ДНІПРОВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
Провадження № 22-ц/803/2741/22 Справа № 192/1838/21 Головуючий у першій інстанції: Щербина Н.О Суддя-доповідач: Красвітна Т. П.
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

21 квітня 2022 року колегія суддів Судової палати з розгляду цивільних справ Дніпровського апеляційного суду у складі:

головуючого Красвітної Т.П.,

суддів: Свистунової О.В., Єлізаренко І.А.,

розглянувши в порядку письмового провадження у м. Дніпро цивільну справу по апеляційній скарзі представника ОСОБА_1 - ОСОБА_2 на ухвалу Солонянського районного суду Дніпропетровської області від 30 грудня 2021 року по справі за позовом ОСОБА_1 до головного управління Держгеокадастру у Дніпропетровській області, ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , ОСОБА_5 , ОСОБА_6 , ОСОБА_7 , Товариство з обмеженою відповідальністю «СОЛОР ЮКРЕЙН», Солонянської районної державної адміністрації Дніпропетровської області про визнання недійним та скасування наказу, визнання недійсним договору, скасування державної реєстрації,

ВСТАНОВИЛА:

Ухвалою Солонянського районного суду Дніпропетровської області від 30 грудня 2021 року позовну заяву ОСОБА_1 до головного управління Держгеокадастру у Дніпропетровській області, ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , ОСОБА_5 , ОСОБА_6 , ОСОБА_7 , Товариство з обмеженою відповідальністю «СОЛОР ЮКРЕЙН», Солонянської районної державної адміністрації Дніпропетровської області про визнання недійним та скасування наказу, визнання недійсним договору, скасування державної реєстрації, визнано не поданою і повернуто у зв`язку з не усуненням недоліків у встановлений строк.

В апеляційній скарзі представник ОСОБА_1 - ОСОБА_2 посилаючись на порушення норм процесуального права, ставить питання про скасування оскаржуваної ухвали та направлення справи до суду першої інстанції для продовження розгляду.

Згідно приписів ч. 2 ст. 369 ЦПК України апеляційна скарга на ухвалу суду першої інстанції про повернення заяви позивачеві (п. 6 ч. 1 ст. 353 ЦПК) розглядається судом апеляційної інстанції без повідомлення учасників справи.

Відповідно до ч. 13 статті 7 ЦПК України розгляд справи здійснюється в порядку письмового провадження за наявними у справі матеріалами, якщо цим Кодексом не передбачено повідомлення учасників справи. У такому випадку судове засідання не проводиться.

Враховуючи вищевикладене, розгляд справи здійснено в порядку письмового провадження, без повідомлення учасників справи.

Від представника ОСОБА_7 - ОСОБА_8 надійшов відзив на апеляційну скаргу, в якому вона просить ухвалу Солонянського районного суду Дніпропетровської області від 30 грудня 2021 року залишити без змін, апеляційну скаргу без задоволення.

Розглянувши матеріали справи, перевіривши законність та обґрунтованість ухвали суду в межах доводів апеляційної скарги і заявлених вимог, колегія суддів приходить до висновку про наявність підстав для задоволення апеляційної скарги, скасування оскаржуваної ухвали та направлення справи до суду першої інстанції для продовження розгляду, виходячи з наступного.

Згідно ч. 3 ст. 185 ЦПК України, якщо позивач відповідно до ухвали суду у встановлений строк виконає вимоги, визначені статтями 175 і 177 цього Кодексу, позовна заява вважається поданою в день первісного її подання до суду. Якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, заява вважається неподаною і повертається позивачеві.

Згідно ч. 2 вказаної вище статті в ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху. Якщо ухвала про залишення позовної заяви без руху постановляється з підстав викладених у ст.ст.175, 177 ЦПК України, суд в такій ухвалі повинен зазначити недоліки, які необхідно усунути.

Встановлено, що представник ОСОБА_1 - ОСОБА_2 звернувся до суду з позовом до Головного управління Держгеокадастру у Дніпропетровській області, ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , ОСОБА_5 , ОСОБА_6 , ОСОБА_7 , Товариство з обмеженою відповідальністю «СОЛОР ЮКРЕЙН», Солонянської районної державної адміністрації Дніпропетровської області про визнання недійним та скасування наказу, визнання недійсним договору, скасування державної реєстрації.

Ухвалою Солонянського районного суду Дніпропетровської області від 10 грудня 2021 року позовну заяву ОСОБА_1 до головного управління Держгеокадастру у Дніпропетровській області, ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , ОСОБА_5 , ОСОБА_6 , ОСОБА_7 , Товариство з обмеженою відповідальністю «СОЛОР ЮКРЕЙН», Солонянської районної державної адміністрації Дніпропетровської області про визнання недійним та скасування наказу, визнання недійсним договору, скасування державної реєстрації, залишено без руху (а.с.17)

20 грудня 2021 року до суду позивачем подано заяву про усунення недоліків по даній справі та позовну заяву в новій редакції (а.с. 19-35).

Відповідно до ч.ч. 1, 2 ст. 2 ЦПК України завданням цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави.

У статті 175 ЦПК України викладено загальні вимоги до позовної заяви, зокрема, у частина 1 та 2 встановлено, що у позовній заяві позивач викладає свої вимоги щодо предмета спору та їх обґрунтування. Позовна заява подається до суду в письмовій формі і підписується позивачем або його представником, або іншою особою, якій законом надано право звертатися до суду в інтересах іншої особи.

За положеннями частини 3 статті 175 ЦПК України

Позовна заява повинна містити: 1) найменування суду першої інстанції, до якого подається заява; 2) повне найменування (для юридичних осіб) або ім`я (прізвище, ім`я та по батькові - для фізичних осіб) сторін та інших учасників справи, їх місцезнаходження (для юридичних осіб) або місце проживання чи перебування (для фізичних осіб), поштовий індекс, ідентифікаційний код юридичної особи в Єдиному державному реєстрі підприємств і організацій України (для юридичних осіб, зареєстрованих за законодавством України), а також реєстраційний номер облікової картки платника податків (для фізичних осіб) за його наявності або номер і серію паспорта для фізичних осіб - громадян України (якщо такі відомості позивачу відомі), відомі номери засобів зв`язку, офіційної електронної адреси та адреси електронної пошти; 3) зазначення ціни позову, якщо позов підлягає грошовій оцінці; обґрунтований розрахунок сум, що стягуються чи оспорюються; 4) зміст позовних вимог: спосіб (способи) захисту прав або інтересів, передбачений законом чи договором, або інший спосіб (способи) захисту прав та інтересів, який не суперечить закону і який позивач просить суд визначити у рішенні; якщо позов подано до кількох відповідачів - зміст позовних вимог щодо кожного з них; 5) виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги; зазначення доказів, що підтверджують вказані обставини; 6) відомості про вжиття заходів досудового врегулювання спору, якщо такі проводилися, в тому числі, якщо законом визначений обов`язковий досудовий порядок урегулювання спору; 7) відомості про вжиття заходів забезпечення доказів або позову до подання позовної заяви, якщо такі здійснювалися; 8) перелік документів та інших доказів, що додаються до заяви; зазначення доказів, які не можуть бути подані разом із позовною заявою (за наявності); зазначення щодо наявності у позивача або іншої особи оригіналів письмових або електронних доказів, копії яких додано до заяви; 9) попередній (орієнтовний) розрахунок суми судових витрат, які позивач поніс і які очікує понести у зв`язку із розглядом справи; 10) підтвердження позивача про те, що ним не подано іншого позову (позовів) до цього ж відповідача (відповідачів) з тим самим предметом та з тих самих підстав.

Повертаючи позовну заяву позивачеві, місцевий суд виходив з того, що в позові відсутні посилання на докази про те, що позивач є власником двох земельних ділянок, набув право власності на земельні частку (пай) на підставі сертифікату ДП №00950084 від 05 травня 1997 року та договору дарування права на земельну ділянку (пай) від 18 січня 2000 року, розпочав здійснювати підготовку земельної документації, укладання договору на розробку технічної документації щодо відновлення меж земельної ділянки на місцевості, належність земельних ділянок КСП «Сура», розташування земельних ділянок на полі №31 тракторної бригади. Вказані посилання не мотивовані, не зазначено і доказів, що підтверджують вказані обставини; позивач не зазначив підстави звернення з позовом до ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , ОСОБА_5 , ОСОБА_6 , враховуючи те, що останні не є власниками земельних ділянок на час подання позову. Крім того, позивач не зазначив яким чином договір оренди, укладений між ОСОБА_7 та ТОВ «СОЛОР ЮКРЕЙН» порушує його права; окреме клопотання про залучення до участі у справі в якості третьої особи, яка не заявляє самостійні вимоги на стороні позивача з відповідним мотивуванням не подано.

Частинами 5 та 6 ст. 177 ЦПК України передбачено, що позивач зобов`язаний додати до позовної заяви всі наявні в нього докази, що підтверджують обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги (якщо подаються письмові чи електронні докази позивач може додати до позовної заяви копії відповідних доказів).

Згідно ч. 1 ст. 229 ЦПК України суд під час розгляду справи повинен безпосередньо дослідити докази у справі: ознайомитися з письмовими та електронними доказами, висновками експертів, поясненнями учасників справи, викладеними в заявах по суті справи, показаннями свідків, оглянути речові докази.

За положеннями частини 1 статті 189 ЦПК України, завданнями підготовчого провадження є: 1) остаточне визначення предмета спору та характеру спірних правовідносин, позовних вимог та складу учасників судового процесу; 2) з`ясування заперечень проти позовних вимог; 3) визначення обставин справи, які підлягають встановленню, та зібрання відповідних доказів; 4) вирішення відводів; 5) визначення порядку розгляду справи; 6) вчинення інших дій з метою забезпечення правильного, своєчасного і безперешкодного розгляду справи по суті.

Встановлення обґрунтованості позову є обов`язком суду, який виконується під час розгляду справи, а не на стадії відкриття провадження.

Більше того, питання щодо надання чи витребування відповідного доказу суд має можливість вирішити на стадії підготовчого провадження, а не під час відкриття провадження у справі. У випадку безпідставності заявлених вимог, суд може ухвалити судове рішення про відмову у їх задоволенні, однак не ухвалу про визнання неподаною і повернення позовної заяви.

Положенням п. 2 ч. 1 ст. 264 ЦПК України передбачено, що під час ухвалення рішення суд вирішує питання, зокрема чи мали місце обставини, якими обґрунтовувалися вимоги та заперечення та якими доказами вони підтверджуються; чи є фактичні дані, які мають значення для вирішення справи та докази на їх підтвердження.

Тобто, питання доведеності заявлених позовних вимог вирішується судом під час ухвалення судового рішення, тому висновок суду про відсутність доказів при відкритті провадження, як підстава для повернення позовної заяви, є передчасним таким, що не відповідає процесуальному законодавству.

Колегія суддів зауважує, що необхідні для вирішення справи докази можуть бути долучені до початку розгляду справи по суті, зокрема у підготовчому засіданні, а недоведеність тієї чи іншої вимоги, чи відсутність доказів на підтвердження такої вимоги може бути підставою для відмови у задоволенні позову чи окремих позовних вимог при вирішенні справи по суті.

Також, частиною 3 статті 53 ЦПК України встановлено, що якщо суд при вирішенні питання про відкриття провадження у справі або при підготовці справи до розгляду встановить, що рішення суду може вплинути на права та обов`язки осіб, що не є стороною у справі, суд залучає таких осіб до участі у справі як третіх осіб, які не заявляють самостійних вимог щодо предмета спору.

Зобов`язуючи позивача подати клопотання про залучення до участі у справі в якості третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог на стороні позивача, - місцевий суд не звернув увагу, що остаточне визначення складу учасників судового процесу є завданням підготовчого засідання, згідно із частиною 1 статті 189 ЦПК України.

Повертаючи позовну заяву, суд першої інстанції не надав детальну оцінку доводам заяви про усунення недоліків представника ОСОБА_1 - ОСОБА_2 (а.с. 19-35).

Враховуючи викладене, місцевий суд дійшов передчасного висновку про повернення позовної заяви позивачеві. Ухвала суду про визнання заяви неподаною та її повернення є такою, що порушує фундаментальний принцип безперешкодного доступу до правосуддя, визначений п.1 ст. 6 Конвенції про захист прав людини та основоположних свобод та вимоги ч. 3 ст. 185 ЦПК України.

За правилом ст. 4 ЦПК України, кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів.

Враховуючи положення ст. 379 ЦПК України, колегія суддів вважає за необхідне оскаржувану ухвалу скасувати і направити справу до суду першої інстанції для продовження розгляду.

Керуючись ст.ст. 7, 367, 369, 374, 379 ЦПК України, колегія суддів,

ПОСТАНОВИЛА:

Апеляційну скаргу представника ОСОБА_1 - ОСОБА_2 задовольнити.

Ухвалу Солонянського районного суду Дніпропетровської області від 30 грудня 2021 року скасувати, справу направити до суду першої інстанції для продовження розгляду.

Постанова набирає законної сили з дня її прийняття та протягом тридцяти днів може бути оскаржена шляхом подання касаційної скарги до Верховного Суду.

Повний текст судового рішення складений 21 квітня 2022 року.

Головуючий Т.П. Красвітна

Судді І.А. Єлізаренко

О.В. Свистунова