Постанова

Іменем України

08 квітня 2022 року

м. Київ

справа № 639/6229/17

провадження № 61-2343св21

Верховний Суд у складі колегії суддів Другої судової палати Касаційного цивільного суду: Русинчука М. М. (суддя-доповідач), Антоненко Н. О., Дундар І. О.,

учасники справи:

позивач - Департамент економіки та комунального майна Харківської міської ради,

відповідач - ОСОБА_1 ,

третя особа - Харківська міська рада,

розглянув у попередньому судовому засіданні в порядку письмового провадження без повідомлення учасників справи касаційну скаргу Харківської міської ради на постанову Харківського апеляційного суду від 22 грудня 2020 року у складі колегії суддів: Бурлаки І. В., Котелевець А. В., Яцини В. Б.,

ВСТАНОВИВ:

Короткий зміст позовних вимог

У жовтні 2017 року Департамент економіки та комунального майна Харківської міської ради (далі - Департамент економіки та комунального майна) звернувся до суду з позовом до ОСОБА_1 , третя особа: Харківська міська рада, про визнання укладеним договору про пайову участь у розвитку інфраструктури міста Харкова.

Позовна заява мотивована тим, що відповідно до Декларації про готовність об`єкта до експлуатації, зареєстрованого Департаментом ДАБІ у Харківській області від 15 серпня 2016 року № ХК 9, ОСОБА_1 є замовником реконструкції нежитлових будівель літ. Б-1, літ. В-1 з горищним простором під нежитлову офісну - адміністративну будівлю з мансардним поверхом за адресою: АДРЕСА_1 .

Департамент економіки та комунального майна зазначив, що на дату прийняття в експлуатацію закінченого будівництвом зазначеного об`єкта ОСОБА_1 не виконала покладеного на неї обов`язку щодо укладення договору про пайову участь і не звернулась до Департаменту із заявою з приводу укладення такого договору.

Позивач зазначив, що листом Департаменту від 18 січня 2017 року № -37/0/114-17 проінформовано відповідача про необхідність звернення до виконавчих органів Харківської міської ради для укладення договору про пайову участь у розвитку інфраструктури м. Харкова. Листом управління соціально-економічного розвитку, планування та обліку Департаменту економіки та комунального майна від

06 березня 2017 року № -154/0/114-17 направлено відповідачу на розгляд та підписання два оригінали договору про пайову участі у розвитку інфраструктури

м. Харкова. Проте відповіді на зазначені листи, підписаного договору або протоколу розбіжностей не надходило.

Вважав, що ухилення відповідача від укладення договору про пайову участь

є порушенням зобов`язання, прямо передбаченого чинним законодавством. Невиконання такого зобов`язання не звільняє відповідача від обов`язку укласти договір про пайову участь, у тому числі, при проведенні реконструкції нерухомого майна. Такою відмовою відповідач порушує права та інтереси територіальної громади м. Харкова на отримання коштів пайової участі на розвиток створення

і розвитку інженерно-транспортної та соціальної інфраструктури м. Харкова.

З огляду на викладене Департамент економіки та комунального майна просив визнати укладеним договір про пайову участь у розвитку інфраструктури міста Харкова між ОСОБА_1 та Департаментом економіки та комунального майна

у запропонованій позивачем редакції.

Короткий зміст рішень судів першої та апеляційної інстанцій

Заочним рішенням Жовтневого районного суду міста Харкова від 03 квітня

2018 року позов Департаменту економіки та комунального майна задоволено.

Визнано укладеним договір про пайову участь у розвитку інфраструктури

м. Харкова між ОСОБА_1 та Департаментом економіки та комунального майна в редакції:

«Договір №

про пайову участь у розвитку інфраструктури м. Харкова

м. Харків «__»____201__ р.

Департамент економіки та комунального майна, іменований далі «Департамент», в особі заступника міського голови - директора Департаменту економіки та комунального майна Фатєєва М.І., що діє на підставі Положення про Департамент економіки та комунального майна, затвердженого рішенням І сесії Харківської міської ради 7 скликання від 20 листопада 2015 року № 7/15 «Про затвердження положень виконавчих органів Харківської міської ради 7 скликання» з однієї сторони, та з іншої сторони ОСОБА_1 (ідентифікаційний номер НОМЕР_1 ), іменований надалі «Замовник», на виконання Порядку пайової участі замовників у розвитку інфраструктури міста Харкова, затвердженого рішенням виконавчого комітету Харківської міської ради від 09 листопада 2011 року № 804 (із змінами), уклали цей договір про наступне.

1. Предмет договору

1.1. Цей договір регулює взаємовідносини між сторонами щодо пайової участі «Замовника» у розвитку інфраструктури м. Харкова при реконструкції нежитлових будівель літ. Б-1, літ. В-1 з горищним простором під нежитлову офісну - адміністративну будівлю з мансардним поверхом по АДРЕСА_1 .

2. Обов`язки сторін

2.1. «Замовник»:

2.1.1. Здійснює перерахування до бюджету м. Харкова (код платежу - 24170000, рахунок - 0002, МФО - 851011, код ЄДРПОУ - 37999649, банк - ГУДКСУ у Харківській області, одержувач - УДКСУ у місті Харкові Харківської області) коштів у розмірі 399 502,12 грн (триста дев`яносто дев`ять тисяч п`ятсот дві гривні 12 копійок), згідно з розрахунком величини пайової участі у розвитку інфраструктури міста Харкова.

2.1.2. Сплачує пайовий внесок в повній сумі єдиним платежем або частинами протягом десяти календарних днів з дня укладення даного договору.

2.2. «Департамент»:

2.2.1 На запит «Замовника» надає лист про підтвердження факту повної сплати пайового внеску після остаточного розрахунку за укладеним договором про пайову участь на підставі даних Департаменту бюджету і фінансів Харківської міської ради.

3. Відповідальність сторін

3.1. У разі невиконання або неналежного виконання «Замовником» обов`язків, передбачених пунктом 2.1. цього договору, «Замовник» сплачує до бюджету м. Харкова штраф у розмірі 25% від суми не перерахованих коштів у визначений термін.

4. Час та дія договору

4.1. Договір набуває чинності з часу підписання сторонами або набрання чинності судового рішення щодо укладення цього договору, та діє до повного виконання сторонами своїх обов`язків за договором.

5. Зміна та розірвання договору

5.1. Зміна та розірвання договору про пайову участь у розвитку інфраструктури в односторонньому порядку не допускаються, якщо інше не передбачено законом або договором.

5.2. Сторона договору, яка вважає за необхідне змінити або розірвати договір, повинна надіслати пропозиції про це другій стороні за договором.

5.3. Сторона договору, яка одержала пропозицію про зміну чи розірвання договору, у двадцятиденний строк після одержання пропозиції повідомляє другу сторону про результати її розгляду.

5.4. У разі якщо сторони не досягли згоди щодо зміни (розірвання) договору або у разі неодержання відповіді у встановлений строк з урахуванням часу поштового обігу, заінтересована сторона має право передати спір на вирішення суду.

5.5. Якщо судовим рішенням договір змінено або розірвано, договір вважається зміненим або розірваним з дня набрання чинності даним рішенням, якщо іншого строку набрання чинності не встановлено за рішенням суду.

6. Особливі умови

6.1. З питань, не передбачених цим договором, сторони керуються чинним законодавством України.

6.2. Умови договору можуть бути змінені або доповненні тільки з письмової згоди сторін і оформлюються додатковою угодою до договору.

6.3. У випадку реорганізації (злиття, приєднання, поділу, перетворення) будь-якої із сторін цього договору, права та обов`язки за цим договором переходять до правонаступників.

6.4. У разі зміни власника нерухомого майна, зазначеного в пункті 1.1. договору, права та обов`язки щодо виконання умов договору переходять до нового власника.

6.5. Спори, що виникають між сторонами при виконанні, розірванні або припиненні договору. вирішуються у судовому порядку.

6.6. Договір набирає чинності з моменту його укладення і діє до моменту остаточного виконання сторонами своїх обов`язків за договором.

6.7. Цей договір складений у 2-х примірниках, які мають силу оригіналу.

7. Адреса та реквізити сторін

Від «Департаменту»

Заступник міського голови -

директор Департаменту економіки

та комунального майна

_________ М.І. Фатєєв

61003, м. Харків, майдан Конституції, 7

Від «Замовника»

ОСОБА_1

________ (підпис) ПІБ

ідентифікаційний номер НОМЕР_1 ».

Стягнуто з ОСОБА_1 на користь Департаменту економіки та комунального майна судові витрати зі сплати судового збору в розмірі 1 600,00 грн.

Суд першої інстанції, задовольняючи позов виходив з того, що ОСОБА_1 є замовником реконструкції нежитлових виробничих приміщень за адресою: АДРЕСА_1 і у неї як у замовника цього об`єкта будівництва відповідно до Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» виникобов`язок з укладення договору про пайову участь у розвитку інфраструктури міста Харкова.

На дату прийняття в експлуатацію закінченого будівництва зазначеного об`єкта ОСОБА_1 не виконала покладеного на неї обов`язку щодо укладення договору про пайову участь і не звернулась до Департаменту економіки та комунального майна із заявою з приводу укладення такого договору.

Ухвалою Жовтневого районного суду міста Харкова від 07 травня 2020 року заяву ОСОБА_1 про перегляд заочного рішення Жовтневого районного суду міста Харкова від 03 квітня 2018 року залишено без задоволення.

Постановою Харківського апеляційного суду від 22 грудня 2020 року апеляційну скаргу ОСОБА_1 задоволено частково.

Заочне рішення Жовтневого районного суду міста Харкова від 03 квітня 2018 року в оскаржуваній частині (щодо розміру внеску на пайову участь) змінено та викладено абзац другий резолютивної частини заочного рішення суду першої інстанції у «Договорі № про пайову участь у розвитку інфраструктури м. Харкова» щодо частини 2 пункту 2.1. підпункту 2.1.1.Договору - Обов`язки сторін в наступній редакції: «2.1. «Замовник»: 2.1.1. Здійснює перерахування до бюджету м. Харкова (код платежу - 24170000, рахунок - 0002, МФО - 851011, код ЄДРПОУ - 37999649, банк - ГУДКСУ у Харківській області, одержувач - УДКСУ у місті Харкові Харківської області) коштів у розмірі 9 852,60 грн (дев`ять тисяч вісімсот п`ятдесят дві гривні 60 копійок) згідно з розрахунком величини пайової участі у розвитку інфраструктури міста Харкова».

В іншій оскаржуваній частині заочне рішення суду першої інстанції залишено без змін, оскільки в цій частині не оскаржувалося та не переглядалось.

Апеляційний суд виходив з того, що обов`язок звернутись до органу місцевого самоврядування із заявою про укладення договору пайової участі у розвитку інфраструктури відповідного населеного пункту законом покладено саме на замовника такого будівництва.

Ухилення замовника будівництва від укладення договору про пайову участь до прийняття об`єкта нерухомого майна до експлуатації є порушенням зобов`язання, яке прямо передбачено чинним законодавством. Невиконання такого зобов`язання не звільняє замовника будівництва від обов`язку укласти договір про пайову участь, у тому числі, й після прийняття об`єкта будівництва в експлуатацію.

У разі не укладання замовником договору про пайову участь у розвитку інфраструктури м. Харкова до введення об`єкта в експлуатацію, розмір пайової участі, розрахований відповідно до пункту 5.4 Порядку пайової участі замовників у розвитку інфраструктури м. Харкова, затвердженого рішенням виконавчого комітету Харківської міської ради від 09 листопада 2011 року № 804 (із змінами), збільшується на 10 %.

Суд першої інстанції помилково вважав, що розмір пайової участі в розвитку інфраструктури м. Харкова має обчислюватися з урахуванням опосередкованої вартості будівництва 1 кв. м, помножену на загальну площу об`єкта будівництва, оскільки відповідач не надала докази вартості будівництва.

Відповідно до пункту 20 Декларації про готовність до експлуатації об`єкта,

який належить до І-ІІІ категорії складності від 15 серпня 2016 року, яка є належним доказом у цій справі, кошторисна вартість будівництва за затвердженою проектною документацією становить 98,526 тис. грн, а тому, як виснував суд апеляційної інстанції, розмір внеску повинен становити 9 852,60 грн, а не 399 502,12 грн, як зазначив суд першої інстанції.

Аргументи учасників справи

У лютому 2021 року Харківська міська рада подала до Верховного Суду касаційну скаргу, у якій, посилаючись на неправильне застосування норм матеріального права та порушення норм процесуального права, просить постанову апеляційного суду скасувати, а рішення суду першої інстанції залишити в силі.

Касаційна скарга мотивована тим, що:

апеляційний суд, надаючи правову оцінку рішенню суду першої інстанції та умовам договору, запропонованого позивачем, неправильно застосував норми матеріального права (частини п`яту, восьму, дев`яту статті 40 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності», яка регулювала правовідносини у сфері пайової участі на період будівництва, введення об`єкта до експлуатації та подання позову до суду), та безпідставно змінив таку істотну умову договору як величина пайової участі, що зазначена у пункті 2.1.1 договору;

оскільки відповідач не подала документів, що підтверджують кошторисну вартість об`єкта будівництва, так як це передбачено статтею 40 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» та пунктом 2.6 Порядку пайової участі замовників у розвитку інфраструктури м. Харкова, то Департамент при здійснені розрахунку розміру пайової участі правомірно застосував показник опосередкованої вартості спорудження будівлі, який діяв на момент введення об`єкта до експлуатації.;

висновок суду апеляційної інстанції про те що, декларацією про готовність об`єкта до експлуатації передбачено, що кошторисна вартість будівництва за затвердженою проектною документацією становить 98,526 тис. грн, тому розмір величини пайової участі повинен становити 9 853,60 грн не підтверджено належними та допустимими доказами. Задовольнивши частково апеляційну скаргу та виклавши пункт 2.1.1 договору, яким визначається розмір пайового внеску у вигляді 10 % від розміру кошторисної вартості будівництва вказаного у пункті 20 Декларації про готовність об`єкту до експлуатації, суд апеляційної інстанції не перевірив чи дійсно ця сума становить загальну кошторисну вартість всієї проведеної реконструкції. При цьому кошторисна вартість будівництва об`єкта зазначена у пункті 20 Декларації не підтверджується відповідними документами, а саме зведеним кошторисним розрахунком.

Постанова суду апеляційної інстанції оскаржується в частині зміни рішення суду першої інстанції щодо розмірупайової участі відповідача в розвитку інфраструктури м. Харкова

У квітні 2021 року від ОСОБА_1 надійшов відзив на касаційну скаргу, у якому вона просила касаційну скаргу залишити без задоволення, а постанову апеляційного суду - без змін.

Відзив на касаційну скаргу мотивовано тим, що:

висновки, викладені у постановах Верховного Суду від 12 грудня 2019 року у справі № 922/3627/18 та від 16 жовтня 2020 року у справі № 922/3693/18, не можуть бути застосовані до спірних правовідносин у справі, що переглядається;

апеляційний суд цілком обґрунтовано прийняв розрахунок пайового внеску на підставі фактичної, а не нормативної кошторисної вартості об`єкта реконструкції;

докази фактичної кошторисної вартості об`єктів реконструкції у встановленому законом порядку дефектними не визнано, а суд касаційної інстанції позбавлений процесуальних повноважень досліджувати їх або ставити під сумнів.

У квітні 2021 року від Департаменту економіки та комунального майна надійшов відзив на касаційну скаргу, у якому представник Департаменту просить постанову апеляційного суду скасувати, а рішення суду першої інстанції залишити в силі. Доводи відзиву Департаменту економіки та комунального майна є аналогічними доводам касаційної скарги Харківської міської ради.

Рух справи

Ухвалою Верховного Суду від08 квітня 2021 року відкрито касаційне провадження та витребувано справу із суду першої інстанції.

Межі та підстави касаційного перегляду

Переглядаючи у касаційному порядку судові рішення, суд касаційної інстанції

в межах доводів та вимог касаційної скарги, які стали підставою для відкриття касаційного провадження, перевіряє правильність застосування судом першої або апеляційної інстанції норм матеріального чи процесуального права і не може встановлювати або (та) вважати доведеними обставини, що не були встановлені в рішенні чи відкинуті ним, вирішувати питання про достовірність або недостовірність того чи іншого доказу, про перевагу одних доказів над іншими (частина перша статті 400 ЦПК України).

В ухвалі про відкриття касаційного провадження зазначаються підстава (підстави) відкриття касаційного провадження (частина восьма статті 394 ЦПК України).

В ухвалі Верховного Суду від 08 квітня 2021 року вказано, що доводи касаційної скарги містять підставу касаційного оскарження, передбачену пунктом 1 частини другої статті 389 ЦПК України (неправильно застосовано норми матеріального права та порушено норми процесуального права). Зазначено, що апеляційний суд в оскарженому судовому рішенні застосував норму права без урахування висновку щодо застосування норми права у подібних правовідносинах, викладеного

у постановах Верховного Суду від 16 жовтня 2020 року у справі № 922/3693/18,

від 12 грудня 2019 року у справі № 922/3627/18.

Фактичні обставини справи

Відповідно до Декларації про готовність до експлуатації об`єкта, який належить

до І-ІІІ категорії складності, що зареєстрована Інспекцією ДАБК Департаменту територіального контролю Харківської міської ради 15 серпня 2016 року

№ ХК94, замовником реконструкції нежитлових будівель літ. Б-1,

літ. В-1 з горищним простором під нежитлову офісну-адміністративну будівлю

з мансардним поверхом за адресою: АДРЕСА_1 є ОСОБА_1 .

Згідно з пунктом 20 Декларації кошторисна вартість будівництва за затвердженою проектною документацією становить 98 526 тис. грн.

18 січня 2017 року Департамент економіки та комунального майна надіслав на адресу ОСОБА_1 лист-повідомлення № -37/0/114-17 про необхідність укладення договору про пайову участь у розвитку інфраструктури м. Харкова.

06 березня 2017 року Управління соціально-економічного розвитку, планування та обліку Департаменту економіки та комунального майна направив на адресу ОСОБА_1 пропозицію № -154/0/114-17 про укладення договору про пайову участь у розвитку інфраструктури м. Харкова та надано договір про пайову участь.

Відповідно до наданого позивачем розрахунку величини пайової участі при реконструкції нежитлових будівель літ. Б-1, літ. В-1 з горищним простором під нежитлову офісну-адміністративну будівлю з мансардним поверхом за адресою: АДРЕСА_1 , розмір пайової участі у розвитку інфраструктури м. Харкова становить 399 502,12 грн, що розрахований станом на 01 липня 2016 року.

Позиція Верховного Суду

Перевіривши доводи касаційної скарги, колегія суддів доходить висновку про відсутність підстав для її задоволення з таких підстав.

Відповідно до частин першої-третьої, п`ятої, шостої, дев`ятої статті 40 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» (в редакції, чинній на час виникнення спірних правовідносин) порядок залучення, розрахунку розміру і використання коштів пайової участі у розвитку інфраструктури населеного пункту встановлюють органи місцевого самоврядування відповідно до цього Закону. Замовник, який має намір щодо забудови земельної ділянки у відповідному населеному пункті, зобов`язаний взяти участь у створенні і розвитку інженерно-транспортної та соціальної інфраструктури населеного пункту, крім випадків, передбачених частиною четвертою цієї статті. Пайова участь у розвитку інфраструктури населеного пункту полягає у перерахуванні замовником до прийняття об`єкта будівництва в експлуатацію до відповідного місцевого бюджету коштів для створення і розвитку зазначеної інфраструктури. Величина пайової участі у розвитку інфраструктури населеного пункту визначається у договорі, укладеному з органом місцевого самоврядування (відповідно до встановленого органом місцевого самоврядування розміру пайової участі у розвитку інфраструктури), з урахуванням загальної кошторисної вартості будівництва об`єкта, визначеної згідно з будівельними нормами, державними стандартами і правилами. При цьому не враховуються витрати на придбання та виділення земельної ділянки, звільнення будівельного майданчика від будівель, споруд та інженерних мереж, влаштування внутрішніх і позамайданчикових інженерних мереж і споруд та транспортних комунікацій. У разі якщо загальна кошторисна вартість будівництва об`єкта не визначена згідно з будівельними нормами, державними стандартами і правилами, вона визначається на основі встановлених органом місцевого самоврядування нормативів для одиниці створеної потужності. Встановлений органом місцевого самоврядування для замовника розмір пайової участі у розвитку інфраструктури населеного пункту не може перевищувати граничний розмір пайової участі у розвитку інфраструктури населеного пункту. Граничний розмір пайової участі у розвитку інфраструктури населеного пункту з урахуванням інших передбачених законом відрахувань не може перевищувати:

1) 10 відсотків загальної кошторисної вартості будівництва об`єкта - для нежитлових будівель та споруд; 2) 4 відсотки загальної кошторисної вартості будівництва об`єкта - для житлових будинків. Договір про пайову участь у розвитку інфраструктури населеного пункту укладається не пізніше ніж через 15 робочих днів з дня реєстрації звернення замовника про його укладення, але до прийняття об`єкта будівництва в експлуатацію. Істотними умовами договору є: 1) розмір пайової участі; 2) строк (графік) сплати пайової участі; 3) відповідальність сторін. Невід`ємною частиною договору є розрахунок величини пайової участі у розвитку інфраструктури населеного пункту. Кошти пайової участі у розвитку інфраструктури населеного пункту сплачуються в повному обсязі до прийняття об`єкта будівництва в експлуатацію єдиним платежем або частинами за графіком, що визначається договором.

Органи місцевого самоврядування в межах повноважень, визначених законом, приймають рішення, які є обов`язковими для виконання на відповідній території (стаття 144 Конституції України).

Частиною першою статті 59 Закону України «Про місцеве самоврядування

в Україні» передбачено, що рада в межах своїх повноважень приймає нормативні та інші акти у формі рішень.

Відповідно до частини першої статті 73 Закону України «Про місцеве самоврядування» акти ради, сільського, селищного, міського голови, голови районної в місті ради, виконавчого комітету сільської, селищної, міської, районної у місті (у разі її створення) ради, прийняті в межах наданих їм повноважень, є обов`язковими для виконання всіма розташованими на відповідній території органами виконавчої влади, об`єднаннями громадян, підприємствами, установами та організаціями, посадовими особами, а також громадянами, які постійно або тимчасово проживають на відповідній території.

На виконання вимог наведених норм законодавства рішенням виконавчого комітету Харківської міської ради від 09 листопада 2011 року № 804 затверджено Порядок (із змінами від 22 травня 2013 року № 319), який визначає умови та встановлює процедуру залучення, розрахунку розміру і використання коштів пайової участі (внеску) у розвитку інфраструктури замовниками будівництва на території м. Харкова.

Згідно з пунктом 1.3 Порядку замовник, який має намір щодо забудови земельної ділянки в місті Харкові, зобов`язаний взяти участь у створенні і розвитку інженерно-транспортної та соціальної інфраструктури міста, крім випадків, передбачених чинним законодавством України та цим Порядком.

Пайова участь замовника полягає у перерахуванні до бюджету міста Харкова коштів на створення і розвиток інженерно-транспортної та соціальної інфраструктури м. Харкова (пункт 1.5 Порядку).

У пункті 1.4 Порядку визначено, що залучення замовників до пайової участі здійснюється шляхом укладення договорів про пайову участь у розвитку інфраструктури м. Харкова з Департаментом економіки та комунального майна Харківської міської ради.

Пунктом 1.6 Порядку встановлено, що у цьому Порядку терміни вживаються у такому значенні: будівництво - нове будівництво, реконструкція, реабілітація, капітальний ремонт та технічне переоснащення об`єктів будівництва; об`єкти будівництва - будинки, будівлі, споруди будь-якого призначення та їх комплекси; замовник будівництва - фізична або юридична особа, яка має у власності або у користуванні земельну ділянку (ділянки) та яка має намір здійснити будівництво або змінити об`єкт будівництва, у тому числі, під час проведення будівництва без зміни зовнішніх геометричних розмірів та фундаментів у плані об`єкта будівництва.

Відповідно до пункту 2.5 Порядку не пізніше, ніж за 30 календарних днів до прийняття об`єкта будівництва в експлуатацію замовник будівництва зобов`язаний звернутися з заявою до Департаменту економіки та комунального майна Харківської міської ради для укладання договору про пайову участь у розвитку інфраструктури м. Харкова.

До заяви необхідно додати визначені пунктом 2.6 Порядку документи.

Таким чином, обов`язок звернутись до органу місцевого самоврядування із заявою про укладення договору пайової участі у розвитку інфраструктури населеного пункту законом покладено саме на замовника такого будівництва.

Відповідно до частини четвертої статті 263 ЦПК України при виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин суд враховує висновки щодо застосування відповідних норм права, викладені в постановах Верховного Суду.

У постанові Верховного Суду у складі колегії суддів Третьої судової палати Касаційного цивільного судувід 24 лютого 2021 року у справі № 201/14449/17 (провадження № 61-14290св19) зроблено висновок, що «встановивши, що відповідач ухиляється від укладення договору про пайову участь замовників на розвиток соціальної та інженерно-транспортної інфраструктури міста Дніпра, що передбачено Законом України «Про регулювання містобудівної діяльності» та Порядком, апеляційний суд дійшов обґрунтованого висновку про визнання укладеним між сторонами такого договору. Скасовуючи рішення суду першої інстанції, апеляційний суд правильно застосував положення частини п`ятої статті 40 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» та обґрунтовано виходив з того, що розмір пайової участі у розвитку інфраструктури населеного пункту повинен обчислюватися з урахуванням кошторисної вартості будівництва, зазначеної в декларації про готовність до експлуатації об`єкта, який належить до ІІІ категорії складності, зареєстрованої 25 січня 2013 року за № ДП .[…] Доводи касаційної скарги про те, що відповідачем не надано документів про затвердження у встановленому порядку кошторисної вартості об`єкта, визначеної згідно з державними будівельними нормами, стандартами і правилами, є необґрунтованими з огляду на таке. За змістом пунктів 16, 18, 19 Порядку прийняття в експлуатацію закінчених будівництвом об`єктів, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 13 квітня 2011 року № 461, в редакції, чинній на час виникнення спірних правовідносин, замовник несе відповідальність за повноту та достовірність даних, зазначених у поданій ним декларації чи акті готовності об`єкта до експлуатації, за експлуатацію об`єкта без зареєстрованої декларації або сертифіката. Орган державного архітектурно-будівельного контролю протягом десяти робочих днів з дня надходження декларації перевіряє повноту даних, зазначених у декларації, та забезпечує внесення інформації, зазначеної у декларації, до реєстру. У разі подання чи оформлення декларації з порушенням установлених вимог орган державного архітектурно-будівельного контролю повертає її замовнику (його уповноваженій особі) з письмовим обґрунтуванням причин повернення у строк, передбачений для її реєстрації. Оскільки інформація щодо кошторисної вартості будівництва в розмірі 197 400 грн зазначена в декларації про готовність до експлуатації об`єкта, який належить до

ІІІ категорії складності, інформація у вказаній декларації перевірена Департаментом архітектурно-будівельної інспекції у Дніпропетровській області, а декларація зареєстрована в реєстрі дозвільних документів Державної архітектурно-будівельної інспекції України, то відсутні підстави вважати, що дані, зазначені в цій декларації, є неправильними. За таких обставин декларація про готовність до експлуатації об`єкта, який належить до ІІІ категорії складності, зареєстрована 25 січня 2013 року за № ДП , є належним доказом, зазначені в ній дані не потребують додаткової перевірки судом. Тому вказані доводи касаційної скарги не можуть бути підставою для скасування оскаржуваного судового рішення».

Встановивши, що інформація, зазначена у Декларації про готовність до експлуатації об`єкта, який належить до І-ІІІ категорії складності, від 15 серпня

2016 року, перевірена департаментом ДАБІ у Харківській області, вказана Декларація зареєстрована у реєстрі дозвільних документів Державної архітектурно-будівельної інспекції України, суд апеляційної інстанції, при визначені розміру пайової участі у розвитку інфраструктури м. Харкова обґрунтовано виходив з кошторисної вартості будівництва, зазначеної в декларації про готовність до експлуатації об`єкта.

Оскільки загальна кошторисна вартість реконструкції для розрахунку пайового внеску згідно з Декларацією про готовність до експлуатації об`єкта, який належить до І-ІІІ категорії складності від 15 серпня 2016 року за затвердженою проектною документацією становить 98,526 тис. грн, апеляційний суд правильно вважав, що розмір такого внеску має становити 9 852,60 грн, а не 399 502,12 грн як зазначив суд першої інстанції.

Інші доводи касаційної скарги висновків апеляційного суду не спростовують, фактично стосуються переоцінки доказів, що знаходиться поза межами повноважень суду касаційної інстанції.

Висновки за результатами розгляду касаційної скарги

Суд не обмежений доводами та вимогами касаційної скарги, якщо під час розгляду справи буде виявлено порушення норм процесуального права, які передбачені пунктами 1, 3, 4, 8 частини першої статті 411, частиною другою статті 414 цього Кодексу, а також у разі необхідності врахування висновку щодо застосування норм права, викладеного у постанові Верховного Суду після подання касаційної скарги (частина третя статті 400 ЦПК України).

З урахуванням необхідності врахування висновку щодо застосування норм права викладеного у постанові Верховного Суду у складі колегії суддів Третьої судової палати Касаційного цивільного суду від 24 лютого 2021 року у справі

№ 201/14449/17 (провадження № 61-14290св19), колегія суддів вважає, що постанова апеляційного суду в оскарженій частині прийнята з додержанням норм матеріального і процесуального права. У зв`язку з наведеним колегія суддів вважає, що касаційну скаргу необхідно залишити без задоволення, а постанову суду апеляційної інстанції в оскарженій частині - без змін.

Керуючись статтями 400, 401, 409, 416 ЦПК України, Верховний Суд у складі колегії суддів Другої судової палати Касаційного цивільного суду

ПОСТАНОВИВ:

Касаційну скаргу Харківської міської ради залишити без задоволення.

Постанову Харківського апеляційного суду від 22 грудня 2020 року в оскарженій частині залишити без змін.

Постанова суду касаційної інстанції набирає законної сили з моменту її прийняття, є остаточною і оскарженню не підлягає.

Судді М. М. Русинчук

Н. О. Антоненко

І. О. Дундар