КИЇВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
номер провадження 2-ві/824/31/2022
У Х В А Л А

23 лютого 2022 року м. Київ

Київський апеляційний суд у складі судді судової палати з розгляду цивільних справ Кашперської Т.Ц., розглянувши заяву ОСОБА_1 про відвід колегії суддів Ящук Тетяни Іванівни, Махлай Людмили Дмитрівни, Немировської Олени Віленівни у справі за апеляційною скаргою ОСОБА_1 на ухвалу Дарницького районного суду м. Києва від 29 квітня 2020 року про відмову у задоволенні заяви ОСОБА_1 про перегляд за нововиявленими обставинами рішення Дарницького районного суду м. Києва від 19 листопада 2019 року по справі за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_1 про стягнення матеріальних збитків, завданих внаслідок дорожньо-транспортної пригоди, та відшкодування моральної шкоди, -

в с т а н о в и в:

Ухвалою Дарницького районного суду м. Києва від 29 квітня 2020 року у задоволенні заяви ОСОБА_1 про перегляд за нововиявленими обставинами рішення Дарницького районного суду м. Києва від 19 листопада 2019 року відмовлено і залишено таке рішення в силі.

Не погоджуючись з ухвалою суду, ОСОБА_1 подав апеляційну скаргу.

Ухвалою Київського апеляційного суду від 23 жовтня 2021 року відкрито апеляційне провадження.

Ухвалою Київського апеляційного суду від 02 грудня 2021 року справу прийнято до провадження, закінчено підготовчі дії та призначено до розгляду в судове засідання.

17 лютого 2022 року ОСОБА_1 подав заяву про відвід колегії суддів Ящук Т.І., Махлай Л.Д., Немировської О.В., секретаря судового засідання Кравченко Н.О.

Обґрунтовуючи заяву про відвід, посилався на те, що визначення складу суду: суддя-доповідач ОСОБА_4, судді Вербова І.М., Нежура В.А. було здійснено з порушенням п. 2.3.3 Положення про автоматизовану систему документообігу суду, відповідно до якого не розподіляються щодо конкретного судді судові справи, що надійшли за два місяці до закінчення повноважень судді.

Зазначив, що повторний автоматизований розподіл справи, яким визначено склад суду: Ящук Т.І., Махлай Л.Д., Немировська О.В., було здійснено з порушенням порядку визначення судді для розгляду справи, що полягає в маніпуляції авторозподілом, з метою визначення бажаного судді, що є підставою для відводу, передбаченою п. 4 ч. 1 ст. 36 ЦПК України, і викликає у заявника сумніви в неупередженості або об`єктивності колегії суддів у цьому складі. Так, колегією суддів в складі судді-доповідача Ящук Т.І., суддів Махлай Л.Д., Немировської О.В. постановлено незаконну, на думку заявника, ухвалу від 02 грудня 2021 року, якою його доповнення до апеляційної скарги залишено без розгляду, чим порушено доступ до правосуддя, у зв`язку з чим заявник втратив довіру до колегії суддів. Вважає, що ухвалу суду від 02 грудня 2021 року постановлено неповноважним складом суду, оскільки заміну колегії суддів судової палати з розгляду цивільних справ здійснено з грубим порушенням порядку визначення суддів для розгляду справи.

Наголошував, що 17 січня 2022 року до суду було подано заяву про відвід повного складу суду колегії суддів Ящук Т.І., Махлай Л.Д., Немировської О.В. від участі в розгляді справи № 753/11845/18, разом із тим, ухвалою апеляційного суду від 20 січня 2022 року у складі цієї колегії суддів відмовлено у задоволенні заяви про відвід у іншій справі - № 362/3003/21, в зв`язку з чим вважає зазначену ухвалу суду від 20 січня 2022 року незаконною, немотивованою та сфальсифікованою, і що законодавство не надає будь-яких інших можливостей змінювати тексти своїх вже ухвалених рішень, навіть якщо суддя пізніше виявить, що допустив в них помилку при оцінці доказів чи застосуванні права. Вважав, що в даному випадку колегія суддів зловживала цією процесуальною можливістю та вказане може чинитися суддями умисно саме через корупційні фактори, що ставить під сумнів об`єктивність колегії суддів Ящук Т.І., Махлай Л.Д., Немировської О.В. під час розгляду справи № 753/11845/18.

Посилався на те, що суддя-доповідач Ящук Т.І. у 2002-2011 роках працювала у Дарницькому районному суді м. Києва, а тому існує конфлікт інтересів під час розгляду оскаржуваної ухвали та суддя є зацікавленою у вирішенні цієї справи, і що сумніви у безсторонності цієї судді є достатньо вмотивованими, обґрунтованими та розумними, вказує на недовіру заявника до суду і відповідно зміну його складу.

Враховуючи вищевикладене, вважав, що колегія суддів в складі Ящук Т.І., Махлай Л.Д., Немировської О.В. прямо чи побічно заінтересована у результаті розгляду справи, існує реальний та потенційний конфлікт інтересів, було порушено порядок визначення складу суду, існують інші обставини, що викликають сумніви в неупередженості або об`єктивності, а тому наявні підстави для відводу (самовідводу).

Також ОСОБА_3 заявив відвід секретарю судового засідання Кравченко Н.О., оскільки дії секретаря викликають у заявника сумнів у її об`єктивності.

Ухвалою Київського апеляційного суду від 21 лютого 2022 року у складі колегії суддів судової палати з розгляду цивільних справ головуючого судді-доповідача Ящук Т.І., суддів Махлай Л.Д., Немировської О.В.. відвід, заявлений ОСОБА_1 , колегії суддів Ящук Т.І., Махлай Л.Д., Немировської О.В. визнано необґрунтованим, та передано заяву ОСОБА_1 про відвід колегії суддів для автоматизованого розподілу у відповідності до ч. 1 ст. 33 ЦПК України з метою визначення судді для її розгляду. Зазначено, що заява про відвід секретарю судового засідання Кравченко Н.О. буде вирішена окремо, після розгляду заяви про відвід колегії суддів.

Після проведення автоматизованого розподілу справи відповідно до ч. 3, 8 ст.40 ЦПК України питання про відвід судді вирішується без повідомлення учасників справи суддею, який не входить до складу суду, що розглядає справу.

Протоколом автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 22 лютого 2022 року справу призначено судді-доповідачу Кашперській Т.Ц.

Дослідивши заяву ОСОБА_1 про відвід колегії суддів та матеріали справи, апеляційний суд виходить із наступного.

З матеріалів справи вбачається, що 19 жовтня 2021 року до суду апеляційної інстанції надійшли матеріали цивільної справи № 753/11845/18.

Згідно протоколу автоматичного розподілу судової справи № 753/11845/18 (провадження № 22-ц/824/15693/2021) між суддями Київського апеляційного суду від 19 жовтня 2021 року справу призначено судді-доповідачу Шаховій О.В., судді, які входять до складу колегії суддів: Вербова І.М., Нежура В.А.

Ухвалою Київського апеляційного суду у складі колегії суддів судової палати з розгляду цивільних справ судді-доповідача Шахової О.В., суддів Вербової І.М., Нежури В.А. від 23 жовтня 2021 року відкрито апеляційне провадження.

26 листопада 2021 року до суду апеляційної інстанції надійшло доповнення ОСОБА_1 до апеляційної скарги на ухвалу Дарницького районного суду м. Києва від 29 квітня 2020 року.

Протоколом повторного автоматичного розподілу судової справи № 753/11845/18 (провадження № 22-ц/824/15693/2021) між суддями Київського апеляційного суду від 30 листопада 2021 року справу призначено судді-доповідачу Ящук Т.І. та визначено склад колегії суддів: Ящук Т.І. - головуючий суддя, судді: Махлай Л.Д., Немировська О.В., підстава проведення автоматичного розподілу судової справи: припинення повноважень судді Шахової О.В.

Ухвалою Київського апеляційного суду у складі колегії суддів судової палати з розгляду цивільних справ: головуючого судді-доповідача Ящук Т.І., суддів Махлай Л.Д., Немировської О.В. від 02 грудня 2021 року справу прийнято до провадження, закінчено підготовчі дії та призначено до розгляду в судове засідання на 20 січня 2022 року.

Ухвалою Київського апеляційного суду у складі колегії суддів судової палати з розгляду цивільних справ: головуючого судді-доповідача Ящук Т.І., суддів Махлай Л.Д., Немировської О.В. від 02 грудня 2021 року доповнення до апеляційної скарги ОСОБА_1 залишено без розгляду з підстав пропуску процесуальних строків на оскарження ухвали суду.

17 січня 2022 року ОСОБА_1 подав заяву про відвід колегії суддів Ящук Т.І., Махлай Л.Д., Немировської О.В.

Ухвалою Київського апеляційного суду від 20 січня 2022 року у складі колегії суддів судової палати з розгляду цивільних справ: головуючого судді-доповідача Ящук Т.І., суддів Махлай Л.Д., Немировської О.В. у задоволенні заяви про відвід колегії суддів відмовлено.

11 лютого 2022 року ОСОБА_1 подав заяву про відвід судді Ящук Т.І.

Ухвалою Київського апеляційного суду від 14 лютого 2022 року у складі колегії суддів судової палати з розгляду цивільних справ: головуючого судді-доповідача Ящук Т.І., суддів Махлай Л.Д., Немировської О.В. заяву про відвід визнано необґрунтованою, справу передано для визначення судді в порядку ст. 33 ЦПК України для вирішення заяви про відвід.

Ухвалою Київського апеляційного суду у складі судді Гаращенка Д.Р. від 16 лютого 2022 року заяву ОСОБА_1 про відвід судді-доповідача Ящук Т.І. залишено без задоволення.

Згідно вимог ст. 36 ЦПК України суддя не може розглядати справу і підлягає відводу (самовідводу), якщо: 1) він є членом сім`ї або близьким родичем (чоловік, дружина, батько, мати, вітчим, мачуха, син, дочка, пасинок, падчерка, брат, сестра, дід, баба, внук, внучка, усиновлювач чи усиновлений, опікун чи піклувальник, член сім`ї або близький родич цих осіб) сторони або інших учасників судового процесу, або осіб, які надавали стороні або іншим учасникам справи правничу допомогу у цій справі, або іншого судді, який входить до складу суду, що розглядає чи розглядав справу; 2) він брав участь у справі як свідок, експерт, спеціаліст, перекладач, представник, адвокат, секретар судового засідання або надавав стороні чи іншим учасникам справи правничу допомогу в цій чи іншій справі; 3) він прямо чи побічно заінтересований у результаті розгляду справи; 4) було порушено порядок визначення судді для розгляду справи; 5) є інші обставини, що викликають сумнів в неупередженості або об`єктивності судді. Суддя підлягає відводу (самовідводу) також за наявності обставин, встановлених статтею 37 цього Кодексу.

Частиною 4 ст. 36 ЦПК України визначено, що незгода сторони з процесуальними рішеннями судді, рішення або окрема думка судді в інших справах, висловлена публічно думка судді щодо того чи іншого юридичного питання не може бути підставою для відводу.

Таким чином, перелік підстав для відводу чітко визначений законом.

Вивчивши матеріали справи, перевіривши доводи, зазначені в заяві про відвід колегії суддів Кучера О.М., апеляційний суд вважає за необхідне зазначити наступне.

Відповідно до ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, кожен має право при визначенні його цивільних прав і обов`язків на справедливий публічний розгляд справи протягом розумного строку незалежним і безстороннім судом, створеним на підставі закону.

Стандарт безсторонності ґрунтується насамперед на тому, що судді мають розглядати справи на основі фактів та згідно з законом, без жодних обмежень, неналежного впливу, спонукання, тиску, погроз чи втручань, прямих чи непрямих, з будь-чийого боку або з будь-якої причини. Також неупередженість стосується способу мислення або ставлення суду до питань і сторін у конкретній справі. Тож слово «неупереджений» передбачає виключення (усунення) розумних та обґрунтованих сумнівів щодо упередженості судді, як реальної, так і суб`єктивної.

Жодна норма національного права не визначає зміст нормативної конструкції «неупередженість» («безсторонність») судді», а тому під час з`ясування основних критеріїв неупередженості суд апеляційної інстанції вважає за потрібне керуватися джерелами міжнародного права, зокрема принципами, сформульованими у практиці Європейського суду з прав людини.

Згідно з усталеною практикою Європейського суду з прав людини обґрунтованість підстав для надання висновку щодо безсторонності суду для мети пункту 1 статті 6 Конвенції має встановлюватися згідно з «об`єктивним критерієм», який передбачає, що встановлення наявності упередженості суду (суддів) має бути визначено окремо від поведінки судді, тобто, має бути з`ясовано, чи є очевидні факти, що можуть поставити під сумнів його безсторонність. Своєю чергою вирішальне значення має саме наявність відповідних обставин, підтверджених належними та допустимими доказами, які свідчать про обґрунтованість сумніву в неупередженості суду, а позиція зацікавленої сторони є важливою, але не вирішальною; «суб`єктивним критерієм», який вимагає оцінки реальних дій окремого судді під час розгляду конкретної справи і тільки після встановлення фактів у поведінці судді, які можна кваліфікувати як прояв упередженості, можливо поставити під сумнів його безсторонність.

Отже, для підтвердження порушення (або можливого порушення) суддею принципу неупередженості, заявнику потрібно довести наявність відповідних зазначених вище суб`єктивних та/або об`єктивних елементів стандарту неупередженості (зокрема, але не винятково, йдеться про такі ознаки, як особисте переконання та поведінка конкретного судді, що вказують на його безпосередню зацікавленість у результатах розв`язання справи, неналежне забезпечення конкретним судом та його складом, визначеним для розгляду справи, дотримання процесуальних прав і свобод сторін та осіб, які беруть участь у справі, тощо).

Водночас, як зазначено в Бангалорських принципах поведінки судді від 19 травня 2006 року, схвалених Резолюцією Економічної та Соціальної Ради ООН 27 липня 2006 року № 2006/23, об`єктивність судді є потрібною умовою для належного виконання ним своїх обов`язків. Вона проявляється не тільки у змісті ухваленого рішення, а й в усіх процесуальних діях, що супроводжують його ухвалення. Сприйняття об`єктивності визначається за допомогою критерію «розумного спостерігача». У разі, коли є підстави передбачати, що суддя є не об`єктивним (з різних причин) - це дискредитує суспільну довіру до судової влади. Тому суддя мусить уникати будь-яких дій, які дають підставу передбачати, що на його рішення можуть вплинути сторонні чинники, зокрема такі як зацікавленість у розв`язанні конкретної справи. З огляду на це навіть прояви неупередженості мають значення.

Тому коли сторони стверджують про те, що судді необ`єктивні, питання про наявність фактичного упередження не має значення, адже «правосуддя не тільки має бути здійснене, але й сприйматися як очевидно і без сумніву здійснене». Іншими словами, коли виникає питання про відвід, значення має не те, чи справді у судді є усвідомлене або неусвідомлене упередження, а те, чи виникла б у розумної та належним способом поінформованої особи підозра про існування такого упередження. У цьому сенсі обґрунтована підозра в упередженості не просто заміняє докази, яких бракує, чи доказовий засіб для встановлення вірогідності неусвідомленого упередження, а є виявом пильнішої уваги до іміджу правосуддя, тобто домінантної зацікавленості громадськості в тому, щоб існувала впевненість у чесності процесу.

Апеляційний суд вважає, що не може бути підставою для відводу судді заява, яка містить тільки припущення про існування відповідних обставин, не підтверджених належними, достатніми, достовірними і допустимими доказами. Тому відвід має бути вмотивований, тобто, в ньому неодмінно мають бути наведені аргументи, а до самої заяви долучені відповідні докази, які підтверджують наявність підстав для відводу.

Як вбачається зі змісту заяви ОСОБА_1 про відвід колегії суддів Ящук Т.І., Махлай Л.Д., Немировської О.В., обставинами, що викликають сумнів в неупередженості або об`єктивності колегії суддів, заявник вважав порушення порядку визначення судді для розгляду справи, що полягає в маніпуляції авторозподілом; постановлення ухвали про залишення доповнень до апеляційної скарги без розгляду 02 грудня 2021 року; постановлення незаконної, невмотивованої та сфальсифікованої ухвали Київського апеляційного суду від 20 січня 2022 року в складі цієї колегії суддів про відмову в задоволенні заяви про відвід у іншій справі № 362/3003/21, а також обставинами роботи судді-доповідача Ящук Т.І. у 2002-2011 роках у Дарницькому районному суді м. Києва та існування в зв`язку з цим конфлікту інтересів під час розгляду оскаржуваної ухвали, оскільки, на думку заявника, суддя-доповідач є зацікавленою у вирішенні цієї справи.

Надаючи оцінку обґрунтованості заяви про відвід колегії суддів у справі № 753/11845/18, апеляційний суд приймає до уваги те, що у заяві про відвід не наведено фактів прояву колегії суддів поведінки, яка б свідчила про її упередженість чи необ`єктивність у цій справі.

Відповідно до ч. 1, 2, 3 ст. 33 ЦПК України визначення судді, а в разі колегіального розгляду - судді-доповідача для розгляду конкретної справи здійснюється Єдиною судовою інформаційно-телекомунікаційною системою під час реєстрації документів, зазначених у ч. 2 ст. 14 цього Кодексу, а також в інших випадках визначення складу суду на будь-якій стадії судового процесу, з урахуванням спеціалізації та рівномірного навантаження для кожного судді, за принципом випадковості та в хронологічному порядку надходження справ. Справа, розгляд якої відповідно до цього Кодексу здійснюється колегією суддів в обов`язковому порядку, розглядається постійною колегією суддів відповідного суду, до складу якої входить визначений Єдиною судовою інформаційно-телекомунікаційною системою суддя-доповідач. Персональний склад постійних колегій суддів визначається зборами суддів відповідного суду.

До дня початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи визначення судді або колегії суддів (судді-доповідача) для розгляду конкретної справи здійснюється автоматизованою системою документообігу суду (п.п. 1-4 п. 15 розділу ХІІІ «Перехідні положення» ЦПК України).

Пунктом 3 рішення Ради суддів України № 16 від 12 квітня 2018 року визначено, що до підключення до модуля автоматизованого розподілу справ та інших підсистем, використання яких є обов`язковим для його роботи в судах застосовуються норми Положення про автоматизовану систему документообігу суду у редакції, затвердженій рішенням Ради суддів України від 15 вересня 2016 року, та Засади використання автоматизованої системи документообігу суду, затверджені рішенням зборів суддів відповідного суду.

Пунктом 2.3.1 Положення визначено, що розподіл судових справ здійснюється в суді в день їх реєстрації, на підставі інформації, внесеної до автоматизованої системи, уповноваженою особою апарату суду, відповідальною за здійснення автоматизованого розподілу судових справ.

Пунктом 2.3.31 Положення визначено, що результатом автоматизованого розподілу судових справ є протокол автоматизованого розподілу судової справи між суддями відповідного суду, що автоматично створюється автоматизованою системою. Протокол автоматизованого розподілу судової справи між суддями роздруковується, підписується та додається до матеріалів судової справи.

Згідно протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 19 жовтня 2021 року відповідальною особою було здійснено автоматизований розподіл судової справи за єдиним унікальним номером № 753/11845/18 (апеляційне провадження № 22-ц/824/15693/2021), за яким визначено склад суду: суддя-доповідач ОСОБА_4, судді, які входять до складу колегії: Вербова І.М., Нежура В.А.

Пунктом 2.3.49, 2.3.50 Положення передбачено, що повторний автоматизований розподіл судових справ між суддями застосовується у випадках, визначених законом, а також з метою заміни одного, декількох суддів, всього складу суду, збільшення складу суду в порядку, визначеному підпунктами 2.3.4, 2.3.23 цього Положення.

Винятково у разі, коли суддя (судді) у передбачених законом випадках не може (не можуть) продовжувати розгляд справи, невирішені судові справи передаються для повторного автоматизованого розподілу за вмотивованим розпорядженням керівника апарату суду (особи, яка виконує його обов`язки), що додається до матеріалів справи (п. 2.3.50 Положення).

Рішенням Вищої ради правосуддя від 25 листопада 2021 року № 2259/0/15-21 суддю судової палати з розгляду цивільних справ Київського апеляційного суду ОСОБА_4 звільнено з посади судді Київського апеляційного суду у зв`язку з поданням 08 листопада 2021 року заяви про відставку.

Відповідно до ч. 7 ст. 33 ЦПК України невирішені судові справи за вмотивованим розпорядженням керівника апарату суду, що додається до матеріалів справи, передаються для повторного автоматизованого розподілу справ виключно у разі, коли суддя (якщо справа розглядається одноособово) або суддя-доповідач із складу колегії суддів (якщо справа розглядається колегіально) у передбачених законом випадках не може продовжувати розгляд справи більше чотирнадцяти днів, що може перешкодити розгляду справи у строки, встановлені цим Кодексом.

На підставі розпорядження керівника апарату суду № 498/0602/21 від 30 листопада 2021 року та згідно з протоколом повторного автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 30 листопада 2021 року відповідальною особою було здійснено повторний автоматизований розподіл судової справи за єдиним унікальним номером № 753/11845/18 (апеляційне провадження № 22-ц/824/15693/2021), за яким визначено склад суду: головуючий суддя Ящук Т.І., судді, які входять до складу колегії: Махлай Л.Д., Немировська О.В.

Таким чином, з урахуванням вимог вказаних нормативних актів, не вбачається порушення порядку визначення складу суду для розгляду справи, з огляду на те, що формування колегії суддів для розгляду справ у Київському апеляційному суді здійснюється виключно автоматизованою системою документообігу за принципом вірогідності, і твердження ОСОБА_1 щодо постановлення ухвали від 02 грудня 2021 року про залишення без розгляду доповнення до апеляційної скарги неповноважним складом суду є безпідставними, оскільки повторний автоматичний розподіл судової справи відбувся відповідно до ст. 33 ЦПК України та Положення про автоматизовану систему документообігу суду.

Посилання ОСОБА_1 на порушення п. 2.3.3 Положення про автоматизовану систему документообігу суду під час визначення складу колегії суддів в складі головуючого судді-доповідача Шахової О.В., судді, які входять до складу колегії Вербова І.М., Нежура В.А., не можуть бути підставою для відводу складу суду, оскільки відповідно до повторного автоматичного розподілу судової справи від 30 листопада 2021 року справу № 753/11845/18 на даний час розглядає колегія суддів головуючий суддя Ящук Т.І., судді, які входять до складу колегії: Махлай Л.Д., Немировська О.В.

При цьому згідно з рішенням Вищої ради правосуддя від 25 листопада 2021 року № 2259/0/15-21 суддю судової палати з розгляду цивільних справ Київського апеляційного суду Шахову О.В. звільнено з посади судді Київського апеляційного суду у зв`язку з поданням заяви про відставку, яка подана суддею 08 листопада 2021 року.

Неспроможними є доводи ОСОБА_1 щодо незаконності та невмотивованості ухвали Київського апеляційного суду від 20 січня 2022 року, з посиланням на номер іншої судової справи № 362/3003/21, і не можуть бути підставою для відводу колегії суддів, передбачені ст. 36 ЦПК України, з огляду на те, що допущена в ухвалі описка щодо написання унікального номеру судової справи не впливає на обґрунтованість прийнятої ухвали та може бути усунута за ініціативою суду або за заявою учасників справи відповідно до ч. 1 ст. 269 ЦПК України.

Посилання ОСОБА_1 на інші обставини, що викликають у заявника сумнів в неупередженості та об`єктивності складу суду, а саме про те, що суддя-доповідач Ящук Т.І. у 2002-2011 роках працювала у Дарницькому районному суді м. Києва, що, на думку заявника, створює конфлікт інтересів під час розгляду оскаржуваної ухвали, а суддя є зацікавленою у вирішенні цієї справи, та що повторний автоматизований розподіл цієї справи, яким визначено склад суду: Ящук Т.І., Махлай Л.Д., Немировська О.В., було здійснено з порушенням порядку визначення судді для розгляду справи, що полягає в маніпуляції авторозподілом, відхиляються апеляційним судом як такі, що не підтверджені доказами та ґрунтуються на припущеннях.

Відтак, доводи, якими ОСОБА_1 мотивує свою заяву про відвід колегії суддів, не викликають обґрунтованих сумнівів у об`єктивності цих суддів, оскільки немає жодних доказів, які містили б належні, достатні, допустимі та достовірні дані щодо порушення гарантій неупередженості колегії суддів як з погляду «суб`єктивного критерію», так і з погляду «об`єктивного критерію», якими керується у своїй процесуальній діяльності Європейський суд з прав людини.

В усякому разі, незгода сторони з процесуальними рішеннями судді, рішення або окрема думка судді в інших справах, висловлена публічно думка судді щодо того чи іншого юридичного питання не може бути підставою для відводу (частина 4 статті 36 ЦПК України).

Враховуючи зазначені норми закону, апеляційний суд приходить до висновку про відсутність підстав для задоволення заяви про відвід колегії суддів Ящук Т.І., Махлай Л.Д., Немировської О.В.

На підставі викладеного, керуючись статтями 36, 40 ЦПК України, апеляційний суд, -

у х в а л и в:

Відмовити у задоволенні заяви ОСОБА_1 про відвід колегії суддів Ящук Тетяни Іванівни, Махлай Людмили Дмитрівни, Немировської Олени Віленівни у справі за апеляційною скаргою ОСОБА_1 на ухвалу Дарницького районного суду м. Києва від 29 квітня 2020 року про відмову у задоволенні заяви ОСОБА_1 про перегляд за нововиявленими обставинами рішення Дарницького районного суду м. Києва від 19 листопада 2019 року по справі за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_1 про стягнення матеріальних збитків, завданих внаслідок дорожньо-транспортної пригоди, та відшкодування моральної шкоди.

Ухвала набирає законної сили з дня її підписання та оскарженню не підлягає.

Суддя Т.Ц. Кашперська