Справа №: 486/218/22 Провадження № 2/486/354/2022
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

21 квітня 2022 року м. Южноукраїнськ

Южноукраїнський міський суд Миколаївської області

у складі: головуючого судді Далматової Г.А.,

при секретарі Деменко К.Л.,

розглянувши в судовому засіданні заяву позивача ОСОБА_1 про відвід судді Южноукраїнського міського суду Миколаївської області Далматової Галини Анатоліївни у цивільній справі за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про усунення перешкод у користуванні житлом шляхом вселення,

В С Т А Н О В И В:

В провадженні судді Южноукраїнського міського суду Далматової Г.А. перебуває цивільна справа № 486/218/22 за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про усунення перешкод у користуванні житлом шляхом вселення.

20 квітня 2022 року від позивача на адресу суду надійшла заява про відвід судді, в якій остання зазначає, що головуючий не може брати у розгляді справи, в зв`язку з тим, що є постійним клієнтом відповідача, який є стоматологом. Крім того, в 2019 році суддею розглядався протокол про адміністративне правопорушення відносно ОСОБА_2 за ч. 1 ст. 173-2 КУпАП за вчинення домашнього насильства, провадження у справі було закрито. В зв`язку з чим у неї обґрунтовані сумніви у неупередженості та об`єктивності судді щодо розгляду даної цивільної справи. Розгляд заяви про відвід головуючого судді просила розглядати без її участі.

В судове засідання учасники справи не з`явились, що не перешкоджає розгляду заяви про відвід відповідно до п.8 ст. 40 ЦПК України.

Дослідивши заяву про відвід, суд приходить до наступного висновку.

Відповідно до ч. 3 ст. 39 ЦПК України відвід повинен бути вмотивованим.

Статтею 36 ЦПК України передбачено, що суддя не може розглядати справу і підлягає відводу (самовідводу), якщо:

1) він є членом сім`ї або близьким родичем (чоловік, дружина, батько, мати, вітчим, мачуха, син, дочка, пасинок, падчерка, брат, сестра, дід, баба, внук, внучка, усиновлювач чи усиновлений, опікун чи піклувальник, член сім`ї або близький родич цих осіб) сторони або інших учасників судового процесу, або осіб, які надавали стороні або іншим учасникам справи правничу допомогу у цій справі, або іншого судді, який входить до складу суду, що розглядає чи розглядав справу;

2) він брав участь у справі як свідок, експерт, спеціаліст, перекладач, представник, адвокат, секретар судового засідання або надавав стороні чи іншим учасникам справи правничу допомогу в цій чи іншій справі;

3) він прямо чи побічно заінтересований у результаті розгляду справи;

4) було порушено порядок визначення судді для розгляду справи;

5) є інші обставини, що викликають сумнів в неупередженості або об`єктивності судді.

Підставі для відводу, передбачені ст. 36 ЦПК України є очевидними, окрім пункту 5.

Відповідно до суб`єктивного критерію беруться до уваги особисті переконання та поведінка окремого судді, тобто, чи виявляв суддя упередженість або безсторонність у даній справі.

Відповідно до об`єктивного критерію визначається, серед інших аспектів, чи забезпечував суд відсутність будь-яких сумнівів у його безсторонності.

Щодо суб`єктивної складової даного поняття, то у справі «Гаусшильдт проти Данії» вказано, що потрібні докази фактичної наявності упередженості судді для відсторонення його від справи. Причому суддя вважається безстороннім, якщо тільки не з`являються докази протилежного. Таким чином, існує презумпція неупередженості судді, а якщо з`являються сумніви щодо цього, то для його відводу в ході об`єктивної перевірки має бути встановлена наявність певної особистої заінтересованості судді, певних його прихильностей, уподобань стосовно однієї зі сторін у справі. У кожній окремій справі слід визначити, чи мають стосунки, що розглядаються, таку природу та ступінь, що свідчать про те, що суд не є безстороннім (рішення у справі «Мироненко і Мартиненко проти України»).

Відповідно до ч.1 ст.6 Конвенції про захист прав людини та основоположних свобод «Кожен має право на справедливий розгляд його справи незалежним і безстороннім судом, встановленим законом, який вирішить спір щодо його прав та обов`язків».

Згідно практики Європейського суду з прав людини (рішення від 09 листопада 2006 року) у справі «Білуха проти України» від 28 жовтня 1998 року та інші, важливим питанням є довіра, яку суди повинні вселяти у громадськість у демократичному суспільстві.

Європейський суд з прав людини у справі «Ilie v. Romania» та, розглядаючи інші справи, вже констатував, що сумнів є легітимним, навіть якщо він не призводить до суттєвих наслідків. Отже, суд може бути справедливим, але породжувати легітимні сумніви щодо своєї безсторонності. Натомість у ЄСПЛ дійшли висновку, що сумніви можуть бути фактично необґрунтованими; достатньо того, що в розумної людини, на її погляд, вони викликають побоювання стосовно упередженості суду. Утім, є одне «але» - сумніви мають бути основані на фактичних обставинах, тобто припущення до уваги не беруться.

Щодо доводів позивача про розгляд суддею Далматовою Г.А. справи про адміністративне правопорушення №486/1455/19 відносно ОСОБА_2 за ч. 1 ст. 173-2 КУпАП, суд не приймає їх до уваги, оскільки у зв`язку із недоліками протоколу про адміністративне правопорушення вказаний протокол було повернуто до Южноукраїнського відділення поліції Первомайського відділу поліції Головного управління Національної поліції в Миколаївській області, для дооформлення, і в подальшому суддею Далматовою Г.А. не розглядався.

Твердження позивача щодо проходження головуючого судді лікування у відповідача на теперішній час не підкріплені доказами, яки б могли ставити під сумнів неупередженість судді.

Разом з тим, з метою запобігання учасниками справи побоювання стосовно упередженості суду, суд вважає, що заява про відвід підлягає задоволенню.

Керуючись ст.ст. 36, 37, 40, 260 ЦПК України, суд

П О С Т А Н О В И В:

Задовольнити заяву позивача ОСОБА_1 про відвід судді Южноукраїнського міського суду Миколаївської області Далматової Галини Анатоліївни у цивільній справі за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про усунення перешкод у користуванні житлом шляхом вселення.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя Южноукраїнського міського суду Г. А. Далматова