СВЯТОШИНСЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД М. КИЄВА
пр. № 4-с/759/57/22
ун. № 2-702-1/10
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

23 лютого 2022 року м. Київ

Святошинський районний суд м. Києва в складі:

головуючого судді: Миколаєць І.Ю.,

при секретарі судових засідань Стець Б.В.,

розглянувши матеріали за скаргою ОСОБА_1 ( АДРЕСА_1 ) на дії Святошинського відділу державної виконавчої служби у м. Києві Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Київ) (м.Київ, вул. Гната Юри, 9) про визнання неправомірними дій,

ВСТАНОВИВ:

21.01.2022 р. ОСОБА_1 звернулась із вищезазначеною скаргою в якій просить визнати неправомірними дії Святошинського відділу державної виконавчої служби у місті Києві Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м.Київ) щодо незняття арешту, накладеного на все майно скаржника 07.06.2011 р. при винесені постанови про відкриття виконавчого провадження №27045859, про що до Єдиного реєстру заборон відчуження об`єктів нерухомого майна внесено запис про обтяження №11284812. Зобов`язати Святошинський відділ державної виконавчої служби у місті Києві Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м.Київ) зняти арешт, накладений на все майно скаржника 07.06.2011 при винесені постанови про відкриття виконавчого провадження №27045859 та вилучити з Єдиного реєстру заборон відчуження об`єктів нерухомого майна внесено запис про обтяження №11284812.

Скарга обґрунтована поверненням виконавчого документа стягувачу на підставі п.1 ст. 37 ЗУ «Про виконавче провадження», відсутністю боргових зобов`язань перед стягувачем та відмовою державного виконавця у позасудовому порядку у знятті арешту з майна боржника.

16.02.2022 р. надійшли заява від Святошинського відділу державної виконавчої служби у м. Києві Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Київ), у якій представник органу просить проводити розгляд скарги за його відсутності. Додатково повідомляє, що після завершення виконавчого провадження № .10.2013 р. на підставі п.1 ст. 37 ЗУ «Про виконавче провадження» повторно виконавчий документ до виконання не пред`являвся. На примусовому виконанні у відділі виконавчі провадження за якими боржником є ОСОБА_1 не перебувають.

23.02.2022 р. на адресу суду надійшла заява від ОСОБА_1 у якій вона просить задовольнити вимоги скарги та проводити розгляд справи за її відсутності.

Суд, дослідивши матеріали скарги, встановив наступне.

Судом встановлено, що на виконанні у Святошинському відділі державної виконавчої служби у м. Києві Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Київ) перебувало виконавче провадження №27045859 по виконанню виконавчого листа Святошинського районного суду міста Києва № 2-702-1/10 про стягнення боргу з ОСОБА_2 на користь АБ "Банк регіонального розвитку" в розмірі 3423166,60 грн солідарно.

07.06.2011 державним виконавцем Гуріною Д.І. винесено постанову про відкриття виконавчого провадження. Одночасно з відкриттям виконавчого провадження накладено арешт на все майно боржника, про що до ЄРЗВОНМ внесено запис про обтяження №11284812.

21.10.2013 виконавче провадження №27045859 по виконанню вищезазначеного виконавчого документу було завершено на підставі п.1 статті 37 Закону України «Про виконавче провадження» (за письмовою заявою стягувача).

Повторно на виконання вищезназначений виконавчий документ не надходив.

Вищевказане підтверджується відомостями, що надані зі Святошинського відділу державної виконавчої служби у м. Києві Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Київ).

Згідно до ст. 59 Закону України «Про виконавче провадження» визначено що особа, яка вважає, що майно, на яке накладено арешт, належить їй, а не боржникові, може звернутися до суду з позовом про визнання права власності на це майно і про зняття з нього арешту. У разі набрання законної сили судовим рішенням про зняття арешту з майна боржника арешт з такого майна знімається згідно з постановою виконавця не пізніше наступного дня, коли йому стало відомо про такі обставини. Виконавець зобов`язаний зняти арешт з коштів на рахунку боржника не пізніше наступного робочого дня з дня надходження від банку документів, які підтверджують, що на кошти, які знаходяться на рахунку, заборонено звертати стягнення згідно із цим Законом, а також у випадку, передбаченому пунктами 10, 15 частини першої статті 34 цього Закону.

У разі виявлення порушення порядку накладення арешту, встановленого цим Законом, арешт з майна боржника знімається згідно з постановою начальника відповідного відділу державної виконавчої служби, якому безпосередньо підпорядкований державний виконавець.

Підставами для зняття виконавцем арешту з усього майна (коштів) боржника або його частини є:

1) отримання виконавцем документального підтвердження, що рахунок боржника має спеціальний режим використання та/або звернення стягнення на такі кошти заборонено законом;

2) надходження на рахунок органу державної виконавчої служби, рахунок приватного виконавця суми коштів, стягнених з боржника (у тому числі від реалізації майна боржника), необхідної для задоволення вимог усіх стягувачів, стягнення виконавчого збору, витрат виконавчого провадження та штрафів, накладених на боржника;

3) отримання виконавцем документів, що підтверджують про повний розрахунок за придбане майно на електронних торгах;

4) наявність письмового висновку експерта, суб`єкта оціночної діяльності - суб`єкта господарювання щодо неможливості чи недоцільності реалізації арештованого майна боржника у зв`язку із значним ступенем його зношення, пошкодженням;

5) відсутність у строк до 10 робочих днів з дня отримання повідомлення виконавця, зазначеного у частині шостій статті 61 цього Закону, письмової заяви стягувача про його бажання залишити за собою нереалізоване майно;

6) отримання виконавцем судового рішення про скасування заходів забезпечення позову;

7) погашення заборгованості із сплати періодичних платежів, якщо виконання рішення може бути забезпечено в інший спосіб, ніж звернення стягнення на майно боржника;

8) отримання виконавцем документального підтвердження наявності на одному чи кількох рахунках боржника коштів, достатніх для виконання рішення про забезпечення позову;

9) підстави, передбачені пунктом 1-2 розділу XIII "Прикінцеві та перехідні положення" цього Закону;

10) отримання виконавцем від Державного концерну "Укроборонпром", акціонерного товариства, створеного шляхом перетворення Державного концерну "Укроборонпром", державного унітарного підприємства, у тому числі казенного підприємства, яке є учасником Державного концерну "Укроборонпром" або на момент припинення Державного концерну "Укроборонпром" було його учасником, господарського товариства, визначеного частиною першою статті 1 Закону України "Про особливості реформування підприємств оборонно-промислового комплексу державної форми власності", звернення про зняття арешту в порядку, передбаченому статтею 11 Закону України "Про особливості реформування підприємств оборонно-промислового комплексу державної форми власності".

У всіх інших випадках арешт може бути знятий за рішенням суду.

З наведеної норми вбачається, що зняття арешту з майна здійснюється шляхом винесення виконавцем постанови. Така постанова може бути винесена на підставі постанови начальника відповідного відділу державної виконавчої служби лише у разі порушення порядку накладення арешту, в усіх інших випадках - виключно на підставі рішення суду.

Зазначений правовий висновок Верховного суду визначено у постанові ВП ВС від 12.02.2020 р. № 813/1341/15. Аналогічні правові висновки викладені у постанові Верховного суду від 24.05.2021 року по справі №712/12136/18.

Таким чином у випадку наявності арешту на майно боржника, яке не було знято під час закінчення виконавчого провадження у виконавчої служби відсутнє право на скасування відповідної постанови, а у випадку якщо не встановлено порушення порядку накладення арешту у керівника відповідного відділу виконавчої служби також відсутнє відповідне право. Єдиною можливістю, визначеної законодавцем, щодо зняття арешту є відповідне рішення суду, на підставі якого арешт з майна знімається за постановою державного виконавця не пізніше наступного дня. Одночасно із цим Законом визначено єдина підстава звернення до суду для отримання відповідного рішення суду боржником (колишнім боржником по закритому виконавчому провадженню), як стороною виконавчого провадження шляхом звернення із скаргою на дії виконавчої служби, так як порядок звернення власника майна із відповідним позовом, визначений лише у випадку якщо цей власник не є (та не був) стороною виконавчого провадження.

З таких підстав суд вважає що відсутні праві підстави для визнання неправомірними дій Святошинського відділу державної виконавчої служби у місті Києві Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м.Київ) щодо незняття арешту, накладеного на все майно скаржника 07.06.2011 р. при винесені постанови про відкриття виконавчого провадження №27045859.

Згідно до п. 18 Постанови Пленуму ВССУ № 6 від 07.02.14 року виходячи зі змісту ст. 451 ЦПК України, у разі встановлення обґрунтованості скарги суд визнає оскаржувані рішення чи бездіяльність неправомірними і зобов`язує державного виконавця або іншу посадову особу державної виконавчої служби задовольнити вимогу заявника та усунути допущені порушення або іншим шляхом поновлює його порушені права чи свободи.

Враховуючи наведене, скаргу в частині зобов`язання Святошинського відділу державної виконавчої служби у місті Києві Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м.Київ) слід задовольнити.

На підставі викладеного та керуючись ст.ст. 447-453 ЦПК України, суд

ПОСТАНОВИВ:

Скаргу ОСОБА_1 ( АДРЕСА_1 ) на дії Святошинського відділу державної виконавчої служби у м. Києві Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Київ) (м.Київ, вул. Гната Юри, 9) про визнання неправомірними дій, задовольнити частково.

Зобов`язати Святошинський відділ державної виконавчої служби у місті Києві Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м.Київ) зняти арешт, накладений на все майно ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , ІПН: НОМЕР_1 ( АДРЕСА_1 ) 07.06.2011 у виконавчому провадженні №27045859 та вилучити з Єдиного реєстру заборон відчуження об`єктів нерухомого майна внесено запис про обтяження №11284812.

В іншій частині скаргу залишити без задоволення.

Ухвала суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги ухвала, якщо її не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Ухвала суду може бути оскаржена протягом п"ятнадцяти днів з дня її проголошення. У разі розгляду справи (вирішення питання ) без повідомлення сторін зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Учасник справи якому ухвала суду не була вручена у день її складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження протягом п"ятнадцяти днів з дня вручення йому ухвали суду.

Апеляційна скарга подається безпосередньо до Київського апеляційного суду, при цьому відповідно до п. п. 15.5 п. 15Перехідних положень ЦПК України в редакції Закону України «Про внесення змін до Господарського процесуального кодексу України, Цивільного процесуального кодексу України, Кодексу адміністративного судочинства України та інших законодавчих актів» № 2147-VIII від 03.10.2017 року до дня початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи апеляційні та касаційні скарги подаються учасниками справи до або через відповідні суди, а матеріали справ витребовуються та надсилаються судами за правилами, що діяли до набрання чинності цією редакцією Кодексу.

Суддя І.Ю. Миколаєць