РІШЕННЯ

Іменем України

01.04.2022 м. Жашків

Жашківський районний суд Черкаської області

у складі: головуючого судді Шимчика Р.В.,

за участю секретарів судового засідання Коломієць С.В.,

Байрак Г.М.,

позивача ОСОБА_1 ,

відповідача ОСОБА_2 ,

представника відповідачів - адвоката Шпирука В.Г.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні у залі суду м. Жашків у порядку загального позовного провадження цивільну справу за позовною заявою ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про відшкодування завданої шкоди,

ВСТАНОВИВ:

ОСОБА_1 звернулася до суду з позовною заявою до ОСОБА_2 про відшкодування завданої шкоди.

В обґрунтування своїх позовних вимог вказала, що вона та відповідач проживають в одному будинку. Квартира відповідача знаходиться на поверх вище над квартирою позивача.

Відповідач допустив залиття квартири позивача водою, що спричинило нанесення їй матеріальної та моральної шкоди, яка підтверджується висновком оцінювача ОСОБА_3 та актом №1 про наслідки залиття житлового приміщення.

Правилами утримання жилих будинків та прибудинкових територій, затвердженими наказом Державного комітету України з питань житлово-комунального господарства від 17 травня 2005 року №76 і зареєстрованими в міністерстві юстиції України 25.08.2005р. №927/11207, передбачено, що в разі залиття квартири складається відповідний акт.

У квартирі позивача в приміщенні кухні було пошкоджено стелю, стіни, підлогу, плінтуси на підлозі, навісну двохдверну кухонну шафу для посуду, двохдверну тумбу під кухонну мийку.

Відповідно до висновку суб?єкта оціночної діяльності розмір завданої позивачу шкоди через залиття її квартири становить 13973 грн. 10 коп. Вартість проведення будівельно-технічного та товарознавчого дослідження по визначенню вартості нанесеного збитку становить 1700 грн.

Відповідач відмовився відшкодувати завдані збитки.

Крім того, позивач вказала, що враховуючи похилий вік, нею отримані душевні страждання у зв?язку з необхідністю здійснювати ремонтні роботи у квартирі внаслідок дій відповідача, тому вона вважає за доцільне стягнути з відповідача моральну шкоду в розмірі 5000 грн.

У зв`язку з вказаними обставинами позивач ОСОБА_1 звернулася до суду з позовом та просила стягнути на її користь з ОСОБА_2 шкоду через залиття квартири в розмірі 13973 грн. 10 коп., моральну шкоду в розмірі 5000 грн., витрати за проведення будівельно-технічного та товарознавчого дослідження по визначенню вартості нанесеного збитку в розмірі 1700 грн., суму сплаченого судового збору при зверненні з позовною заявою до суду в розмірі 908 грн. 00 коп.

Ухвалою Жашківського районного суду Черкаської області від 27.07.2021р. позовну заяву було прийнято до розгляду та відкрито загальне позовне провадження у справі.

25 серпня 2021 року відповідачем ОСОБА_2 на позовну заяву було подано відзив, в якому він просить відмовити у задоволенні позовних вимог, посилаючись на те, що позивачем не доведено належними та допустимими доказами його вину у спричиненні позивачу матеріальної та моральної шкоди внаслідок залиття квартири.

У судовому засіданні позивач ОСОБА_1 позовні вимоги підтримала повністю та просила їх задовольнити.

У судовому засідання відповідач ОСОБА_2 та його представник - адвокат Шпирук В.Г. позовні вимоги не визнали та просили відмовити в їх задоволенні у повному обсязі.

У відповідності до ч.2 ст.247 ЦПК України фіксування судового засідання технічними засобом здійснює секретар судового засідання. У разі неявки в судове засідання всіх учасників справи чи в разі якщо відповідно до положень цього Кодексу розгляд справи здійснюється судом за відсутності учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.

У відповідності до положень ч.1 ст.2 ЦПК України завданнями цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави.

Ч.1 ст.5 ЦПК України визначено, що здійснюючи правосуддя, суд захищає права, свободи та інтереси фізичних осіб, права та інтереси юридичних осіб, державні та суспільні інтереси у спосіб, визначений законом або договором.

Згідно ч.1 ст.19 ЦПК України суди розглядають у порядку цивільного судочинства справи що, виникають з цивільних, земельних, трудових, сімейних, житлових та інших правовідносин, крім справ розгляд яких здійснюється в порядку іншого судочинства.

Суд, вислухавши учасників провадження та дослідивши матеріали справи, дійшов наступного висновку.

Обставини справи та докази.

ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , є власницею квартири АДРЕСА_1 , в якій вона зареєстрована та проживає, що підтверджується копіями: паспорта, технічного паспорта, свідоцтва про право власності на житло (а.с.4-9).

Згідно наданого позивачем акту №1 про наслідки залиття житлового приміщення за адресою: АДРЕСА_2 від 23.06.2021р. вбачається, що комісією в складі: старости села ОСОБА_4 та ПОГ Уманського РУП ОСОБА_5 було обстежено квартиру АДРЕСА_1 , розташовану на першому поверсі двоповерхового будинку. Під час огляду приміщення виявлено, що зі стелі по стіні стікає вода, що заливає меблі кухні та тече на підлогу. Вода ймовірно тече з другого поверху з квартири сусіда зверху. Факт потрапляння води в квартиру невідомий, так як сусіди на даний час відсутні та не має можливості встановити причину (а.с.10).

Згідно висновку будівельно-технічного та товарознавчого дослідження по визначенню вартості нанесеного збитку власнику квартири №5 , в результаті пошкодження шляхом залиття водою, та пошкодження рухомого майна, шляхом залиття водою, що належить ОСОБА_1 , загальний розмір матеріального збитку, завданий власнику квартири АДРЕСА_1 , в результаті її пошкодження складає 13973 грн. 10 коп. (а.с.11-33).

У ході судового розгляду справи були допитані свідки.

Свідок ОСОБА_4 суду пояснила, що працює старостою села Острожани Уманського району Черкаської області. До неї неодноразово зверталася позивачка ОСОБА_1 зі скаргами на те, що її квартиру заливає відповідач ОСОБА_2 . Вранці до неї прийшла позивачка з проханням оглянути її квартиру, яку залив її сусід ОСОБА_2 . Прийшли, оглянули квартиру позивача ОСОБА_1 . На другий поверх у квартиру сусіда ОСОБА_2 вони не піднімалися. Свідок телефонувала дружині відповідача ОСОБА_6 , але та повідомила, що їх вдома немає. Потім свідок склала акт, але свідок при цьому розуміла, що вона не уповноважена на складання даного акту. З приводу оформлення акта вона зверталася до Жашківського ВУЖКГ та в Жашківську міську раду.

Свідок ОСОБА_6 суду пояснила, що є дружиною відповідача ОСОБА_2 . З сусідкою ОСОБА_1 постійно виникали сварки через те, що та тримає домашню худобу, якій варить їсти у квартирі, через що в їхній з чоловіком квартирі появилася цвілість. Голова села телефонувала до неї лише по роботі, так як свідок працює у дитсадку. Позивачку вони ніколи не заливали. Щоб залити квартиру позивача, необхідно насамперед залити свою квартиру.

Обґрунтування та висновок.

Відповідно до ст.55 Конституції України та ч.1 ст.4 ЦПК України кожна особа має право в порядку, встановленному цим Кодеком, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів.

Відповідно до ст.13 ЦПК України суд розглядає цивільні справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках.

Згідно статті 76 ЦПК України, доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи.

Відповідно до частини 2 статті 77 ЦПК України, предметом доказування є обставини, що підтверджують заявлені вимоги чи заперечення або мають інше значення для розгляду справи і підлягають встановленню при ухваленні судового рішення.

Статтею 79 ЦПК України передбачено, що достовірними є докази, на підставі яких можна встановити дійсні обставини справи.

Нормою частини 1 статті 80 ЦПК України визначено, що достатніми є докази, які у своїй сукупності дають змогу дійти висновку про наявність або відсутність обставин справи, які входять до предмета доказування.

За правилами ч.1 ст.81 ЦПК України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом.

У відзиві на позовну заяву відповідач ОСОБА_2 вказав, що його не запрошували на обстеження квартири позивача ОСОБА_1 і до нього у квартиру вказана у акті комісія не заходила та не встановлювала обставини залиття квартири позивача, і даний акт №1 від 23.06.2021р. він не підписував.

Відповідно до додатку №4 Правил утримання жилих будинків та прибудинкових територій, затверджених наказом Державного комітету України з питань житлово-комунального господарства від 17 травня 2005 року №76, в акті мають бути вказані наступні відомості: дата складання акта (число, місяць, рік); прізвища, ініціали та посади членів комісії; прізвище, ім?я, по батькові власника (наймача, орендаря) квартири, що зазнала шкоди; адреса квартири, поверх, форма власності; характер залиття та його причини; завдана матеріальна шкода (описується, що трапилось і які наслідки (що залито, які обсяги робіт, які ушкодження, які речі ушкоджено)); висновки і рекомендації комісії про те, що необхідно зробити, хто заподіяв шкоду та ін.; підписи мешканців квартир ознайомлених з актом.

П.2.3.6 вказаних вище Правил передбачено, що у разі залиття, аварії квартир складається відповідний акт (додаток 4).

У додатку 4 до цих Правил зазначено, що факт залиття квартири та його наслідки фіксуються в акті комісійного обстеження квартири за участю представників організації (підприємства), яка відповідно до укладеної угоди є виконавцем послуг з утримання будинків і споруд та прибудинкових територій, представників організації (підприємства), яка згідно з укладеною угодою обслуговує внутрішньобудинкові системи опалення та водопостачання, представника власника будинку, будинкового комітету та затверджується начальником організації (підприємства), яка відповідно до укладеної угоди надає послуги з утримання будинків і споруд та прибудинкових територій.

При дослідженні акту №1 про наслідки залиття житлового приміщення за адресою: АДРЕСА_2 від 23.06.2021р.. установлено, що даний акт не відповідає вимогам, викладеним у Правилах утримання жилих будинків та прибудинкових територій, затверджених наказом Державного комітету України з питань житлово-комунального господарства від 17 травня 2005 року №76 і зареєстрованими в міністерстві юстиції України 25.08.2005р. №927/11207, оскільки в ньому не зазначені характер і конкретні причини залиття квартири; особи, які допустили таке залиття; перелік пошкоджених унаслідок залиття речей та їхня орієнтовна вартість; обсяги необхідного ремонту; висновки комісії щодо встановлення вини відповідача ОСОБА_2 як власника квартири №7 у залитті квартири №5 , яка розташована під його квартирою на поверх нижче, власником якої є позивач ОСОБА_1 ; присутність відповідача ОСОБА_2 при обстеженні вказаних обставин та ознайомлення його з вказаним актом під підпис.

При дослідженні висновку будівельно-технічного та товарознавчого дослідження по визначенню вартості нанесеного збитку власнику квартири №5 , в результаті пошкодження шляхом залиття водою, та пошкодження рухомого майна, шляхом залиття водою, що належить ОСОБА_1 , установлено, що в ньому не зазначено, що оцінювач ОСОБА_3 обізнаний про кримінальну відповідальність за завідомо неправдивий висновок та те, що висновок підготовлено для подання до суду.

За приписами ч.7 ст.102 ЦПК України у висновку експерта має бути зазначено, що він попереджений (обізнаний) про відповідальність за завідомо неправдивий висновок, а у випадку призначення експертизи судом - також про відповідальність за відмову без поважних причин від виконання покладених на нього обов`язків.

Частиною 6 ст.106 ЦПК України зазначено, що експерт, який склав висновок за зверненням учасника справи, має ті самі права і обов?язки, що й експерт, який здійснює експертизу на підставі ухвали суду.

Згідно з ч.5 ст.106 ЦПК України у висновку експерта повинно бути зазначено, що висновок підготовлено для подання до суду, та що експерт обізнаний про кримінальну відповідальність за завідомо неправдивий висновок.

Згідно ст.110 ЦПК України висновок експерта для суду не має заздалегідь встановленої сили і оцінюється судом разом із іншими доказами за правилами, встановленими статтею 89 цього Кодексу. Відхилення судом висновку експерта повинно бути мотивоване в судовому рішенні.

Відповідно до ст.78 ЦПК України суд не бере до уваги докази, що одержані з порушенням порядку, встановленого законом. Обставини справи, які за законом мають бути підтверджені певними засобами доказування, не можуть підтверджуватися іншими засобами доказування.

Таким чином, наданий висновок будівельно-технічного та товарознавчого дослідження по визначенню вартості нанесеного збитку власнику квартири №5 , в результаті пошкодження шляхом залиття водою, та пошкодження рухомого майна, шляхом залиття водою, що належить ОСОБА_1 , не може бути визнаний належним та допустимим доказом, оскільки він складений з порушенням порядку, встановленого законом, а томусуд не бере його до уваги як доказ.

Аналогічна позиція викладена у постанові Великої палати Верховного Суду від 18.12.2019р. у справі №522/1029/18.

Також, з наданих у судовому засіданні пояснень свідків, встановлено, що квартиру відповідача ніхто не оглядав та не встановлював причину залиття квартири позивача.

На підставі ст.89 ЦПК України суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів. Жодні докази не мають для суду заздалегідь встановленої сили. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності. Суд надає оцінку як зібраним у справі доказам в цілому, так і кожному доказу (групі однотипних доказів), який міститься у справі, мотивує відхилення або врахування кожного доказу (групи доказів).

У відповідності до ч.ч.1,5 ст.263 ЦПК України судове рішення повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим. Обґрунтованим є рішення, ухвалене на підставі повно і всебічно з`ясованих обставин, на які сторони посилаються як на підставу своїх вимог і заперечень, підтверджених тими доказами, які були досліджені в судовому засіданні.

З`ясувавши обставини справи та дослідивши докази, які містяться у матеріалах цивільної справи, зокрема акт про наслідки залиття житлового приміщення та висновок оцінювача, які не є належними та допустимими доказами, суд дійшов висновку про необґрунтованість позовних вимог та вважає за необхідне відмовити у їх задоволенні.

На підставі викладеного та керуючись ст.55 Конституції України, Правила утримання жилих будинків та прибудинкових територій, затверджені наказом Державного комітету України з питань житлово-комунального господарства від 17 травня 2005 року №76 і зареєстровані в міністерстві юстиції України 25.08.2005р. №927/11207, ст.ст.2, 3, 4, 12, 13, 19, 76, 77, 79, 80, 81, 89, 102, 106, 110, 247, 263-265, 273, 274, 279, 354 ЦПК України, суд

УХВАЛИВ:

У задоволенні позовної заяви ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про відшкодування завданої шкоди - відмовити.

Апеляційна скарга на рішення суду подається до Черкаського апеляційного суду протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

Рішення набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Учасник справи, якому повне рішення суду не було вручено у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження рішення суду, якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.

Повне рішення складено 11 квітня 2022 року.

Головуючий суддя: Роман Васильович Шимчик