Постанова

Іменем України

26 квітня 2022 року

м. Київ

справа № 757/13350/21

провадження № 61-113св22

Верховний Суд у складі колегії суддів Першої судової палати Касаційного цивільного суду:

головуючого - Синельникова Є. В. (суддя-доповідач),

суддів: Білоконь О. В., Осіяна О. М., Хопти С. Ф., Шиповича В. В.,

учасники справи:

позивач - ОСОБА_1 ,

представник позивача - ОСОБА_2 ,

відповідачі: ОСОБА_3 , ОСОБА_4 ,

представник відповідача ОСОБА_3 - ОСОБА_5 ,

третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору, -приватний нотаріус Київського міського нотаріального округу Лазарєва Людмила Іванівна,

розглянув у порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення учасників справи касаційну скаргу представника ОСОБА_3 - ОСОБА_5 на ухвалу Печерського районного суду міста Києва у складі судді Остапчук Т. В. від 07 липня 2021 року та постанову Київського апеляційного суду у складі колегії суддів: Мазурик О. Ф., Желепи О. В., Кравець В. А., від 09 листопада 2021 року.

Зміст заявлених позовних вимог

У березні 2021 року ОСОБА_1 звернувся до суду з позовом

до ОСОБА_4 , ОСОБА_3 , третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору, - приватний нотаріус Київського міського нотаріального округу Лазарєва Л. І., про визнання недійсними договорів позики та іпотеки.

07 липня 2021 року ОСОБА_1 подав до суду заяву про залишення його позовної заяви без розгляду.

Ухвала суду першої інстанції та її основні мотиви

Ухвалою Печерського районного суду міста Києва від 07 липня 2021 року позов ОСОБА_1 залишено без розгляду.

Ухвала суду першої інстанції мотивована тим, що позивач, користуючись своїм правом, звернувся до суду із заявою, в якій просив залишити позов без розгляду, а у суду відсутні правові підстави для відмови у задоволенні поданої заяви. Таким чином, заява позивача про залишення позову без розгляду визнана такою, що підлягає задоволенню.

Основний зміст та мотиви постанови суду апеляційної інстанції

Постановою Київського апеляційного суду від 09 листопада 2021 року апеляційну скаргу ОСОБА_3 залишено без задоволення, а ухвалу Печерського районного суду міста Києва від 07 липня 2021 року - без змін.

Постанова апеляційного суду мотивована тим, що судом першої інстанції правомірно залишено позов без розгляду, оскільки виходячи зі змісту принципу диспозитивності цивільного судочинства, закріпленого у статті 13 ЦПК України, суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках. Крім того законодавцем визначено, що учасник справи розпоряджається своїми правами щодо предмета спору на власний розсуд, а тому суд зобов`язаний залишити заяву без розгляду, якщо позивач звернувся з таким клопотанням.

Узагальнені доводи касаційної скарги

04 січня 2022 року до Верховного Суду надійшла касаційна скарга представника ОСОБА_3 - ОСОБА_5 , в якій заявник просить скасувати ухвалу Печерського районного суду міста Києва від 07 липня

2021 року та постанову Київського апеляційного суду від 09 листопада

2021 року і направити справу для продовження розгляду до суду першої інстанції.

Доводи касаційної скарги обґрунтовані тим, що сторони спору 07 липня 2021 року прибули до суду першої інстанції для участі у судовому засіданні. Однак суд першої інстанції, з огляду на те, що позивачем подано заяву про залишення позовної заяви без розгляду, не запросив представників сторін до зали судового засідання, не заслухав доводи та заперечення сторін, не розглянув подані документи. Після цього суд не здійснив офіційне повідомлення учасників сторін про дату наступного судового засідання у справі. Заявник також посилається на те, що в матеріалах справи № 757/13350/21-ц відсутній протокол судового засідання від 07 липня 2021 року, що додатково підтверджує факт не проведення судового засідання судом саме 07 липня 2021 року. Суд першої інстанції, в силу положень частини третьої статті 257 ЦПК України, не вирішив питання щодо розподілу судових витрат, понесених стороною відповідача. Також не було належним чином вирішено питання про відвід судді.

Надходження касаційної скарги до суду касаційної інстанції

Ухвалою Верховного Суду від 03 лютого 2022 року відкрито касаційне провадження у справі № 757/13350/21-ц за поданою касаційною скаргою.

Ухвалою Верховного Суду від 21 квітня 2022 року справу № 757/13350/21-ц призначено до судового розгляду колегією з п`яти суддів Першої судової палати Касаційного цивільного суду у складі Верховного Суду у порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення учасників справи за наявними у ній матеріалами.

Доводи особи, яка подала відзив на касаційну скаргу

У поданому відзиві на касаційну скаргу представник ОСОБА_1 - ОСОБА_2 посилається на те, що судом першої інстанції законно залишено позов без розгляду, оскільки позивач скористався своїм правом, передбаченим процесуальним законом, а суд має залишити заяву без розгляду, якщо позивач звернувся із таким клопотанням.

Фактичні обставини справи, встановлені судами

15 березня 2021 року ОСОБА_1 звернувся до суду з позовом

до ОСОБА_4 , ОСОБА_3 , третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору, - приватний нотаріус Київського міського нотаріального округу Лазарєва Л. І., про визнання недійсними договорів позики та іпотеки.

Ухвалою Печерського районного суду міста Києва від 02 червня 2021 року відкрито провадження у справі та призначено підготовче засідання на 07 липня 2021 року о 10 год. 30 хв.

02 червня 2021 року позивач подав до суду заяву від 31 травня 2021 року про відкликання позовної заяви до постановлення ухвали про відкриття провадження у справі.

Заява позивача про відкликання позовної заяви була зареєстрована 03 червня 2021 року, а тому 02 червня 2021 року, а саме на час вирішення питання про відкриття провадження у справі, не була врахована судом першої інстанції.

07 липня 2021 року на стадії підготовчого провадження позивачем повторно подано заяву від 13 червня 2021 року (вх. № 106581) про залишення позовної заяви без розгляду.

Представник ОСОБА_3 - ОСОБА_5 знайомився з матеріалами справи та 11 червня 2021 року отримав копію ухвали про відкриття провадження у справі і призначення підготовчого засідання на 07 липня 2021 року. В резолютивній частині ухвали про відкриття провадження у справі від 02 червня 2021 року судом першої інстанції встановлено відповідачу строк на подання відзиву на позовну заяву до 16 червня 2021 року.

З доданих до відзиву чеків на підтвердження здійснення відправлення відзиву на позов суду та учасникам справи слідує, що відзив на позов представником ОСОБА_3 - ОСОБА_5 відправлено засобами поштового зв`язку 07 липня 2021 року о 10:17:56. Відзив на позовну заяву надійшов до суду 15 липня 2021 року.

В судовому засіданні суду апеляційної інстанції представник ОСОБА_3 - ОСОБА_5 повідомив, що відзив на позовну заяву було відправлено через поштове відділення за адресою: 01032, м. Київ, вул. Саксаганського, 88 - Льва Толстого.

Судом апеляційної інстанції встановлено, що у призначений судом першої інстанції день, за 12 хвилин до судового засідання, а саме 07 липня 2021 року о 10:17:56, апелянт та його представник перебували у поштовому відділенні.

У відповідності до довідки від 07 липня 2021 року, яка складена та підписана секретарем судового засідання Пітей О. Д., судове засідання у суді першої інстанції проведено за відсутності учасників справи. В довідці зазначено, що у зв`язку з неявкою в судове засідання всіх осіб, які беруть участь у справі, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не проводилося.

Позиція Верховного Суду

Згідно з положеннями частини другої статті 389 Цивільного процесуального кодексу України підставами касаційного оскарження судових рішень, зазначених у пунктах 2, 3 частини першої цієї статті, є неправильне застосування судом норм матеріального права чи порушення норм процесуального права.

Відповідно до частин першої, другої та п`ятої статті 263 ЦПК України судове рішення повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим.

Відповідно до пункту 5 частини першої статті 257 ЦПК України суд постановляє ухвалу про залишення позову без розгляду, якщо позивач до початку розгляду справи по суті подав заяву про залишення позову без розгляду.

За змістом статті 257 ЦПК України залишення заяви без розгляду - це форма закінчення розгляду цивільної справи без ухвалення судового рішення, у зв`язку із виникненням обставин, які перешкоджають розгляду справи, але можуть бути усунуті в майбутньому.

Згідно із частиною четвертою статті 12 ЦПК України кожна сторона несе ризик настання наслідків, пов`язаних із вчиненням чи невчиненням нею процесуальних дій.

Згідно з частиною першою статті 13 ЦПК України суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках.

Суд залишає позовну заяву без розгляду, якщо позивач звернувся з таким клопотанням.

Закріплене за позивачем право на подання такої заяви є абсолютним. Сторони вільні розпоряджатися своїми правами на власний розсуд.

Подібний висновок висловлено Верховним Судом у постановах від 10 квітня 2020 року у справі № 548/2531/18, від 05 жовтня 2021 року у справі № 308/13199/17, від 04 квітня 2022 року у справі № 441/1609/19 провадження № 61-20050св21.

Як встановлено судами у цій справі 07 липня 2021 року, на стадії підготовчого провадження позивачем подано заяву від 03 червня 2021 року (вх. № 106581) про залишення позовної заяви без розгляду.

Із урахуванням зазначеного, суд першої інстанції, з висновком якого погодився й суд апеляційної інстанції, дійшов правильного висновку про наявність правових підстав, передбачених пунктом 5 частини першої статті 257 ЦПК України, для залишення позовної заяви без розгляду, оскільки позивач скористався своїм процесуальним правом, на порядок реалізації якого воля інших учасників процесу не поширюється.

Надане позивачу право на подання такої заяви не залежить від думки інших учасників справи, і суд не зобов`язаний при вирішенні питання щодо залишення позову без розгляду з`ясовувати обставини, які стосуються суті справи або мотиви, у зв`язку з якими така заява подана.

ОСОБА_3 не наведено обґрунтованих доводів, які б могли свідчити про порушення його прав оскарженою ухвалою Печерського районного суду міста Києва від 07 липня 2021 року про залишення без розгляду позову ОСОБА_1 .

Залишаючи без змін ухвалу суду першої інстанції, апеляційний суд надав належну оцінку доводам заявника відносно того, що судом першої інстанції було розглянуто заяву про залишення позову без розгляду за відсутності сторін спору.

Суд апеляційної інстанції звернув увагу на те, що секретарем судового засідання Пітей О. Д. 07 липня 2021 року складена довідка, яка підтверджує проведення судового засідання за відсутності учасників справи. В довідці зафіксовано, що у зв`язку із неявкою в судове засідання всіх осіб, які беруть участь у справі, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не проводилося.

Вказаним обставинам надана належна оцінка судом апеляційної інстанції, а доводи касаційної скарги висновків суду апеляційної інстанції не спростовують. Залишення позовної заяви без розгляду не створило негативних наслідків для ОСОБА_3 .

Встановлення обставин справи, дослідження та оцінка доказів є прерогативою судів першої та апеляційної інстанцій. Це передбачено статтями 77, 78, 79, 80, 89, 367 ЦПК України. Суд касаційної інстанції не наділений повноваженнями втручатися в оцінку доказів (постанова Великої Палата Верховного Суду від 16 січня 2019 року у справі № 373/2054/16-ц, провадження № 14-446цс18).

Щодо вирішення питання розподілу судових витрат слід зазначити, що у відповідності до положень частин п`ятої, шостої статті 142 ЦПК України після постановлення ухвали про залишення позову без розгляду суд за заявою відповідача, поданою протягом п`ятнадцяти днів з дня постановлення ухвали, може вирішити питання про розподіл судових витрат. На цьому було наголошено апеляційним судом під час розгляду апеляційної скарги заявника на ухвалу суду першої інстанції про залишення позову без розгляду.

Доводи касаційної скарги не дають підстав для висновку, що оскаржені судові рішення судів першої та апеляційної інстанцій прийняти з порушенням норм процесуального права.

Статтею 410 ЦПК України передбачено, що суд касаційної інстанції залишає касаційну скаргу без задоволення, а судові рішення - без змін, якщо рішення, переглянуте в передбачених статтею 400 цього Кодексу межах, ухвалено з додержанням норм матеріального і процесуального права.

Не може бути скасоване правильне по суті і законне рішення з одних лише формальних міркувань.

У зв`язку з наведеним, колегія суддів вважає, що касаційна скарга підлягає залишенню без задоволення, а оскаржені судові рішення - без змін.

Керуючись статтями 400, 406, 410, 416 ЦПК України, Верховний Суд у складі колегії суддів Першої судової палати Касаційного цивільного суду

ПОСТАНОВИВ:

Касаційну скаргу представника ОСОБА_3 - ОСОБА_5 залишити без задоволення.

Ухвалу Печерського районного суду міста Києва від 07 липня 2021 року та постанову Київського апеляційного суду від 09 листопада 2021 року залишити без змін.

Постанова суду касаційної інстанції набирає законної сили з моменту її прийняття, є остаточною і оскарженню не підлягає.

Головуючий Є. В. Синельников
Судді О. В. Білоконь О. М. Осіян
С. Ф. Хопта

В. В. Шипович