Провадження № 2-во/161/3/22
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

18 квітня 2022 року місто Луцьк

Луцький міськрайонний суд Волинської області в складі :

головуючого судді Філюк Т.М.

за участі помічника судді Коритнюк А.П.

представника заявника ОСОБА_1

представника боржника ОСОБА_2

розглянувши у відкритому судовому засіданні в місті Луцьку заяву товариства з обмеженою відповідальністю «Ескроу Капітал» про виправлення описки в рішенні Луцького міськрайонного суду Волинської області від 05 грудня 2013 року у цивільній справі за позовом товариства з обмеженою відповідальністю «Вектор Плюс» до ОСОБА_3 про звернення стягнення на предмет іпотеки, -

В С Т А Н О В И В:

Заочним рішенням Луцького міськрайонного суду Волинської області від 05 грудня 2013 року звернуто стягнення на житловий будинок з огорожею та земельною ділянкою під будинком, що знаходиться у АДРЕСА_1 , з початковою ціною 378 442 гривні, що належить на праві власності ОСОБА_3 , в рахунок погашення заборгованості за кредитним договором № 0201/0507/88-312 від 04 травня 2007 року в розмірі 759082 гривні 26 копійок перед Товариством з обмеженою відповідальністю Факторингова компанія Вектор Плюс, шляхом проведення прилюдних торгів, відповідно до Закону України Про виконавче провадження.

Стягнуто з ОСОБА_3 в користь Товариством з обмеженою відповідальністю Факторингова компанія Вектор Плюс 3441 гривню судового збору.

Рішення суду набрало законної сили і на його виконання 03 березня 2014 року були видані виконавчі листи, окремо стосовно судових витрат та рішення по суті.

Ухвалою суду від 01 жовтня 2021 року замінено сторону стягувача з Товариства з обмеженою відповідальністю «Факторингова компанія «Вектор Плюс» на його правонаступника Товариство з обмеженою відповідальністю «Ескроу Капітал» за рішенням Луцького міськрайонного суду Волинської області від 05 грудня 2013 року в справі № 161/15802/13-ц за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю «Факторингова компанія «Вектор Плюс» до ОСОБА_3 про звернення стягнення на предмет іпотеки.

09 листопада 2021 року на адресу суду надійшла заява стягувача про виправлення описки у судовому рішенні. Під опискою стягувач розуміє той факт, що у резолютивній частині рішення суду зазначено про погашення заборгованості у гривнях, хоча вона виникла у доларах США.

Представник стягувача у судовому засіданні заяву підтримав та просив суд її задовольнити.

Представник боржника у судовому засіданні просив суд відмовити у задоволенні заяви.

Заслухавши пояснення учасників справи, дослідивши письмові матеріали справи, суд дійшов висновку, що у задоволенні заяви слід відмовити, з таких підстав.

Частиною першою статті 269 ЦПК України передбачено, що суд може з власної ініціативи або за заявою учасників справи виправити допущені в рішенні чи ухвалі описки чи арифметичні помилки.

Судове рішення повинно бути точним. Помилки у тексті судового рішення, зумовлені арифметичними помилками або граматичними помилками (описками), що стосуються істотних обставин або ускладнюють виконання рішення, можуть бути усунуті судом, який ухвалив рішення або ухвалу.

Отже, законом передбачені випадки, коли недоліки рішення суду можуть бути усунені тим самим судом, що його ухвалив.

Описка - це зроблена судом механічна (мимовільна, випадкова) граматична помилка в рішенні, яка допущена під час його письмово-вербального викладу (помилка у правописі, у розділових знаках тощо).

Арифметична помилка - це неточність у розмірі присудженого, неправильність арифметичних розрахунків.

Вирішуючи питання про виправлення описок чи арифметичних помилок, допущених у судовому рішенні (рішенні, постанові або ухвалі), суд не вправі змінювати зміст судового рішення, він лише усуває неточності щодо встановлених фактичних обставин справи (наприклад, дати події, номеру і дати документа, найменування сторін, прізвища, імені, по батькові особи тощо), або мають технічний характер (тобто, виникли в процесі виготовлення тексту рішення).

Таким чином, виправлення допущених у рішенні, постанові, ухвалі описок, арифметичних помилок допускається, якщо, при цьому, не зачіпається суть судового рішення.

Пунктом 19 Постанови Пленуму Верховного суду України № 14 від 18 грудня 2009 року «Про судове рішення у цивільній справі», роз`яснено, що вирішуючи питання про виправлення описок чи арифметичних помилок, допущених у судовому рішенні (рішенні або ухвалі), суд не має права змінювати зміст судового рішення, він лише усуває такі неточності, які впливають на можливість реалізації судового рішення чи його правосудності.

Таким чином, під опискою слід розуміти зроблену судом механічну (мимовільну, випадкову) граматичну помилку в рішенні, яка допущена під час його письмово-вербального викладу (помилка у правописі, у розділових знаках, тощо). Виправленню підлягають лише ті описки, які мають істотний характер. До таких належать написання прізвищ та імен, адреси, зазначення дат та строків.

Рішення Луцького міськрайонного суду Волинської області від 05 грудня 2013 року є чітким та зрозумілим. ТзОВ Факторингова компанія Вектор Плюс та його правонаступник ТзОВ «Ескроу Капітал», а також відповідач ОСОБА_3 рішення суду не оскаржували, тобто погодилися з висновками суду, зокрема і з висновком про суму та валюту заборгованості, яка вказана у резолютивній частині рішення. Рішення суду набрало законної сили.

Луцьким міськрайонним судом Волинської області на підставі вказаного рішення 05.03.2014 року видано виконавчий лист про звернення стягнення на житловий будинок з огорожею та земельною ділянкою під будинком, що знаходиться у АДРЕСА_1 , з початковою ціною 378 442 гривні, що належить на праві власності ОСОБА_3 , в рахунок погашення заборгованості за кредитним договором № 0201/0507/88-312 від 04 травня 2007 року в розмірі 759082 гривні 26 копійок перед Товариством з обмеженою відповідальністю Факторингова компанія Вектор Плюс, шляхом проведення прилюдних торгів, відповідно до Закону України Про виконавче провадження.

Зі змісту заяви про виправлення описки слідує, що стягувач фактично не погоджується зі змістом резолютивної частини рішення суду, в якому вказаний еквівалент заборгованість відповідача (боржника) у національній валюті, таким чином заявник просить виправити описку шляхом внесення змін у резолютивну частину рішення, що є недопустимим відповідно до вимог ЦПК України.

Також, суд зазначає, що вказана вимога заявника може бути підставою для оскарження рішення суду, а не підставою для виправлення описки.

Враховуючи вищевикладене, суд прийшов до висновку про відсутність підстав для задоволення заяви про виправлення описки в рішенні суду, оскільки визначення судом в резолютивній частині рішення суми заборгованості лише у гривні без зазначення її доларового еквівалента, не є опискою в розумінні ст.269 ЦПК України.

Керуючись ст.269 ЦПК України, суд

У Х В А Л И В :

В задоволенні заяви товариства з обмеженою відповідальністю «Ескроу Капітал» про виправлення описки в рішенні Луцького міськрайонного суду Волинської області від 05 грудня 2013 року у цивільній справі за позовом товариства з обмеженою відповідальністю «Вектор Плюс» до ОСОБА_3 про звернення стягнення на предмет іпотеки відмовити.

Стягнути з товариства з обмеженою відповідальністю «Ескроу Капітал» в користь ОСОБА_3 понесені витрати на правову допомогу в сумі 5000 гривень.

Апеляційна скарга на ухвалу суду подається протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення, в разі проголошення вступної та резолютивної частини ухвали, зазначений строк обчислюється з дня складення повного тексту ухвали.

Ухвала суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги ухвала, якщо її не скасовано, набирає законної сили після розгляду справи апеляційним судом.

Дата складання повного тексту ухвали 22 квітня 2022 року.

Суддя Луцького міськрайонного суду

Волинської області Т.М. Філюк