Справа № 304/415/22 Провадження № 2/304/149/2022
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

15 квітня 2022 рокум. Перечин

Перечинський районний суд Закарпатської області в складі:

головуючого - судді Ганька І. І.,

з участю секретаря судового засідання - Соханич Л.Ю.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в порядку спрощеного позовного провадження цивільну справу № 304/415/22 за позовом представника ОСОБА_1 - адвоката Мельника Олександра Сергійовича до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу,

В С Т А Н О В И В:

представник ОСОБА_1 звернувся до суду з вищезазначеним позовом, який мотивує тим, що з 29 липня 2010 року сторони перебувають у шлюбі, однак протягом тривалого часу їх життя погіршилося, зникло взаєморозуміння і взаємоповага, втрачено почуття любові, через що шість років вже разом не проживають, не ведуть спільного господарства та сімейного життя, шлюбних стосунків не підтримують. Представник вказує, що позивач та відповідач мають різне бачення ролі чоловіка та дружини у сім`ї, адже зрозуміли, що є зовсім різними людьми, а відтак подальшого сенсу підтримувати сімейні відносини немає. Також зазначає, що від шлюбу сторони мають неповнолітню дитину - ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , яка на даний час проживає разом з матір`ю; претензій щодо визначення місця проживання дитини та участі у її вихованні сторони не мають. Оскільки подружнє життя між сторонами не склалося через протилежні погляди на життя, сім`ю та шлюб, в результаті яких між ними склалися неприязні відносини, а відтак подальше спільне життя і збереження шлюбу суперечить їх інтересам, тому просить розірвати шлюб між ними.

Позивач ОСОБА_1 у судове засідання не з`явилася, однак її представник подав заяву, в якій підтримав позовні вимоги та просив розглянути справу без їх участі за наявними у справі документами, проти заочного розгляду справи не заперечив.

У судове засіданні відповідач ОСОБА_2 також не з`явився, подав суду заяву, в якій просив розглянути справу без його участі, визнав позовні вимоги та просив не надавати строк для примирення.

Відповідно до ч. 2 ст. 247 ЦПК України фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.

Дослідивши матеріали справи, а також подані сторонами заяви, суд приходить до висновку, що позов підлягає задоволенню з таких підстав.

Встановлено, що 29 липня 2010 року у відділі реєстрації актів цивільного стану по місту Ужгороду Ужгородського міськрайонного управління юстиції Закарпатської області було зареєстровано шлюб між ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , та ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , актовий запис № 278; прізвище після реєстрації шлюбу у чоловіка « ОСОБА_2 », у дружини « ОСОБА_1 ».

Від даного шлюбу у сторін народилася донька - ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , що підтверджується Свідоцтвом про народження серії НОМЕР_1 , виданим відділом реєстрації актів цивільного стану по місту Ужгороду Ужгородського міськрайонного управління юстиції Закарпатської області 09 жовтня 2010 року.

Також встановлено, що подружнє життя у сторін не склалося через відсутність взаєморозуміння, різні характери та розходження поглядів на шлюб і сім`ю; зі змісту заяви видно, що сторони шість років спільно не проживають.

Відтак питання розірвання шлюбу сторонами обдумане, а неявку сторін у судове засідання суд розцінює як байдуже ставлення до шлюбу.

Відповідно до ст. 17 Закону України «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини» при розгляді справ українські суди повинні застосовувати Конвенцію та практику Європейського суду з прав людини як джерело права.

Згідно ст. 5 «Рівноправність подружжя» Протоколу № 7 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод 1950 року (Конвенцію ратифіковано Законом України № 475/97-ВР від 17 липня 1997 року) кожен з подружжя у відносинах між собою і в їхніх відносинах зі своїми дітьми користується рівними правами та обов`язками цивільного характеру, що виникають зі вступу у шлюб, перебування в шлюбі та у випадку його розірвання.

Стаття 51 Конституції України передбачає, що шлюб ґрунтується на вільній згоді жінки і чоловіка. Кожен із подружжя має рівні права і обов`язки у шлюбі та сім`ї. Аналогічні приписи викладені у ст. 24 СК України, у якій, крім іншого передбачено, що примушування жінки та чоловіка до шлюбу не допускається.

Відповідно до ч. 3 ст. 105 СК України шлюб припиняється внаслідок його розірвання за позовом одного з подружжя на підставі рішення суду, відповідно до статті 110 цього Кодексу.

Згідно ч. 2 ст. 112 СК України суд постановляє рішення про розірвання шлюбу, якщо буде встановлено, що подальше спільне життя подружжя і збереження шлюбу суперечило б інтересам одного з них, інтересам їхніх дітей, що мають істотне значення.

Враховуючи, що подальше спільне життя подружжя і збереження їх шлюбу буде суперечити інтересам кожного з них та інтересам їх дітей, суд вважає, що шлюб між сторонами слід розірвати.

Судові витрати підлягають стягненню з відповідача, що відповідає положенням ст. 141 ЦПК України.

Керуючись ст. 51 Конституції України, ст. 105, 110, 112, 113 СК України, ст. 12, 13, 76-83, 141, 258-259, 265 ЦПК України, суд

У Х В А Л И В :

позов представника ОСОБА_1 - адвоката Мельника Олександра Сергійовича до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу - задовольнити повністю.

Шлюб між ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , та ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , зареєстрований у відділі реєстрації актів цивільного стану по місту Ужгороду Ужгородського міськрайонного управління юстиції Закарпатської області, актовий запис № 278 - розірвати.

Стягнути з ОСОБА_2 на користь ОСОБА_1 судовий збір у розмірі 992 (дев`ятсот дев`яносто дві) грн 40 коп.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Рішення може бути оскаржене в апеляційному порядку безпосередньо до Закарпатського апеляційного суду шляхом подачі в тридцятиденний строк з дня проголошення рішення апеляційної скарги. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Під час дії карантину, встановленого Кабінетом Міністрів України з метою запобігання поширенню коронавірусної хвороби (COVID-19), суд за заявою учасників справи та осіб, які не брали участі у справі, якщо суд вирішив питання про їхні права, інтереси та (або) обов`язки (у разі наявності у них права на вчинення відповідних процесуальних дій, передбачених ЦПК України), поновлює процесуальні строки, встановлені нормами цього Кодексу, якщо визнає причини їх пропуску поважними і такими, що зумовлені обмеженнями, впровадженими у зв`язку з карантином.

Відповідно до п. 15.5 Перехідних положень ЦПК України до дня початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи апеляційні та касаційні скарги подаються учасниками справи до або через відповідні суди, а матеріали справ витребовуються та надсилаються судами за правилами, що діяли до набрання чинності цією редакцією Кодексу. У разі порушення порядку подання апеляційної чи касаційної скарги відповідний суд повертає таку скаргу без розгляду.

Позивач: ОСОБА_1 , РНОКПП: НОМЕР_2 ; місце проживання: АДРЕСА_1 .

Представник позивача: адвокат Мельник Олександр Сергійович; місцезнаходження: 02002 м. Київ, вул. Сверстюка, 19, офіс 21.

Відповідач: ОСОБА_2 , РНОКПП: НОМЕР_3 ; місце проживання: АДРЕСА_2 .

Головуючий: Ганько І. І.