Провадження № 2/185/1103/22
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

29 квітня 2022 року м.Павлоград

Павлоградський міськрайонний суд Дніпропетровської області у складі: головуючого судді Зінченко А.С., за участю секретаря судового засідання Білого А.О., розглянувши у відкритому судовому засіданні в приміщенні суду цивільну справу ЄУ № 185/10030/21 за позовом ОСОБА_1 до Павлоградської міської ради , третя особа: Перша Павлоградська державна нотаріальна контора, про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини,-

В С Т А Н О В И В:

ОСОБА_1 звернувся до суду з позовом до Павлоградської міської ради, третя особа: Перша Павлоградська державна нотаріальна контора, в якому просить визначити додатковий строк тривалістю в два місяці для подання заяви для прийняття спадщини на все майно, яке належало його брату - ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_2 .

Позовна заява мотивована тим, що ІНФОРМАЦІЯ_2 помер рідний брат позивача - ОСОБА_2 . Після смерті брата залишилось спадкове майно, яке останній у свою чергу успадкував після смерті їх матері ОСОБА_3 (матері позивача), до якого входить житловий будинок АДРЕСА_1 . Після смерті брата інших спадкоємців не залишилось. У вересні 2021 року позивач звернувся до Першої Павлоградської державної нотаріальної контори із заявою про прийняття спадщини після померлого брата ОСОБА_2 , на що позивачу було відмовлено, зазначивши, що пропущений строк для подання заяви про прийняття спадщини. Позивач просить поновити пропущений строк для прийняття спадщини, в зв`язку з тим, що причини пропуску строку є поважними, так як він є людиною похилого віку, часто хворіє, поніс затрати на похорони брата, його догляд та лікування, у зв`язку з чим опинився у тяжкому матеріальному стані та не мав коштів для оформлення спадщини, проживає в іншому районі області та за станом здоров`я та похилим віком часто хворів протягом 2018-2019 років, та у зв`язку з ситуацією в країні протягом 2019-2021 років не зміг вчасно звернутись до нотаріуса.

Ухвалою від 03.12.2022 відкрито загальне позовне провадження по вищевказаній справі, справу призначено до підготовчого судового засідання.

20.12.2021 ухвалою суду витребувано з Першої Павлоградської державної нотаріальної контори спадкові справи, заведені заведених після смерті ОСОБА_3 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_3 № 233/2012 та ОСОБА_2 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_4 № 747/2021.

20.04.2022 ухвалою суду закрито підготовче провадження та призначено розгляд справи по суті.

В судове засідання позивач не з`явився надав до суду письмову заяву про розгляд справи за його відсутності, позовну заяву підтримав у повному обсязі, просив її задовольнити.

Представник відповідача в судове засідання не з`явився, надав суду заяву про розгляд справи за його відсутності, при вирішенні спору покладався на розсуд суду.

Представник третьої особи в судове засідання не з`явився, надав суду заяву про розгляд справи за його відсутності, при вирішенні спору покладався на розсуд суду.

Відповідно до ч. 2 ст. 247 ЦПК України у разі неявки в судове засідання всіх учасників справи фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.

Дослідивши письмові докази, які містяться в матеріалах справи, суд доходить висновку, що вимоги позивача підлягають задоволенню виходячи з наступного.

ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_5 , та ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , є рідними братами, що підтверджується: копією свідоцтва про одруження ОСОБА_4 та ОСОБА_5 (а.с. 7), копією свідоцтва про народження ОСОБА_1 (а.с. 6), копією свідоцтва про народження ОСОБА_2 (а.с.7).

Батько ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_5 , та ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_1 - ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_6 , помер ІНФОРМАЦІЯ_7 , що підтверджується свідоцтвом про смерть від 26.12.2017 (а.с. 8).

Спадщину після його смерті успадкувала його дружина і мати позивача - ОСОБА_3 , що підтверджується копією свідоцтва про право на спадщину за заповітом, виданого 24.07.1993 та зареєстрованого в реєстрі за № 1-5085, в тому числі і на житловий будинок АДРЕСА_1 (а.с. 11).

Мати ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_5 , та ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_1 - ОСОБА_3 , померла ІНФОРМАЦІЯ_8 , що підтверджується свідоцтвом про смерть від 24.10.2011 (а.с. 9).

Відповідно до копії спадкової справи № 233/2012 після смерті матері позивача ОСОБА_3 , брат позивача ОСОБА_2 прийняв спадщину після смерті матері, в тому числі і на житловий будинок АДРЕСА_1 , так як постійно проживав разом з померлою, про що зазначив в заяві про прийняття спадщини, але право власності на спадщину належним чином до своєї смерті не оформив.

Брат позивача ОСОБА_1 - ОСОБА_2 , помер ІНФОРМАЦІЯ_2 , що підтверджується копією свідоцтва про смерть від 26.12.2017 (а.с. 10).

Відповідно до копії спадкової справи № 747/2021 після смерті брата ОСОБА_2 , ОСОБА_1 , звернувся із заявою про видачу спадщини за законом 14.09.2021.

Постановою державного нотаріуса Першої Павлоградської державної нотаріальної контори Дніпропетровської області від 17.09.2021 ОСОБА_1 відмовлено у вчиненні нотаріальної дії, а саме видачі свідоцтва про право на спадщину за законом після смерті ОСОБА_2 , в зв`язку з тим, що пропущений шестимісячний строк для подачі заяви про прийняття спадщини та не надання доказів фактичного прийняття спадщини (а.с. 13).

Інших спадкоємців, які прийняли спадщину, відповідно до копії спадкової справи на померлого ОСОБА_2 № 747/2021, не встановлено.

Відповідно до п.1 листа ВССУ «Про судову практику розгляду цивільних справ про спадкування» від 16.05.2013 при розгляді справ про визнання права власності на спадкове нерухоме майно у випадках, якщо спадщина прийнята, проте спадкоємцем не було одержано свідоцтво про право на спадщину (ст. 1297 ЦК), слід брати до уваги, що законодавець розмежовує поняття "виникнення права на спадщину" та "виникнення права власності на нерухоме майно, що входить до складу спадщини", і пов`язує із виникненням цих майнових прав різні правові наслідки.

Відповідно до норм ч. 5 ст. 1268 ЦК України незалежно від часу прийняття спадщини вона належить спадкоємцеві з часу відкриття спадщини та згідно із ч. 3 ст. 1296 ЦК України відсутність свідоцтва про право на спадщину не позбавляє спадкоємця права на спадщину.

Статтею 1297 ЦК України встановлено обов`язок спадкоємця звернутися за свідоцтвом про право на спадщину на нерухоме майно. Проте нормами цієї статті, так само як й іншими нормами цивільного права, не визначено правових наслідків недотримання такого обов`язку у виді втрати права на спадщину.

Виникнення у спадкоємця права на спадщину, яке пов`язується з її прийняттям, як майнового права зумовлює входження права на неї до складу спадщини після смерті спадкоємця, який не одержав свідоцтва про право на спадщину (статті 1296, 1297 ЦК)

Статтею 1218 ЦК України встановлено, що до складу спадщини входять усі права та обов`язки, що належали спадкодавцеві на момент відкриття спадщини і не припинилися внаслідок його смерті.

Відповідно до ч. 5 ст. 1268 ЦК України незалежно від часу прийняття спадщини вона належить спадкоємцеві з часу відкриття спадщини.

Отже, до складу спадщини, що відкрилася після смерті ОСОБА_2 входить право на житловий будинок АДРЕСА_1 , яке він отримав, так як після смерті ОСОБА_3 належним чином прийняв спадщину, але право власності на спадщину належним чином до своєї смерті не оформив.

Відповідно до ст. 1217 ЦК України спадкування здійснюється за заповітом або за законом.

Згідно зі ст. 1223 ЦК України право на спадкування мають особи, визначені у заповіті. У разі відсутності заповіту, визнання його недійсним, неприйняття спадщини або відмови від її прийняття спадкоємцями за заповітом, а також у разі неохоплення заповітом усієї спадщини право на спадкування за законом одержують особи, визначені у статтях 1261-1265 цього Кодексу. Право на спадкування виникає у день відкриття спадщини.

Відповідно до ч.1 ст.1269 Цивільного кодексу України, спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно зі спадкодавцем, має подати до нотаріальної контори заяву про прийняття спадщини.

Згідно з ч.1 ст.1270 ЦК України для прийняття спадщини, встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини.

Згідно частин 1,2 ст.1220 ЦК України спадщина відкривається внаслідок смерті особи або оголошення її померлою. Часом відкриття спадщини є день смерті особи або день, з якого вона оголошується померлою (частина третя статті 46 цього Кодексу).

Відповідно до ч.1,3 ст.1272 ЦК України якщо спадкоємець протягом строку, встановленого статтею 1270 цього Кодексу, не подав заяву про прийняття спадщини, він вважається таким, що не прийняв її. За позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини.

Згідно правової позиції висловленої при розгляді справи № 6-1486цс15 відповідно до частини третьої статті 1272 ЦК України за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини. За змістом вищезазначеної статті поважними причинами пропуску строку для прийняття спадщини є ті, які пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій. Отже, правила частини третьої статті 1272 ЦК України можуть бути застосовані, якщо: 1) у спадкоємця були перешкоди для подання такої заяви; 2) ці обставини визнані судом поважними.

Позивач є спадкоємцем другої черги за законом після смерті ОСОБА_2 . Протягом визначених законодавцем 6 місяців з дня відкриття спадщини після смерті брата не вчинив дій, передбачених ст. 1270 ЦК України, оскільки у зв`язку з тим, що є людиною похилого віку, часто хворіє, поніс затрати на похорони брата, його догляд та лікування, у зв`язку з чим опинився у тяжкому матеріальному стані та не мав коштів для оформлення спадщини, проживає в іншому районі області та за станом здоров`я та похилим віком часто хворів протягом 2018-2019 років, та у зв`язку з ситуацією в країні протягом 2019-2021 років не зміг вчасно звернутись до нотаріуса. Зазначені обставини свідчать про поважність причин, пов`язаних з об`єктивними, істотними труднощами для спадкоємця при поданні заяви про прийняття спадщини, що є підставою для визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини.

Тому, враховуючи всі вищевикладені обставини, суд дійшов висновку про те, що в силу об`єктивних обставин, пов`язаних з істотними труднощами, позивач мав поважну причину пропуску шестимісячного строку встановленого для звернення до нотаріуса з заявою про прийняття спадщини після смерті ОСОБА_2 .

Таким чином, з урахуванням вищевикладеного, суд вважає вимоги позивача такими, що підлягають задоволенню, оскільки вони законні, обґрунтовані та доказово підтверджені матеріалами справи.

Керуючись ст.5,12,13,81,89,258,259,263-265,268,273 ЦПК України,суд,-

У Х В А Л И В:

Позов ОСОБА_1 до Павлоградської міської ради, третя особа: Перша Павлоградська державна нотаріальна контора, про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини - задовольнити.

Визначити ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_9 , додатковий строк для подання заяви про прийняття спадщини після смерті ОСОБА_2 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_2 , строком в два місяці з дня набрання рішенням законної сили.

Позивач: ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_9 , ІНН: НОМЕР_1 , який проживає за адресою: АДРЕСА_2 .

Відповідач: Павлоградська міська рада, , місцезнаходження: вул. Соборна, 95, м. Павлоград, Дніпропетровська область.

Третя особа: Перша Павлоградська державна нотаріальна контора, , місце знаходження: вул. Харківська, 114, м. Павлоград, Дніпропетровська область.

Рішення може бути оскаржене в апеляційному порядку безпосередньо до Дніпровського апеляційного суду шляхом подачі в 30-денний строк, з дня його проголошення, апеляційної скарги.

До дня початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи апеляційна скарга може бути подана через Павлоградський міськрайонний суд Дніпропетровської області.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Учасник справи, якому повне рішення не було вручено у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження відповідно та в порядку і строки, визначені ст. 354 ЦПК України.

Рішення знаходиться в Єдиному державному реєстрі судових рішень за веб-адресою: http://reyestr.court.gov.ua.

Суддя А. С. Зінченко