Єдиний унікальний номер 142/610/21
Номер провадження 2/142/156/22
Р І Ш Е Н Н Я

іменем України

21 квітня 2022 року смт. Піщанка

Піщанський районний суд Вінницької області

в складі:

головуючого судді Нестерука В.В.,

з участю

секретаря судового засідання Осадчук М.С.,

позивача ОСОБА_1

представника позивача адвоката Кабанова М.О.

розглянувши у відкритому судовому засіданні в порядку загального позовного провадження цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до Студенянської сільської ради про встановлення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини,-

В С Т А Н О В И В:

ОСОБА_1 звернувся до Піщанського районного суду Вінницької області з позовом до Студенянської сільської радипро встановлення додаткового строку для подання до нотаріальної контори заяви про прийняття спадщини, яка відкрилась після смерті його батьків ОСОБА_2 та ОСОБА_3 на три місяці з дня набрання рішенням суду законної сили. В обгрунтування позовних вимог позивач зазначає, що ІНФОРМАЦІЯ_1 помер його батько ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_2 померла його матір ОСОБА_3 . Покійні батьки постійно проживали в АДРЕСА_1 . Будинок в якому проживали батьки належав їм на праві приватної власності. Після смерті батьків відкрилась спадщина яка складається в тому числі з житлового будинку в АДРЕСА_1 на території цукрозаводу. Згідно ст.1261 ЦК України він є спадкоємцем першої черги за законом на майно батьків, як їхній син. 22 жовтня 2021 року він звертався до Піщанської державної нотаріальної контори, для отримання свідоцтва про право на спадщину, як спадкоємець першої черги за законом, однак у видачі свідоцтва йому було відмовлено по причині пропуску шестимісячного строку на подання заяви. Зазначає, що коли померла його матір він в шестимісячний строк звернувся до нотаріуса для оформлення спадщини, але у зв`язку з тим, що його прізвище у свідоцтві про народження записано як ОСОБА_4 , а прізвища батьків в свідоцтвах про смерть записано ОСОБА_5 , нотаріус в усній формі пояснив йому про необхідність юридично довести, що спадкодавці є його батьками. Коли він почав займатись питанням усунення недоліків для оформлення спадщини пройшов встановлений шестимісячний строк для написання заяви в нотконтору, тому він змушений звертатись до суду з даним позовом.

Ухвалою суду від 02 грудня 2021 року позовну заяву прийнято до розгляду, відкрито провадження, ухвалено провести розгляд в порядку загального позовного провадження, розпочато підготовче провадження, встановлено відповідачу строк для надання відзиву.

10 грудня 2021 року до Піщанського районного суду від представника позивача ОСОБА_1 адвоката Кабанова М.О. надійшла заява про розгляд справи у його відсутності, на позовних вимогах наполягає.

22 грудня 2021 року представником відповідача Студенянської сільської ради за дорученням Каневською Л.В. надано відзив на позовну заяву, в якому представник просить справу розглядати за його відсутності, викладені ОСОБА_1 в позовній заяві вимоги задовольнити на його користь.

Ухвалою суду від 21 січня 2022 року відмовлено у прийнятті визнання відповідачем Студенянською сільською радою позову ОСОБА_1 до Студенянської сільської ради про встановлення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини, закрито підготовче провадження у справі, призначено справу до розгляду по суті.

21 січня 2022 року до Піщанського районного суду від представника позивача ОСОБА_1 адвоката Кабанова М.О. надійшла заява про видачу рішення у справі.

Будь-яких інших заяв чи клопотань від сторін до суду не надходило.

В судовому засіданні 21 квітня 2022 року позивач ОСОБА_1 вимоги позовної заяви підтримав в повному обсязі, додатково пояснивши, що пропустив строк на прийняття спадщини через зайнятість на посівній та інших роботах в сільському господарстві, також вказав, що окрім нього спадкоємцем також є його дочка ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_3 .

Представник позивача адвокат Кабанов М.О. в судовому засіданні 21 квітня 2022 року позовні вимоги підтримав, позов просив задоволити з підстав викладених в позовній заяві, несвоєчасність звернення до нотаріальної контори з заявою про прийняття спадщини пояснив тією обставиною, що у свідоцтві про народження ОСОБА_1 його прізвище записано як " ОСОБА_7 ", і це перешкоджало оформленню спадщини, і до нотаріальної контори ОСОБА_1 звернувся одразу після виправлення написання прізвища в свідоцтві про народження, але встановлений строк на прийняття спадщини вже скінчився.

Відповідач Студенянська сільська рада Вінницької області, будучи належним чином повідомденим про дату, час та місце розгляду справи, свого уповноваженого представника в судове засідання 21 квітня 2022 року не направив, проте в матеріалах справи наявний відзив представника відповідача по справі ОСОБА_8 , яка діє на підставі довіреності, відповідно до якого просить розглянути справу у відсутності представника сільської ради, проти задоволення вимог позивача не заперечує просить їх задовольнити.

Суд, заслухавши пояснення позивача та його представника, дослідивши матеріали цивільної справи, оцінивши докази в їх сукупності, приходить до висновку про відсутність правових підстав для задоволення позову з наступних підстав.

Судом встановлено, що ІНФОРМАЦІЯ_1 в с.Чорномин Піщанського району Вінницької області помер батько позивача ОСОБА_2 , що підтверджується копію свідоцтва про смерть серії НОМЕР_1 (а.с.9)

ІНФОРМАЦІЯ_2 в с.Чорномин Піщанського району Вінницької області померла матір позивача ОСОБА_3 , що підтверджується копію свідоцтва про смерть серії НОМЕР_2 (а.с.10)

За життя ОСОБА_2 та ОСОБА_3 , відповідно до копії свідоцтва про право власності на житло, виданого 21 вересня 2000 року згідно розпорядження органу приватизації Одеської залізниці від 15 вересня 2000 року за № 1031 мали у власності приватизовану квартиру загальною площею 45,4 кв.м. за адресою АДРЕСА_1 (а.с.11)

Згідно копії свідоцтва про народження серії НОМЕР_3 виданого Подільським бюро ЗАГС м.Києва 21 квітня 1962 року прізвище позивача російською мовою записано як " ОСОБА_7 ", при цьому прізвища батьків записано також російською мовою як " ОСОБА_7 " та " ОСОБА_7 " відповідно (а.с.7)

Згідно копії свідоцтва про народження серії НОМЕР_4 , виданого повторно 05 жовтня 2021 року Піщанським відділом державної реєстрації актів цивільного стану у Тульчинському районі Вінницької області Центрально-Західного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м.Хмельницький) прізвище позивача записано " ОСОБА_5 ", а його батьків " ОСОБА_5 " та " ОСОБА_5 " (а.с.6)

З постанови державного нотаріуса Піщанської державної нотаріальної контори Шигиди І.В. про відмову у вчинені нотаріальної дії вих.№356 від 22 жовтня 2021 року слідує, що ОСОБА_1 звертався до нотаріуса із заявою про видачу свідоцтва про право на спадщину, яка відкрилась після смерті матері - ОСОБА_3 , проте у видачі свідоцтва про право на спадщину йому відмовлено, по причині, що ОСОБА_1 на час відкриття спадщини разом з спадкодавцем постійно не проживав, заяву про прийняття спадщини в нотаріальну контору у встановлений законом шестимісячний строк з дня відкриття спадщини не подав (а.с.2)

Згідно інформаційної довідки із Спадкового реєстру (спадкові справи та видані на їх підставі свідоцтва про право на спадщину) № 66951932 від 22 жовтня 2021 року спадкова справа після смерті ОСОБА_3 не заводилась. (а.с.3)

Доказів того, що ОСОБА_1 звертався до нотаріуса із заявою про видачу свідоцтва про право на спадщину, яка відкрилась після смерті батька - ОСОБА_2 матеріали справи не містять.

Таким чином, суд констатує, що до спадкування після смерті батька позивача ОСОБА_2 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_1 повинні бути застосовані правила спадкування пердбачені ЦК УРСР 1963 р., а до спадкування після смерті матері позивача ОСОБА_3 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_2 - правила діючого ЦК України.

Згідно до ст.525 ЦК УРСР часом відкриття спадщини визнається день смерті спадкодавця, а при оголошенні його померлим день, зазначений в статті 21 цього Кодексу.

Згідно ст.526 ЦК УРСР місцем відкриття спадщини визнається останнє постійне місце проживання спадкодавця (стаття 17 цього Кодексу), а якщо воно невідоме, місцезнаходження майна або його основної частини.

Коло спадкоємців за законом визначалось статтями 529 - 532 Кодексу, і в силу ст. 529 ЦК УРСР позивач ОСОБА_1 є спадкоємцем першої черги до майна померлого ІНФОРМАЦІЯ_1 батька ОСОБА_2 .

Статтями 548 та 549 ЦК УРСР встановлено порядок прийняття спадщини, відповідно яких, для придбання спадщини необхідно, щоб спадкоємець її прийняв. Не допускається прийняття спадщини під умовою або з застереженнями. Прийнята спадщина визнається належною спадкоємцеві з моменту відкриття спадщини. Діями, що свідчать про прийняття спадщини є фактичний вступ в управління або володіння спадковим майном, або подання державній нотаріальній конторі за місцем відкриття спадщини заяви про прийняття спадщини. Зазначені в цій статті дії повинні бути вчинені протягом шести місяців з дня відкриття спадщини.

Частиною першою статті 550 ЦК УРСР визначено, що строк для прийняття спадщини, встановлений статтею 549 цього Кодексу, може бути подовжений судом, якщо він визнає причини пропуску строку поважними. Спадщина може бути прийнята після закінчення зазначеного строку й без звернення до суду при наявності згоди на це всіх інших спадкоємців, які прийняли спадщину.

Цей строк може бути подовжений судом за заявою заінтересованої особи при доведеності поважності причин його пропуску. Якщо в указаний строк позивач вступив в управління або володіння спадковим майном або його частиною, суд із цих підстав вирішує питання про визнання права на спадкове майно, а не про подовження пропущеного строку.

Відповідно до роз`яснень, викладених у пунктах 3, 4 постанови Пленуму Верховного Суду України від 24 червня 1983 року № 4 "Про практику розгляду судами України справ про спадкування", передбачений статтею 549 ЦК УРСР шестимісячний строк для прийняття спадщини може бути продовжений судом за заявою заінтересованої особи при доведеності поважності причин його пропуску. У разі продовження зазначеного строку суд одночасно вирішує питання про визнання за позивачем права на належне йому майно, що збереглося в натурі, або на грошові суми, коли воно реалізоване.

Таким чином, діюче на час відкриття спадщини після смерті ОСОБА_2 законодавство, не передбачало можливості встановлення судом додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини, а тому в цій частині позовних вимог слід відмовити за їх безпідставністю.

До спадкування після смерті матері позивача ОСОБА_3 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_2 слід застосовувати правила діючого ЦК України.

Відповідно до 1216 ЦК України, спадкуванням є перехід прав та обов`язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця), до інших осіб (спадкоємців).

Відповідно до 1217 ЦК України, спадкування здійснюється за заповітом або за законом.

Відповідно до ст.1218 ЦК України, до складу спадщини входять усі права та обов`язки, що належали спадкодавцеві на момент відкриття спадщини і не припинилися внаслідок його смерті.

Відповідно до ст.1220 ЦК України, спадщина відкривається внаслідок смерті особи або оголошення її померлою. Часом відкриття спадщини є день смерті особи або день, з якого вона оголошується померлою.

Відповідно до ст.1221 ЦК України, місцем відкриття спадщини є останнє місце проживання спадкодавця. Якщо місце проживання спадкодавця невідоме, місцем відкриття спадщини є місцезнаходження нерухомого майна або основної його частини, а за відсутності нерухомого майна - місцезнаходження основної частини рухомого майна.

Відповідно до 1222 ЦК України, спадкоємцями за заповітом і за законом можуть бути фізичні особи, які є живими на час відкриття спадщини, а також особи, які були зачаті за життя спадкодавця і народжені живими після відкриття спадщини.

Відповідно до ст.1223 ЦК України, право на спадкування мають особи, визначені у заповіті. У разі відсутності заповіту, право на спадкування за законом одержують особи, визначені у статтях 1261-1265 нього Кодексу. Право на спадкування виникає у день відкриття спадщини.

Згідно ст. 1261 ЦК України у першу чергу право на спадкування за законом мають діти спадкодавця, у тому числі зачаті за життя спадкодавця та народжені після його смерті, той з подружжя, який його пережив, та батьки.

Порядок прийняття спадщини встановлено ст.ст. 1268 - 1270 ЦК України, відповідно яких, спадкоємець за заповітом чи за законом має право прийняти спадщину або не прийняти її. Не допускається прийняття спадщини з умовою чи із застереженням. Спадкоємець, який постійно проживав разом із спадкодавцем на час відкриття спадщини, вважається таким, що прийняв спадщину, якщо протягом строку, встановленого статтею 1270 цього Кодексу, він не заявив про відмову від неї. Спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу або в сільських населених пунктах - уповноваженій на це посадовій особі відповідного органу місцевого самоврядування заяву про прийняття спадщини. Для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини.

Наслідки пропущення строку для прийняття спадщини передбачені ст. 1272 ЦК України - якщо спадкоємець протягом строку, встановленого статтею 1270 цього кодексу, не подав заяву про прийняття спадщини, він вважається таким, що не прийняв її. За позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини.

Відповідно до п. 24 Постанови Пленуму Верховного Суду України від 30 травня 2008 року №7 «Про судову практику у справах про спадкування» особа, яка не прийняла спадщину в установлений законом строк, може звернутися до суду з позовною заявою про визначення додаткового строку для прийняття спадщини відповідно до ч.3 ст.1272 ЦК.

Суди відкривають провадження в такій справі у разі відсутності письмової згоди спадкоємців, які прийняли спадщину, а також за відсутності інших спадкоємців, які могли б дати письмову згоду на подання заяви до нотаріальної контори про прийняття спадщини. При розгляді цих справ слід перевіряти наявність або відсутність спадкової справи стосовно спадкодавця у державній нотаріальній конторі за місцем відкриття спадщини, наявність у матеріалах справи обґрунтованої постанови про відмову нотаріуса у вчиненні нотаріальної дії, зокрема відмови у видачі свідоцтва про право на спадщину. Вирішуючи питання про визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій.

Відповідно до роз`яснення Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ «Про судову практику розгляду цивільних справ про спадкування» від 16 травня 2013 року №24-753/0/4-13, судом не можуть бути визнані поважними такі причини пропуску строку для подання заяви про прийняття спадщини, як юридична необізнаність позивача щодо строку та порядку прийняття спадщини, необізнаність особи про наявність спадкового майна, похилий вік, непрацездатність, незнання про існування заповіту, встановлення судом факту, що має юридичне значення для прийняття спадщини (наприклад, встановлення факту проживання однією сім`єю), невизначеність між спадкоємцями хто буде приймати спадщину, відсутність коштів для проїзду до місця відкриття спадщини, несприятливі погодні умови, фактичне користування і володіння майном спадкодавця або ж проживання із спадкодавцем на час відкриття спадщини.

Положення ч. 3 ст. 1272 ЦК України можуть бути застосовані у випадку доведеності наявності перешкод для подання відповідної заяви та наявності підстав для визнання судом цих обставин поважними.

Позивач обґрунтовує позов тим, що в передбачений законом шестимісячний строк коли померла його матір він звернувся до нотаріуса для оформлення спадщини, але у зв`язку з тим, що його прізвище у свідоцтві про народження записано російською мовою як " ОСОБА_4 ", а прізвища батьків в свідоцтвах про смерть записано як " ОСОБА_5 ", нотаріус в усній формі пояснив йому про необхідність юридично довести, що спадкодавці є його батьками. Коли він почав займатись питанням усунення недоліків для оформлення спадщини пройшов встановлений шестимісячний строк для написання заяви в нотконтору.

Як встановлено судом, матір позивача померла ІНФОРМАЦІЯ_2 , отже шестимісячний строк подачі заяви про прийняття спадщини закінчився 06 жовтня 2012 року. Крім того, змінене свідоцтво про народження позивача датовано ІНФОРМАЦІЯ_4 , а з заявою про видачу свідоцтва про право на спадщину позивач звернувся 22 жовтня 2021 року.

Таким чином, суд приходить до висновку, що невідповідність у написанні прізвища в особистих документах може бути перешкодою для оформлення спадщини, проте в жодному разі це не є перешкодою для звернення до нотаріуса із заявою про прийняття спадщини у визначений законом спосіб.

Твердження позивача про поважність пропуску строку прийняття спадщини із-за зайнятості на посівній чи інших роботах у сільському господарстві суд також відхиляє як неповажні.

Згідно ч. 1 ст. 81 Цивільного процесуального кодексу України, кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом.

Статтею 89 Цивільного процесуального кодексу України передбачено, що суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів. Жодні докази не мають для суду заздалегідь встановленої сили. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності.

На підставі викладеного суд вважає, що наведені позивачем причини пропуску строку для подання заяви про прийняття спадщини не є об`єктивними, непереборними та істотними труднощами, які відповідно до положень ч.3 ст. 1272 ЦК України можуть бути визнані поважними для визначення додаткового строку для прийняття спадщини.

Отже, проаналізувавши встановлені обставини справи, оцінивши надані докази в їх сукупності, суд приходить до висновку про відсутність правових підстав для задоволення позову.

При вирішенні питання про розпділ судових витрат суд керується положеннями ст. 141 ЦПК України, згідно яких судовий збір покладається на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог, інші судові витрати, пов`язані з розглядом справи, покладаються: 1) у разі задоволення позову - на відповідача; 2) у разі відмови в позові - на позивача; 3) у разі часткового задоволення позову - на обидві сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог. А тому, враховуючи, що судом ухвалено рішення про відмову у позові судові витрати по справі слід покласти на позивача.

Керуючись ст.ст. 10, 11, 12, 13, 81, 141, 258-259, 263-265, 279, 352, 354 ЦПК України, суд -

В И Р І Ш И В:

В задоволенні позовних вимог ОСОБА_1 до Студенянської сільської ради про встановлення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини відмовити.

Рішення суду може бути оскаржено до Вінницького апеляційного суду через Піщанський районний суд Вінницької області протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

Учасник справи, якому повне рішення суду не було вручено у день його проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку для подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Сторони по справі:

позивач: ОСОБА_1 , який зареєстрований в АДРЕСА_2 , реєстраційний номер облікової картки платника податків НОМЕР_5 ;

відповідач: Студенянська сільська рада Вінницької області, яка знаходиться в с. Студена Тульчинського району Вінницької області, вул. Соборна, 42. .

Суддя: