткий зміст позовної заяви

ОСОБА_1 звернувся до суду із позовом про надання додаткового строку для прийняття спадщини,

В обґрунтування позовних вимог позивач зазначає, що ІНФОРМАЦІЯ_1 померла матір Позивача - ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_2 .. Після смерті ОСОБА_2 відкрилась спадщина у вигляді квартири, що розташована за адресою: АДРЕСА_1 . Зазначена квартира належала померлій на підставі договору купівлі-продажу, зареєстрованого 27.03.2007р. приватним нотаріусом Криворізького міського нотаріального округу Кірієнко І.М. за реєстровим №1087. Позивач, як син померлої, є спадкоємцем першої черги за законом після смерті матері. Позивач звернувся до Приватного нотаріуса Криворізького міського нотаріального округу Рисіної С.В. із заявою про прийняття спадщини 17.05.2021 року, так як перебував у відрядженні. Однак йому було відмовлено у видачі свідоцтва про право на спадщину з тієї причини, що ним було пропущено встановлений законом шестимісячний строк для прийняття спадщини, тому нотаріус надав Позивачеві відповідну Постанову про відмову у вчиненні нотаріальної дії та рекомендовано звернутись до суду з приводу визначення додаткового строку, необхідного для подачі заяви про прийняття спадщини.

Аргументи учасників справи

В судове засідання позивач та його представник не з`явився. Від представника позивача надійшла заява про можливість розгляду справи без його участі, на позовних вимогах наполягає.

Представник відповідача Територіальна громади міста Кривого Рогу в особі Виконавчого комітету Металургійної районної у місті Кривому Розі ради в судове засідання не з`явився, про дату, час та місце проведення судового засідання повідомлявся, що підтверджується матеріалами справи. Відзив на позовну заяву не надав.

Згідно ч.1 ст.223 ЦПК України, неявка у судове засідання будь-якого учасника справи за умови, що його належним чином повідомлено про дату, час і місце цього засідання, не перешкоджає розгляду справи по суті, крім випадків, визначених цією статтею.

Відзив на позовну заяву відповідач не надав.

Відповідно до ст. 247 ЦПК України, у разі неявки в судове засідання всіх учасників справи чи в разі якщо відповідно до положень цього Кодексу розгляд справи здійснюється судом за відсутності учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного запису не здійснюється.

У відповідності до вимог ст. 280-281 ЦПК України, суд вважає за можливе вирішити справу в заочному порядку, з огляду на те, що відповідач є юридичною особою, повідомлявся про перебування в провадженні суду даної справи, неодноразово в судове засідання не з"явився, правом подання відзиву не скористався, крім того, позивач не заперечує проти заочного вирішення справи.

Фактичні обставини справи, встановлені судом

З письмових матеріалів справи встановлено, що ІНФОРМАЦІЯ_1 померла мати позивача, ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , що підтверджується свідоцтвом про смерть, виданим Відділом державної реєстрації актів цивільного стану по Інгулецькому та Металургійному районах у місті Кривому Розі Південно-Східного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Дніпро), серія НОМЕР_1 від 02.10.2020 року (а.с. 6).

Факт родинних відносин підтверджується свідоцтвом про народження ОСОБА_1 від 31.08.1967 року, серії НОМЕР_2 (а.с.7).

За життя ОСОБА_2 була власником квартири за адресою АДРЕСА_1 .

Зазначена квартира належала померлій на підставі договору купівлі-продажу, зареєстрованого 27.03.2007р. приватним нотаріусом Криворізького міського нотаріального округу Кірієнко І.М. за реєстровим №1087 (а.с.9).

Позивач, є спадкоємцем за законом першої черги після смерті матері ОСОБА_2 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_1 .

Дослідивши копію спадкової справи № 15-2021 після померлої ІНФОРМАЦІЯ_1 ОСОБА_2 , судом також встановлено, що інші спадкоємці майна, що залишилось після смерті ОСОБА_2 , із заявами про прийняття спадщини не звертались (а.с.20-46).

Постановою Приватного нотаріуса Криворізького міського нотаріального округу Рисіної С.В. від 17 травня 2021 року Позивачу відмовлено у видачі свідоцтва про право на спадщину за законом, у зв`язку із тим, що він пропустив 6-місячний строк для подачі заяви про прийняття спадщини після смерті - ОСОБА_2 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_3 , оскільки не був зареєстрований разом із померлою за однією адресою і не подав до нотаріальної контори в шестимісячний строк заяву про прийняття спадщини, та рекомендовано звернутись до суду з приводу визначення додаткового строку, необхідного для подачі заяви про прийняття спадщини (а.с.10).

Відповідно до копії Наказу №13-ВД від 26.03.2021 року про відрядження , виданого генеральним директором ТОВ «Фірма «Вікант» Пономарьовим І.О., встановлено, що Позивач на період з 29.03.2021 року по 09.04.2021 рік перебував у службовому відрядженні до міст Івано-Франківська та Тернополя (а.с.11).

За відомостями, які містяться в реєстрі територіальної громади Відділу реєстрації місця проживання громадян виконкому Металургійної районної у місті ради міста Кривий Ріг встановлено, що ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , була зареєстрована за адресою: АДРЕСА_1 до 18 листопада 2020 року. На дату смерті ІНФОРМАЦІЯ_1 ОСОБА_2 зареєстровані особи за вказаною адресою відсутні (а.с.80).

Мотивувальна частина

Позиція суду та застосовані норми права

Згідно з частиною першою статті 4 ЦПК України кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів.

Статтею 15 Цивільного кодексу України (далі - ЦК України) передбачено, що кожна особа має право на захист свого цивільного права у разі його порушення, невизнання або оспорювання. Кожна особа має право на захист свого інтересу, який не суперечить загальним засадам цивільного законодавства.

Згідно зі статтею 1216 ЦК України спадкуванням є перехід прав і обов`язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця), до інших осіб (спадкоємців).

До складу спадщини входять усі права і обов`язки, що належали спадкодавцеві на момент відкриття спадщини і не припинилися внаслідок його смерті, за виключенням тих прав і обов`язків, що зазначені у статті 1219 ЦК України (статті 1218, 1231 ЦК України).

Відповідно до частини другої статті 1220 ЦК України часом відкриття спадщини є день смерті особи, або день, з якого вона оголошується померлою.

Частиною першою статті 1268 ЦК України передбачено, що спадкоємець за заповітом чи за законом має право прийняти спадщину або не прийняти її.

Статтею 1270 ЦК України передбачено, що для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини. Якщо виникнення у особи права на спадкування залежить від неприйняття спадщини або відмови від її прийняття іншими спадкоємцями, строк для прийняття нею спадщини встановлюється у три місяці з моменту неприйняття іншими спадкоємцями спадщини або відмови від її прийняття. Якщо строк, що залишився, менший як три місяці, він продовжується до трьох місяців.

Згідно з частиною третьою статті 1272 ЦК України за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини.

За змістом цієї статті поважними причинами пропуску строку для прийняття спадщини є причини, які пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій.

У пункті 24 постанови Пленуму Верховного Суду України від 30 травня 2008 року № 7 «Про судову практику у справах про спадкування» зазначено, що вирішуючи питання про визначення особі додаткового строку, суд досліджує причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними причинами є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на час вчинення цих дій.

Правила частини третьої статті 1272 ЦК України про надання додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини можуть бути застосовані, якщо: 1) у спадкоємця були перешкоди для подання такої заяви; 2) ці обставини визнані судом поважними.

Такий правовий висновок викладений Верховним Судом України у постанові від 23 серпня 2017 року № 6-1320цс17, а також у постановах Верховного Суду: від 26 червня 2019 року у справі № 565/1145/17, від 17 жовтня 2019 року у справі № 766/14595/16, від 30 січня 2020 року у справі № 487/2375/18, від 31 січня 2020 року у справі № 450/1383/18.

Якщо спадкоємець пропустив шестимісячний строк для подання заяви про прийняття спадщини з поважних причин, закон гарантує йому право на звернення до суду з позовом про визначення додаткового строку на подання такої заяви.

Вирішуючи питання визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій.

Поважними причинами пропуску строку визнаються, зокрема: 1) тривала хвороба спадкоємців; 2) велика відстань між місцем постійного проживання спадкоємців і місцем знаходження спадкового майна; 3) складні умови праці, які, зокрема, пов`язані з тривалими відрядженнями, в тому числі закордонними; 4) перебування спадкоємців на строковій службі у складі Збройних Сил України; 5) необізнаність спадкоємців про наявність заповіту тощо.

У частині першій статті 1269 ЦК України зазначено, що спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини.

Заява про прийняття спадщини подається спадкоємцем особисто (частина друга статті 1269 ЦК України).

Заяви про прийняття спадщини або відмову від її прийняття подаються спадкоємцем особисто нотаріусу за місцем відкриття спадщини у письмовій формі; не допускається приймати заяви про прийняття спадщини, про відмову від неї або заяви про їх відкликання, складені від імені спадкоємців їх представниками, що діють на підставі довіреностей (пункти 3.3, 3.6 глави 10 Порядку вчинення нотаріальних дій нотаріусами України, затвердженого наказом Міністерства юстиції України від 22 лютого 2012 року № 296/5).

Як встановлено судом, спадкоєиець ОСОБА_2 померла ІНФОРМАЦІЯ_1 , кінцевий строк подання заяви на прийняття спадщини - 01 квітня 2021 року. Із заявою про прийняття спадщини позивач звернувся 17 травня 2021 року. В період з 29 березня 2021 року по 09 квітня 2021 року позивач перебував у відряджені в містах Івано-Франківськ та Тернопіль відповідно до наказу від 26 березня 2021 року.

Тобто, в той час, коли спливав строк для подання заяви про прийняття спадщини позивач перебував у службовому відрядженні до міст Івано-Франківськ та Тернополь, що не дозволило йому вчасно звернутись до нотаріуса із заявою про прийняття спадщини, що відкрилась після смерті його матері ОСОБА_2 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_1 .

Як вбачається з матеріалів справи, наказ про відрядження датований 26 березня 2021 року, 27 та 28 березня 2021 року - вихідні дні, і ця обставина свідчить про те, що у позивача виникли об`єктивні, істотні труднощі для особистого подання у передбачений законом строк заяви про прийняття спадщини.

При цьому суд враховує, що до спливу шестимісячного строку, свідоцтво про право на спадщине може бути видане, а заява має бути подана особисто.

У постанові Верховного Суду в справі № 681/203/17-ц зазначено, що вирішуючи питання поважності причин пропущення шестимісячного строку, визначеного статтею 1270 ЦК України, для прийняття спадщини, суд має враховувати, що такі причини визначаються в кожному конкретному випадку з огляду на обставини справи. Принцип «пропорційності» тісно пов`язаний із принципом верховенства права: принцип верховенства права є фундаментом, на якому базується принцип «пропорційності», натомість принцип «пропорційності» є умовою реалізації принципу верховенства права і водночас його необхідним наслідком. Судова практика ЄСПЛ розглядає принцип «пропорційності» як невід`ємну складову та інструмент верховенства права, зокрема й у питаннях захисту права власності.

Проаналізувавши встановлені обставини по справі, оцінивши надані в силу положень ст.81 ЦПК України докази в їх сукупності, оскільки позивач пропустив строк прийняття спадщини з поважних причин, то суд вважає за необхідне визнати причини пропуску строку подачі заяви про прийняття спадщини спадкоємцем поважними, а позов задовольнити і визначити йому додатковий строк для подачі заяви про прийняття спадщини.

Задовольняючи позов суд враховує, що додатковий строк визначається у разі, якщо суд визнає причини пропуску строку для прийняття спадщини поважними.

Факт пропуску строку для прийняття спадщини не є підставою для усунення від спадкування, тому суд приходить до висновку, що позов підлягає задоволенню.

Керуючись ст.ст.12,13,77,81,259,263-265,268 ЦПК України, 1270, 1272ЦК України, суд ,-

УХВАЛИВ:

Позовну заяву ОСОБА_1 до Територіальної громади м. Кривого Рогу в особі виконавчого комітету Металургійної районної у м. Кривий Ріг ради про надання додаткового строку для прийняття спадщини- задовольнити.

Визначити ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_4 ,додатковий строк для подання заяви про прийняття спадщини протягом 2 (двох) місяців з моменту набрання судовим рішенням законної сили.

Відповідачам, які не з`явилися в судове засідання, направляється копія заочного рішення в порядку, передбаченому статтею 272 ЦПК України. Заочне рішення може бути переглянуте судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача. Заяву про перегляд заочного рішення може бути подано протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Учасник справи, якому повне заочне рішення суду не було вручене у день його проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на подання заяви про його перегляд - якщо така заява подана протягом двадцяти днів з дня вручення йому повного заочного рішення суду.

Рішення суду може бути оскаржене до Дніпровського апеляційного суду. Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення. Датою ухвалення рішення є дата його проголошення. Датою ухвалення рішення, ухваленого за відсутності учасників справи, є дата складення повного судового рішення.

Відповідно до п.15 Розділу ХІІІ Перехідних положень ЦПК України до дня початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи, апеляційні та касаційні скарги подаються учасниками справи до або через відповідні суди, а матеріали справ витребовуються та надсилаються судами за правилами, що діяли до набрання чинності цією редакцією Кодексу. У разі порушення порядку подання апеляційної чи касаційної скарги відповідний суд повертає таку скаргу без розгляду.

Учасники справи можуть ознайомитись з судовим рішенням на офіційному веб-порталі Єдиного державного реєстру судових рішень. Веб-адреса сторінки: http://reyestr.court.gov.ua.

Заочне рішення набирає законної сили, якщо протягом встановлених законом строків не подані заява про перегляд заочного рішення або апеляційна скарга, або якщо рішення залишено в силі за результатами апеляційного розгляду справи.

Повний текст рішення складено 26 квітня 2022 року.

Відомості про учасників справи згідно п.4 ч.5 ст.265 ЦПК України:

Позивач: ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_4 , АДРЕСА_2 ;

Відповідач: Територіальна громада м. Кривого Рогу в особі виконавчого комітету Металургійної районної у м. Кривий Ріг ради, 50069, м. Кривий ріг, пр. Миру, 42.

Суддя: О. В. Чайкіна