Справа № 677/1830/22
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

27 квітня 2022 року м.Красилів

Красилівський районний суд Хмельницької області

в складі: головуючої судді Гладій Л.М.,

з участю секретаря Владюк Н.В.,

розглянувши за правилами загального позовного провадження у підготовчому засіданні в м. Красилові цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини,

ВСТАНОВИВ:

Позивач звернувся до суду з позовом до ОСОБА_2 про визначення додаткового строку для прийняття спадщини посилаючись на те, що ІНФОРМАЦІЯ_1 померла його двоюрідна тітка ОСОБА_3 , яка на час смерті проживала по АДРЕСА_1 . ОСОБА_3 проживала одиноко, так як власної сім`ї, дітей та чоловіка вона не мала. На старості років ОСОБА_3 потребувала стороннього догляду та допомоги, в чому він та його родина в усьому їй допомагали. Також здійснили її поховання та влаштували поминальні обіди. ЇЇ спадщину мав намір оформити її рідний племінник, його батько, ОСОБА_2 . Однак постійні проблеми зі станом здоров`я та відсутність підтвердження родинних відносин між ними відкладали оформлення спадщини в часі. 15 жовтня 2021 року йому стало відомо, що можливо ОСОБА_3 на його ім`я склала заповіт. 25 жовтня 2021 року він звернувся до приватного нотаріуса Шлейник М.С. щодо надання інформації про наявність заповіту, який можливо був складений ОСОБА_3 на його ім`я. Із наданого витягу із спадкового реєстру заповітів від 25 жовтня 2021 року він дізнався, що 06 травня 1991 року Кузьминською сільською радою було складено заповіт. Будь-якої інформації за життя ОСОБА_3 ні йому, ні відповідачу не повідомляла про складання на його ім`я заповіту. До складу спадщини ОСОБА_3 входить земельна ділянка площею 2,0174 га, яка розташована на території Кузьминського старостинського округу Щиборівської сільської ради.

У визначений законом строк він не встиг подати нотаріусу відповідної заяви у зв`язку з чим їй відмовлено у видачі свідоцтва про право власності на спадщину за заповітом після смерті ОСОБА_3 . Поважність причини пропуску строку для подання зазначеної заяви є його необізнаність про наявність заповіту.

Позивач у судове засідання не з`явився, надіслав на адресу суду заяву, в якій позов підтримав, просить справу слухати у його відсутності та позов задовольнити.

Відповідач в судове засідання не з`явився, надав суду заяву про розгляд справи у його відсутності та про визнання позовних вимог.

Суд, дослідивши письмові матеріали справи приходить до висновку, що позов підлягає задоволенню, з огляду на наступне.

Як встановлено судом та вбачається із матеріалів справи, відповідно до свідоцтва про народження ОСОБА_2 серії НОМЕР_1 від 29 березня 1960 року, його матір`ю є ОСОБА_4 , яка в свою чергу відповідно до свідоцтва про народження серії НОМЕР_2 від 25 серпня 1981 року є рідною сестрою ОСОБА_3 .

Згідно з свідоцтв про смерть серії НОМЕР_3 від 03 листопада 2014 року ОСОБА_3 померла ІНФОРМАЦІЯ_1 .

Як вбачається із дубліката заповіту, який має силу оригіналу, складеного 06 травня 1991 року та посвідченого в.о. секретаря виконкому Кузьминської сільської ради народних депутатів Нечипорук М.П. і зареєстрований за № 14, ОСОБА_3 на випадок своєї смерті склала заповіт, згідно якого все своє майно, де б воно не було і з чого б воно не складалося, взагалі все те, що буде належати їй і на що вона матиме право заповіла ОСОБА_1 .

Відповідно до відповіді завідувача Красилівської державної нотаріальної контори Тиховської В. від 20 квітня 2022 року щодо майна померлої ОСОБА_3 спадкова справа не заводилась, а постановою від 25 жовтня 2022 року ОСОБА_1 відмовлено у видачі свідоцтва про право на спадщину за законом після смерті ОСОБА_3 в зв`язку із пропуском строку подання заяви про прийняття спадщини.

Надаючи правову оцінку зазначеним обставинам, суд враховує наступне.

Згідно ст. 1216 ЦК України, спадкуванням є перехід прав та обов`язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця), до інших осіб (спадкоємців).

За загальними положеннями про спадкування право на спадщину виникає в день відкриття спадщини, спадщина відкривається внаслідок смерті особи або оголошення її померлою, для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини (ст.ст.1220, 1222, 1270 ЦК України).

Спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини (ч. 1 ст. 1269 ЦК України).

Таким чином, право на спадщину виникає з моменту її відкриття, і закон зобов`язує спадкоємця, який постійно не проживав зі спадкодавцем, у шестимісячний строк подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини.

Згідно із ст.ст. 1268-1270 ЦК України спадкоємець за заповітом чи за законом має право прийняти спадщину або не прийняти її. При цьому прийняття спадщини з умовою чи із застереженням не допускається.

Позивач, як спадкоємець за заповітом, згідно вимог ст. 1269, 1270 ЦК України, повинний був подати заяву до нотаріальної контори про прийняття спадщини після смерті спадкодавця проте, такої у передбачений законом строк не подав.

Позивач посилався на те, що він не був обізнаний у тому, що спадкодавець склала заповіт, яким заповідала спадкове майно позивачу.

Постановою Верховного Суду у складі постійної колегії суддів Другої судової палати Касаційного цивільного суду від 26.06.2019 у справі № 565/1145/17 були зроблені висновки про те, що необізнаність про існування заповіту є поважною причиною пропуску строку звернення до нотаріальної контори.

Так, у зазначеній постанові наголошується, що за загальним правилом положення про спадкування право на спадщину виникає в день відкриття спадщини. Спадщина відкривається внаслідок смерті особи або оголошення її померлою, для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини (статті 1220, 1222, 1270 ЦК України). Згідно з частиною третьою статті 1272 ЦК України, за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини.

За змістом цієї статті поважними причинами пропуску строку для прийняття спадщини є причини, які пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій.

Правила частини третьої статті 1272 ЦК України про надання додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини можуть бути застосовані, якщо: 1) у спадкоємця були перешкоди для подання такої зави; 2) ці обставини визнані судом поважними.

Поважними причинами пропуску строку визнаються, зокрема: 1) тривала хвороба спадкоємців; 2) велика відстань між місцем постійного проживання спадкоємців і місцем знаходження спадкового майна; 3) складні умови праці, зокрема пов`язані з тривалими відрядженнями, в тому числі закордонними; 4) перебування спадкоємців на строковій службі у складі Збройних Сил України; 5) необізнаність спадкоємців про наявність заповіту тощо.

Аналогічні причини пропуску строку подання заяви про прийняття спадщини, як поважні, наведені також у постанові Верховного суду від 10 січня 2019 року у справі № 205/8697/16-ц (провадження № 61-39620св18). Окрім того, у вказаній постанові враховано також незначний період пропуску строку для прийняття спадщини.

Таким чином, необізнаність спадкоємця про наявність заповіту є поважною причиною пропуску строку для прийняття спадщини.

При розгляді справ про надання додаткового строку для прийняття спадщини судом застосовуються інші, порівняно із поновленням строку позовної давності, підстави для визнання причин пропуску цього строку поважними.

Відповідно до статті 63 Закону України «Про нотаріат» нотаріус або в сільських населених пунктах - посадова особа органу місцевого самоврядування, уповноважена на вчинення нотаріальних дій, отримавши від спадкоємців повідомлення про відкриття спадщини, зобов`язана повідомити про це тих спадкоємців, місце проживання або роботи яких відоме. Нотаріус або посадова особа органу місцевого самоврядування, уповноважена на вчинення нотаріальних дій, також може зробити виклик спадкоємців шляхом публічного оголошення або повідомлення у пресі.

Згідно з пунктом 1.2 глави 10 розділу II Порядку вчинення нотаріальних дій нотаріусами України, затвердженого Наказом Міністерства юстиції України від 22 лютого 2012 року № 296/5, при зверненні спадкоємця у зв`язку з відкриттям спадщини нотаріус з`ясовує відомості стосовно факту смерті спадкодавця, часу і місця відкриття спадщини, кола спадкоємців, наявності заповіту, наявності спадкового майна, його складу та місцезнаходження, необхідність вжиття заходів щодо охорони спадкового майна.

Для того, щоб не допустити пропуску шестимісячного строку для прийняття спадщини, нотаріус роз`яснює спадкоємцям право подачі заяви про прийняття спадщини чи про відмову від її прийняття (пункт 3.2 глави 10 розділу II Порядку № 296/5). Пунктом 3.16 глави 10 розділу II Порядку № 296/5 передбачено, що суд може визначити спадкоємцю, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини.

Отже, на нотаріуса або в сільських населених пунктах - посадова особа органу місцевого самоврядування, уповноважена на вчинення нотаріальних дій, покладено обов`язок щодо повідомлення спадкодавця про необхідність подачі заяви про прийняття спадщини за заповітом чи про відмову від її прийняття, щоб не допустити пропуску шестимісячного строку для прийняття спадщини.

Як вбачається з наявної в матеріалах справи Інформаційної довідки зі Спадкового реєстру (заповіти/спадкові справи) № 66971972 від 25 жовтня 2021 року, у Спадковому реєстрі за №42202922 зареєстрований заповіт № 14, складений ОСОБА_3 , який посвідчений 06 травня 1991 року Кузьминською сільською радою Красилівського району Хмельницької області та зберігається в Кузьминській сільській раді, за адресою: 31047, Хмельницька область, с. Кузьмин, вул. Радянська.

Встановивши, що позивач був необізнаний про наявність заповіту, оскільки нотаріусом або в сільських населених пунктах - посадова особа органу місцевого самоврядування, уповноважена на вчинення нотаріальних дій, не були здійснені повідомлення та виклик спадкоємця за заповітом, незнаний строк пропуску подання заяви про прийняття спадщини, суд дійшов висновку про поважність причин пропуску позивачем строку прийняття спадщини, що відповідно до ч. 3 ст. 1272 ЦК України є підставою для визначення йому додаткового строку, достатнього для подання заяви про прийняття спадщини.

При цьому суд враховує також вимоги розумності та справедливості. Згідно зі ст. 3 ЦК України загальними засадами цивільного законодавства є, зокрема, справедливість, добросовісність та розумність.

Вимога справедливості, добросовісності та розумності цивільного законодавства практично виражається у встановленні його нормами рівних умов для участі всіх осіб у цивільних відносинах; закріпленні можливості адекватного захисту порушеного цивільного права або інтересу.

Суд враховує, що у даному випадку необізнаність про існування заповіту та нездійснення нотаріусом або в сільських населених пунктах - посадова особа органу місцевого самоврядування, повідомлень та викликів спадкоємця за заповітом могли стати поважною причиною для незверення у нотаріальну контору.

До того ж суд враховує що існувала воля спадкодавця на передання спадкового майна позивачу, ця воля втілена у заповіті та має поважатися при вирішенні питання про подальшу долю спадкового майна.

Також при вирішенні даної справи суд зауважує, що відповідно до статті 1 Першого протоколу до Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод кожна фізична або юридична особа має право мирно володіти своїм майном. Ніхто не може бути позбавлений своєї власності інакше як в інтересах суспільства і на умовах, передбачених законом і загальними принципами міжнародного права.

Таким чином, зазначені обставини, на думку суду, були об`єктивними перешкодами для прийняття спадщини та визнаються поважними у розумінні ст. 1272 ЦК України.

Враховуючи вищенаведене, суд приходить до висновку, що позов підлягає задоволенню.

На підставі викладеного та керуючись ст.ст.1216, 1258, 1269, 1272 ЦК України, ст.ст. 12, 247, 263-265, 273, 354, 355 ЦПК України, суд

в и р і ш и в:

Позов задовольнити.

Визначити ОСОБА_1 додатковий строк для подання заяви про прийняття спадщини, яка відкрилася після смерті ОСОБА_3 , що померла ІНФОРМАЦІЯ_1 , тривалістю два місяця з дня вступу рішення суду в законну силу.

Позивач ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , зареєстроване місце проживання: АДРЕСА_2 , РНОКПП НОМЕР_4 .

Відповідач ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , зареєстроване місце проживання: АДРЕСА_2 , РНОКПП НОМЕР_4 .

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Апеляційна скарга на рішення суду подається до Хмельницького апеляційного суду через Красилівський районний суд Хмельницької області протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Суддя Л.М. Гладій