ПОЛТАВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
Справа № 552/734/22 Номер провадження 22-ц/814/1062/22Головуючий у 1-й інстанції Кузіна Ж. В. Доповідач ап. інст. Пилипчук Л. І.
П О С Т А Н О В А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

19 квітня 2022 року м.Полтава

Полтавський апеляційний суд у складі колегії суддів судової палати з розгляду цивільних справ:

головуючий суддя Пилипчук Л.І.,

судді Дряниця Ю.В., Чумак О.В.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні у м.Полтава цивільну справу за апеляційною скаргою ОСОБА_1 , поданою в його інтересах представником за довіреністю ОСОБА_2 ,

на ухвалу Київського районного суду м.Полтави від 16 лютого 2022 року, постановлену суддею Кузіною Ж.В., про відмову у вжитті заходів забезпечення позову,

по справі за позовом ОСОБА_1 до державного підприємства «Сетам», приватного виконавця Виконавчого округу Полтавської області Гречин Наталії Володимирівни, ОСОБА_3 , приватного нотаріуса Полтавського міського нотаріального округу Дробітько Вікторії Вікторівни, треті особи: Акціонерне товариство «Райффайзен Банк Аваль», приватний нотаріус Київського міського нотаріального округу Шевченко Ольга Вікторівна, про визнання недійсними електронних торгів, протоколу проведення електронних торгів, акту про реалізацію предмета іпотеки, скасування рішення про державну реєстрацію прав,

в с т а н о в и в:

Позивач ОСОБА_1 звернувся в суд із указаним позовом, в якому просить:

- визнати недійсними електронні торги, проведені ДП «Сетам» 16.11.2020 з реалізації нерухомого майна лот №448377, а саме: чотирьох кімнатної квартири загальною площею 62,0 кв.м., що розташована у АДРЕСА_1 ;

- визнати недійним та скасувати Протокол електронних торгів №511832 від 16.11.2020 за результатом проведення вказаних електронних торгів та Акт про реалізацію предмета іпотеки у ВП №60066062 від 26.11.2020, виданий на підставі цього протоколу;

- припинити право власності ОСОБА_3 на об`єкт нерухомого майна квартиру АДРЕСА_2 ;

- визнати протиправним та скасувати рішення приватного нотаріуса Полтавського міського нотаріального округу Дробітько В.В. про державну реєстрацію прав та їх обтяжень (із відкриттям розділу) індексний номер 56081721 від 06.01.2021, на підставі якого був відкритий розділ та внесений запис у Державний реєстр речових прав щодо реєстрації права власності, за результатами якого здійснено державну реєстрацію прав власності об`єкта нерухомого майна з реєстраційним номером 101 та закрити зазначений розділ.

Разом із указаним позовом ОСОБА_1 звернувся в суд із заявою про забезпечення свого позову шляхом накладення арешту із забороною відчуження нерухомого майна на квартиру АДРЕСА_2 , яка належала йому та 16.11.2020 реалізована ДП «Сетам» на електронних торгах ОСОБА_3 .

Заява про забезпечення позову у заявлений спосіб обґрунтована наявністю між позивачем та відповідачем спору, що стосується законності проведення електронних торгів у межах виконавчого провадження, відкритого на підставі виконавчого напису нотаріуса, який визнано судом таким, що не підлягає виконанню. Оскільки переможцем електронних торгів з реалізації спірної квартири стала ОСОБА_3 , подальше відчуження нею такого майна нівелюватиме значення судового захисту порушених прав та у разі задоволення позову унеможливить застосування наслідків недійсності правочину (електронних торгів).

Ухвалою Київського районного суду м.Полтави від 16.02.2022 у задоволенні заяви ОСОБА_1 про вжиття заходів забезпечення позову відмовленою.

Ухвала районного суду вмотивована тим, що із поданої до суду заяви не вбачається підстав вважати, що невжиття судом заходів забезпечення позову може істотно ускладнити або унеможливити виконання рішення суду. Саме по собі посилання в заяві на потенційну можливість ухилення відповідача від виконання судового рішення без наведення відповідного обґрунтування не є достатньою підставою для задоволення заяви.

Позивач ОСОБА_1 не погодився із такою ухвалою районного суду та його представник ОСОБА_2 подала апеляційну скаргу. Посилаючись на порушення норм процесуального права, невідповідність висновків суду обставинам справи, просить ухвалу скасувати та ухвалити нове рішення, яким заяву про забезпечення позову задовольнити та накласти арешт із забороною відчуження спірної квартири.

Доводить, що висновок суду першої інстанції про недоведеність вимог забезпечення, спростовується фактичними обставинами справи, а саме тим, що позивач просить накласти арешт на квартиру, яка є предметом спору, а відтак, вжиття заходів забезпечення позову стосується ефективного механізму захисту прав заявника у разі задоволення позову та є співмірним із заявленими позовними вимогами.

Зазначає, що адекватність заходу забезпечення позову, що застосовується судом, визначається відповідністю вимогам, на забезпечення яких він вживається. Оцінка такої відповідності здійснюється судом, зокрема, з урахуванням співвідношення права (інтересу), про який просить заявник, з майновими наслідками заборони відповідачеві вчиняти певні дії.

Відзив на апеляційну скаргу не надходив.

18.04.2022 до Полтавського апеляційного суду надійшла заява представника відповідача ОСОБА_3 адвоката Салашного Михайла про розгляд справи без його участі та участі його довірителя. Апеляційну скаргу просить залишити без задоволення, а ухвалу районного суду без змін, як законну та обґрунтовану.

19.04.2022 року представник позивача ОСОБА_1 адвокат Литовченко Р.В. подав до суду заяву про розгляду справи без його участі та участі його довірителя. Апеляційну скаргу просить задовольнити з підстав, викладених у ній.

Інші учасники справи в судове засідання не з`явилися, будучи належним чином повідомленими про дату, час і місце розгляду справи, що відповідно до ч.2 ст.372 ЦПК України не перешкоджає розгляду справи.

Вивчивши матеріали справи та перевіривши доводи апеляційної скарги, апеляційний суд приходить до наступних висновків.

Зі змісту позовної заяви вбачається, що ОСОБА_1 заявив про визнання недійсними електронних торгів від 16.11.2020 з реалізації належної йому чотирьох кімнатної квартири АДРЕСА_2 , оскільки вони проведені на підставі виконавчого документа виконавчого напису приватного нотаріуса Київського міського нотаріального округу Шевченко О.В. від 18.06.2019, який рішенням Київського районного суду м.Полтави від 13.01.2022 у справі №662/1591/21 визнано таким, що не підлягає виконанню.

Заявляючи про забезпечення позову, ОСОБА_1 послався на викладені обставини щодо визнання судовим рішенням виконавчого напису нотаріуса таким, що не підлягає виконанню, та у зв`язку з цим - наявність дійсного спору щодо реалізованого з прилюдних торгів об`єкту нерухомості. Посилаючись на положення ст.ст.149-150 ЦПК України, постанову Великої Палати Верховного Суду від 12.11.2020 у справі №381/4019/18, вважав заявлені ним заходи забезпечення співмірними, які не призведуть до невиправданого обмеження майнових прав відповідача, оскільки арештоване майно перебуває у володінні власника та обмежується лише можливість розпоряджатися ним.

Відмовляючи у забезпеченні позову, суд першої інстанції виходив із того, що подана заява не містить достатнього обґрунтування для забезпечення, що невжиття судом заходів може істотно ускладнити чи унеможливити виконання рішення суду.

Апеляційний суд із такими висновками районного суду не може погодитися, оскільки вони зроблені без урахування фактичних обставин справи та з порушенням норм процесуального права, що регулюють заявлені до вирішення правовідносини.

Главою 10 розділу І ЦПК України врегульовано поняття і порядок забезпечення позову, якою визначено, що забезпечення позову - це сукупність процесуальних дій, які гарантують виконання рішення суду в разі задоволення позовних вимог. Заходи забезпечення позову мають тимчасовий характер і діють протягом строку, встановленого процесуальним законом (частини 7-10 статті 158 ЦПК України).

Відповідно до роз`яснень, викладених у абзацах першому, третьому пункту 4 постанови Пленуму Верховного Суду України №9 від 22.12.2006 «Про практику застосування судами цивільного процесуального законодавства при розгляді заяв про забезпечення позову», розглядаючи заяву про забезпечення позову, суд має з урахуванням доказів, наданих позивачем на підтвердження своїх вимог, пересвідчитися зокрема, в тому, що між сторонами дійсно виник спір та існує реальна загроза невиконання чи утруднення виконання можливого рішення суду про задоволення позову; з`ясувати обсяг позовних вимог, дані про особу відповідача, а також відповідність виду забезпечення позову, який просить застосувати особа, котра звернулася з такою заявою, позовним вимогам.

Вирішуючи питання про забезпечення позову, суд має брати до уваги інтереси не тільки позивача, а й інших осіб, права яких можуть бути порушені у зв`язку із застосуванням відповідних заходів.

Отже, метою забезпечення позову є вжиття судом, у провадженні якого знаходиться справа, заходів щодо охорони матеріально-правових інтересів позивача від можливих недобросовісних дій з боку відповідача з тим, щоб забезпечити позивачу реальне та ефективне виконання судового рішення, якщо воно буде прийняте на користь позивача, у тому числі задля попередження потенційних труднощів у подальшому виконанні такого рішення ( постанова Верховного Суду від 14.06.2021 у справі №308/8567/20).

Із позовної заяви та заяви про забезпечення позову вбачається, що позивач оспорює результати електронних торгів щодо належної йому на праві власності квартири, яка була предметом іпотеки, та на яку право власності за результатами торгів набула відповідач ОСОБА_3 . Правовими підставами для визнання вказаних торгів, протоколу електронних торгів та акту про реалізацію предмета іпотеки недійсними ОСОБА_1 зазначає порушення вимог ст.ст.203, 215, 656 ЦК України та проведення електронних торгів у межах виконавчого провадження, відкритого на підставі виконавчого документа - виконавчого напису нотаріуса, який не підлягав виконанню.

Зважаючи на предмет і підстави заявленого позову, колегія суддів визнає підставними та обґрунтованими доводи позивача щодо необхідності забезпечення заявленого ним позову в частині заборони відчуження спірної квартири до розгляду справи та набранням рішенням законної сили. Такий вид забезпечення є адекватним та співмірним із правом відповідача щодо спірного об`єкту та не матиме негативних наслідків.

Такий вид забезпечення позову не призведе до невиправданого обмеження майнових прав відповідача, оскільки арештоване майно фактично перебуває у володінні власника, а обмежується лише можливість розпоряджатися ним, що відповідає висновку Великої Палати Верховного Суду у постанові від 12.02.2020 у справі №381/4019/18.

Щодо вимоги забезпечення позову шляхом накладення арешту на спірну квартиру, то колегія суддів приходить до висновку, що необхідності в такому забезпеченні немає, оскільки достатнім забезпеченням буде заборона відчуження спірної квартири, тому в цій частині заяви відмовляє.

З огляду на викладене, апеляційний суд приходить до висновку, що апеляційна скарга підлягає частковому задоволенню, а ухвала районного суду скасуванню, із постановленням нового рішення про часткове задоволення заяви про забезпечення позову шляхом заборони відчуження спірного об`єкту нерухомості. У іншій частині заяви про накладення арешту на таке майно слід відмовити з підстав, викладених у мотивах цієї постанови.

Керуючись ст.ст. 367,368, п.п.3.4 ч.1 ст.376, ст.ст. 381-384,389-391 ЦПК України, апеляційний суд

п о с т а н о в и в:

Апеляційну скаргу ОСОБА_2 , подану в інтересах ОСОБА_1 , - задовольнити частково.

Ухвалу Київського районного суду м.Полтави від 16 лютого 2022 року скасувати та постановити нове рішення.

Заяву ОСОБА_1 про забезпечення позову - задовольнити частково.

Накласти заборону відчуження на майно ОСОБА_3 (РНОКПП НОМЕР_1 ), а саме, - квартиру АДРЕСА_2 , реєстраційний номер об`єкта нерухомого майна: 101.

У іншій частині заяви про накладення арешту на майно - відмовити з підстав, викладених у мотивах цієї постанови.

Постанова набирає законної сили з дня її прийняття та може бути оскаржена в касаційному порядку протягом 30 днів шляхом подання касаційної скарги безпосередньо до Верховного Суду.

Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення, або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Повний текст постанови складено 19.04.2022.

Головуючий суддя Л.І. Пилипчук

Судді Ю.В. Дряниця

О.В. Чумак