Справа № 606/2825/21
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

(заочне)

11 квітня 2022 року м. Теребовля

Теребовлянський районний суд Тернопільської області в складі:

головуючої судді Мельник А.В.

за участю секретаря судового засідання Доскоч І.І.

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Теребовля цивільну справу за позовною заявою ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу,

ВСТАНОВИВ:

Позивач ОСОБА_1 звернулась в суд з позовом до відповідача ОСОБА_2 про розірвання шлюбу.

В обґрунтування своїх вимог вказує на те, що сімейні стосунки у них не склалися, примирення між сторонами неможливе. Позивач вважає подальше збереження шлюбу неможливим та таким, що буде суперечити їх інтересам.

Ухвалою суду від 13.01.2022 відкрито провадження у справі за вищевказаним позовом та призначено судове засідання на 31.01.2022, яке було відкладено на 14.02.2022 та 03.03.2022 у зв`язку із надходженням клопотань відповідача та його представника. В подальшому судове засідання було відкладено на 11.04.2022 у зв`язку з неявкою у судове засідання учасників справи.

04.02.2022 до суду від відповідача надійшов відзив на позов, у якому він вказав, що заперечує проти розірвання шлюбу із позивачем. Підтвердив, що останнім часом стосунки із позивачем дещо ускладнились, вони проживають окремо, оскільки ОСОБА_1 разом із сином ОСОБА_3 переїхала до її батьків у м.Теребовлю Тернопільської області, а відповідач залишився проживати у м.Львів, де раніше довгий час проживали разом сім`єю. Однак, відповідач має бажання примиритись із позивачем, у зв`язку з чим просив надати сторонам місячний строк для примирення.

Позивач ОСОБА_1 в судове засідання 11.04.2022 не з`явилась, однак її представник адвокат Худа І.Р. на електронну пошту суду подала заяву, у якій вказала про розгляд справи у відсутності позивача та її представника, позовні вимоги підтримують і просять їх задоволити, не заперечують проти ухвалення заочного рішення у справі.

Відповідач ОСОБА_2 у судове засідання повторно не з`явився з невідомих суду причин, хоча про день, час та місце розгляду справи повідомлявся судом належним чином, про поважність причин неможливості прибуття його в судове засідання суд не повідомив. Тому суд вважає за можливе проводити розгляд справи у відсутності відповідача на підставі наявних у справі доказів та постановлення заочного рішення.

У зв`язку з неявкою у судове засідання всіх осіб, які беруть участь у справі, суд, у відповідності до частини другої статті 247 ЦПК України, постановив здійснювати розгляд справи у відсутності сторін, які належним чином повідомлені про час та місце розгляду справи, без фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу.

Дослідивши та оцінивши докази по справі, суд приходить до висновку, що позов підлягає до задоволення з наступних підстав.

Судом встановлено, що ОСОБА_2 та ОСОБА_1 перебувають в зареєстрованому шлюбі з 24.01.2014, після державної реєстрації шлюбу ОСОБА_1 змінила прізвище на « ОСОБА_1 », що підтверджується свідоцтвом про шлюб серії НОМЕР_1 , виданим повторно відділом державної реєстрації актів цивільного стану реєстраційної служби Теребовлянського районного управління юстиції у Тернопільській області, актовий запис № 86.

У шлюбі в сторін ІНФОРМАЦІЯ_1 народився син ОСОБА_3 , що підтверджується копією свідоцтва про народження серії НОМЕР_2 , яке видане 16.05.2014 відділом державної реєстрації актів цивільного стану по місту Дрогобичу реєстраційної служби Дрогобицького міськрайонного управління юстиції у Львівській області, актовий запис №340.

Згідно зі статтею 24 Сімейного Кодексу України (далі СК України) шлюб ґрунтується на вільній згоді жінки та чоловіка. Примушування жінки та чоловіка до шлюбу не допускається.

Таке положення національного законодавства України відповідає статті 16 Загальної декларації прав людини, прийнятої Генеральною Асамблеєю ООН 10 грудня 1948 року, згідно з якою чоловіки і жінки, які досягли повноліття, мають право без будь-яких обмежень за ознакою раси, національності або релігії одружуватися і засновувати сім`ю. Вони користуються однаковими правами щодо одруження під час шлюбу та під час його розірвання.

Відповідно до частини 3 статті 105 СК України шлюб припиняється внаслідок його розірвання за позовом одного з подружжя на підставі рішення суду, відповідно до статті 110 цього Кодексу.

За частиною 2 статті 112 СК України суд ухвалює рішення про розірвання шлюбу, якщо буде встановлено, що подальше спільне життя подружжя і збереження шлюбу суперечило б інтересам одного з них.

Відповідно до статті 113 СК України особа має право після розірвання шлюбу надалі іменуватися цим прізвищем або відновити своє дошлюбне прізвище.

Отже, шлюб має добровільний характер та ґрунтується на вільній згоді жінки та чоловіка і припиняється внаслідок його розірвання, що засвідчує стійкий розлад подружніх стосунків і позов про розірвання шлюбу може бути пред`явлений одним із подружжя. Незгода лише будь-кого зі сторін продовжувати шлюбні стосунки є підставою для визнання її права вимагати розірвання шлюбу.

При цьому судом враховано, що згідно зі статтею 111 СК України суд вживає заходів щодо примирення подружжя, якщо це не суперечить моральним засадам суспільства.

Закон не визначає, які саме заходи можуть застосовуватися судом для примирення подружжя, оскільки такі питання можуть вирішуватися виключно у процесі розгляду конкретної справи.

Важливою особливістю справ про розірвання шлюбу є те, що суд з урахуванням усіх фактичних обставин може відкласти розгляд справи та призначити подружжю строк для примирення, як це визначено частиною сьомою статті 240 ЦПК України.

Надання строку для примирення подружжя є правом суду, а не його обов`язком.

Суд звертає увагу, що провадження у даній справі відкрито 13.01.2022, відзив на позов із проханням відповідача надати місячний строк для примирення надійшов до суду 04.02.2022, судові засідання у справі були призначені на 31.01.2022, 14.02.2022, 03.03.2022, 11.04.2022 тобто справа про розірвання шлюбу між сторонами перебувала в провадженні суду тривалий час, судові засідання у справі призначались із достатнім інтервалом, однак і протягом цього часу сторони не дійшли згоди щодо примирення.

Оскільки позивачка наполягала на розірванні шлюбу та посилалась на те, що подружні відносини між сторонами припинено, примирення та збереження шлюбу є неможливим, суд дійшов до висновку про те, що позовні вимоги про розірвання шлюбу підлягають до задоволення.

Згідно частини 2 статті 114 СК України у разі розірвання шлюбу судом, шлюб припиняється у день набрання чинності рішенням суду про розірвання шлюбу.

Згідно з частиною 3 статті 115 СК України - документом, що засвідчує факт розірвання шлюбу судом, є рішення суду про розірвання шлюбу, яке набрало законної сили.

Керуючись статтями 4, 12, 131, 223, 247, 265, 280 ЦПК України, статтями 104, 105, 110, 112 СК України, суд,

УХВАЛИВ:

Позов ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу - задовольнити.

Розірвати шлюб між ОСОБА_1 та ОСОБА_2 , який зареєстрований 24 січня 2014 року відділом державної реєстрації актів цивільного стану Солом`янського районного управління юстиції у м.Києві, актовий запис № 86.

Після розірвання шлюбу позивачу ОСОБА_1 залишити прізвище " ОСОБА_1 ".

Копію рішення після набрання ним законної сили надіслати до органу державної реєстрації актів цивільного стану за місцем ухвалення рішення для внесення відомостей до Державного реєстру актів цивільного стану громадян та проставлення відмітки в актовому записі про шлюб.

Заочне рішення набирає законної сили, якщо протягом строків, встановлених цим Кодексом, не подані заява про перегляд заочного рішення або апеляційна скарга, або якщо рішення залишено в силі за результатами апеляційного розгляду справи.

Заочне рішення може бути переглянуте судом, що його ухвалив за письмовою заявою відповідача. Заяву про перегляд заочного рішення може бути подано протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

Учасник справи, якому повне заочне рішення суду не було вручене у день його проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на подання заяви про його перегляд - якщо така заява подана протягом двадцяти днів з дня вручення йому повного заочного рішення суду.

Строк на подання заяви про перегляд заочного рішення може бути також поновлений в разі пропуску з інших поважних причин.

У разі залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення заочне рішення може бути оскаржене в загальному порядку, шляхом подання апеляційної скарги до Тернопільського апеляційного суду. Позивач має право оскаржити заочне рішення в загальному порядку.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Рішення може бути оскаржене в апеляційному порядку шляхом подачі апеляційної скарги до Тернопільського апеляційного суду у 30-денний строк з дня складення повного судового рішення. Учасник справи, якому повне рішення не було вручену у день його складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.

Позивач: ОСОБА_1 , зареєстроване місце проживання: АДРЕСА_1 , РНОКПП НОМЕР_3 ;

Відповідач: ОСОБА_2 , зареєстроване місце проживання: АДРЕСА_2 .

Повний текст рішення суду складено 11 квітня 2022 року.

Суддя А.В.Мельник