Дата документу 23.02.2022 Справа № 314/1589/18
ЗАПОРІЗЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
Єдиний унікальний №314/1589/18 Головуючий у 1-й інстанції: Мануйлова Н.Ю.
Провадження №22-ц/807/675/22 Суддя-доповідач: Подліянова Г.С.
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

23 лютого 2022 року м. Запоріжжя

Запорізький апеляційний суд у складі колегії суддів судової палати з розгляду цивільних справ:

головуючого,судді-доповідача суддів: за участю секретаря Подліянової Г.С., Дашковської А.В., Маловічко С.В., Остащенко О.В.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні апеляційну скаргу ОСОБА_1 на ухвалу Вільнянського районного суду Запорізької області від 29 вересня 2021 року про залишення позовної заяви без розгляду у справі за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , третя особа: ОСОБА_3 про визнання договору дарування недійсним, -

В С Т А Н О В И В:

У квітні 2018 року ОСОБА_1 звернувся до суду з позовом, який неодноразово уточнював до ОСОБА_2 , третя особа: ОСОБА_3 про визнання договору дарування недійсним.

В обґрунтування позову зазначив, що після його матері ОСОБА_4 , померлої ІНФОРМАЦІЯ_1 , залишилась спадщина у вигляді житлового будинку АДРЕСА_1 , земельної ділянки сільськогосподарського призначення. 12 квітня 2018 року ОСОБА_1 з братом подали заяву про прийняття спадщини до приватного нотаріуса Вільнянського територіального округу Кравченко О.М. На прохання ОСОБА_1 надати оригінали документів для подання заяви на прийняття спадщини, ОСОБА_2 відмовив та повівдомив, що спадковий житловий будинок подарований йому спадкодавцем їхньою матір`ю в 2016 році, про що позивачу не було відомо. Зазначає, що їхня мати неодноразово лікувалась у звязку з розладом психіки в Вільнянській ЦРЛ, де й перебувала на обліку. Вважає, що братом на матір було здійснено тиск і вона не розуміла значення своїх дій коли укладала договір дарування. В якому саме стані вона перебувала під час укладення договору може дати висновок посмертна судово-психіатрична експертиза.

На підставі вищевикладеного, просив суд визнати договір дарування житлового будинку АДРЕСА_1 укладений між ОСОБА_4 та ОСОБА_2 в 2016 році недійсним.

Ухвалою Вільнянського районного суду Запорізької області від 29 вересня 2021 року позовну заяву ОСОБА_1 залишено без розгляду на підставі п. 3 ч. 1 ст. 257 ЦПК України.

Не погоджуючись із вказаним судовим рішенням, ОСОБА_1 подав апеляційну скаргу, в якій посилаючись на неповне з`ясування обставин, внаслідок неправильної оцінки наданих сторонами доказів, що мають значення для справи, висновки суду не відповідають обставинам спарви і наданим доказам, порушення судом норм процесуального права, неправильне застосування норм матеріального права, у звязку з чим є незаконною та необґрунтованою просить скасувати ухвалу Вільнянського районного суду Запорізької області від 29 вересня 2021 року, справу направити для продовження розгляду по суті до суду першої інстанції.

Узагальненими доводами апеляційної скарги є те, що ухвала прийнята судом без з`ясування дійсних обставин справи, у зв`язку з чим є незаконною та необґрунтованою, оскільки в судове засідання, призначене на 19 квітня 2021 року об 11-00 год. ОСОБА_1 з`явився, однак, йому секретар судового засідання повідомила, що судове засідання не буде проводитись, через неявку відповідача та його представника. Перебування його той день в суді, підтверджується заявою поданої до канцелярії суду про ознайомлення з матеріалами справи, а також в суд апеляційної інстанції можуть підтвердити це його дружина ОСОБА_5 та третя особа ОСОБА_3 .Оскільки в той день, апелянт та третя особа не були зайняті на роботі, то на судових повістках вони не робили відмітки про знаходження в суді.

Зазначає, що в наступне судове засідання, призначене на 29 вересня 2021 року на 11-00 год, через зайнятість на робті він не зміг з`явитися до суду, його представник - адвокат Железняк В.К. був викликаний до апеляційного суду у іншій справі на 10-40 год. У зв`язку з чим, апелянт зазначає, що він та його представник не зявилися в судове засідання, призначене на 29 вересня 2021 року з поважних причин. Зазначає, що відсутні законні підстави для залишення без розгляду його позовної заяви на підставі п. 3 ч. 1 ст. 257 ЦПК України.

Відзиву на апеляційну скаргу в порядку ст. 360 ЦПК України до суду не надходило.

Заслухавши суддю - доповідача, пояснення учасників апеляційного розгляду, перевіривши законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції та обставини справи в межах доводів апеляційної скарги і вимог, заявлених в суді першої інстанції, колегія суддів вважає, що апеляційна скарга підлягає задоволенню.

Згідно з ст. 367 ЦПК України суд апеляційної інстанції переглядає справу за наявними в ній і додатково поданими доказами та перевіряє законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги.

Згідно з п. 2 ч. 1 ст. 374 ЦПК України суд апеляційної інстанції за результатами розгляду апеляційної скарги має право скасувати судове рішення повністю або частково і ухвалити у відповідній частині нове рішення або змінити рішення.

Відповідно до ст. 379 ЦПК України підставами для скасування ухвали суду, що перешкоджає подальшому провадженню у справі, і направлення справи для продовження розгляду до суду першої інстанції є: неповне з`ясування судом обставин, що мають значення для справи; недоведеність обставин, що мають значення для справи, які суд першої інстанції вважає встановленими; невідповідність висновків суду обставинам справи; порушення норм процесуального права чи неправильне застосування норм матеріального права, які призвели до постановлення помилкової ухвали.

Відповідно до частини першої, другої та п`ятої статті 263 ЦПК України судове рішення повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим.

Законним є рішення, ухвалене судом відповідно до норм матеріального права із дотриманням норм процесуального права.

Обґрунтованим є рішення, ухвалене на підставі повно і всебічно з`ясованих обставин, на які сторони посилаються як на підставу своїх вимог і заперечень, підтверджених тими доказами, які були досліджені в судовому засіданні.

Судове рішення зазначеним вимогам не відповідає.

Залишаючи позовну заяву без розгляду, суд першої інстанції виходив з того, що у судові засідання, призначені на 19 квітня 2021 року та 29 вересня 2021 року позивач, повідомлений належним чином про дату, час та місце розгляду справи, про що свідчать повідомлення про отримання судових повісток, не з`явився, у звязку з чим суд, дослідивши матеріали справи, дійшов до висновку щодо наявності підстав для залишення позовної заяви без розгляду, у зв`язку із повторною неявкою позивача, який був належним чином повідомлений про розгляд справи, а також у зв`язку з тим, що від позивача та/або його представника не надходило заяв про розгляд справи за їхньої відсутності.

З такими висновками суду першої інстанції колегія суддів не може повністю погодитись, оскільки до таких висновків суд прийшов з неповним з`ясуванням обставин, що мають значення для справи, порушенняя норм процесуального права, що призвело до помилково винесеної ухвали.

Статею 10 ЦПК України визначено, що суд при розгляді справи керується принципом верховенства права.

Суд розглядає справи відповідно до Конституції України, законів України, міжнародних договорів, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України.

Суд застосовує при розгляді справ Конвенцію про захист правлюдини і основоположних свобод 1950 року і протоколи до неї, згоду на обов`язковість яких надано Верховною Радою України, та практику Європейського суду з прав людини як джерело права.

Відповідно до частини першої статті 2 ЦПК України завданням цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави.

Відповідно до положень частини першої статті 4 ЦПК України кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушеих, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів.

Згідно зі статтею 5 ЦПК України, здійснюючи правосуддя, суд захищає права, свободи та інтереси фізичних осіб, права та інтереси юридичних осіб, державні та суспільні інтереси у спосіб, визначений законом або договором.

Відповідно до статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, яка є частиною національного законодавства, кожна людина при визначенні її громадянських прав і обов`язків має право на справедливий судовий розгляд.

Згідно з частинами першою та другою статті 211 ЦПК України розгляд справи відбувається в судовому засіданні. Про місце, дату і час судового засідання суд повідомляє учасників справи.

Згідно пункту 3 частини восьмої статті 128 ЦПК України днем вручення судової повістки є день проставлення у поштовому повідомленні відмітки про відмову отримати судову повістку чи відмітки про відсутність особи за адресою місцезнаходження, місця проживання чи перебування особи, повідомленою цією особою суду.

Відповідно до частини п`ятої статті 128 ЦПК України судова повістка про виклик повинна бути вручена з таким розрахунком, щоб особи, які викликаються, мали достатньо часу для явки в суд і підготовки до участі в судовому розгляді справи, але не пізніше ніж за п`ять днів до судового засідання, а судова повістка-повідомлення - завчасно.

Відповідно до ч. 5 ст. 130 ЦПК України вручення судової повістки представникові учасника справи вважається врученням повістки і цій особі.

Право особи на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку кореспондує обов`язок добросовісно користуватися наданими законом процесуальними правами, утримуватись від дій, що зумовлюють затягування судового процесу, заявник зобов`язаний демонструвати готовність брати участь на всіх етапах розгляду, що стосуються його безпосередньо та вживати надані процесуальним законом заходи для скорочення періоду судового провадження.

Відповідно до частини першої статті 58 ЦПК України сторона, третя особа, а також особа, якій надано законом право звертатися до суду в інтересах іншої особи, може брати участь у судовому процесі особисто (само представництво) та (або) через представника.

Частиною 1 статті 64 ЦПК України передбачено, що представник, який має повноваження на ведення справи в суді, здійснює від імені особи, яку він представляє, її процесуальна права та обов`язки.

За змістом статей 43, 44 ЦПК України учасники судового процесу та їхні представники повинні добросовісно користуватися процесуальними правами; зловживання процесуальними правами не допускається.

На осіб, які беруть участь у справі, покладається загальний обов`язок - добросовісно здійснювати свої процесуальні права і виконувати процесуальні обов`язки. При цьому під добросовісністю необхідно розуміти таку реалізацію прав і виконання обов`язків, що передбачають користування правами за призначенням, здійснення обов`язків в межах, визначених законом, недопустимість посягання на права інших учасників цивільного процесу, заборона зловживати наданими правами.

Відповідно до частини третьої статті 131 ЦПК України учасники судового процесу зобов`язані повідомляти суд про причини неявки у судове засідання. У разі неповідомлення суду про причини неявки вважається, що учасники судового процесу не з`явилися в судове засідання без поважних причин.

У справах "Осман проти Сполученого королівства" та "Креуз проти Польщі" Європейський суд з прав людини (далі - ЄСПЛ) роз`яснив, що, реалізуючи пункт 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод щодо доступності правосуддя, держави-учасниці цієї Конвенції вправі встановлювати правила судової процедури, в тому числі й процесуальні заборони й обмеження, зміст яких полягає в запобіганні безладного руху в судовому процесі. Рішеннями ЄСПЛ визначено, що сторона, яка задіяна в ході судового розгляду справи, зобов`язана з розумним інтервалом часу сама цікавитися провадженням у її справі, добросовісно користуватися належними їй процесуальними правами та неухильно виконувати процесуальні обов`язки.

У справі "Юніон Аліментаріа Сандерс С. А. проти Іспанії" від 07 липня 1989 року ЄСПЛ вказав, що заявник зобов`язаний демонструвати готовність брати участь на всіх етапах розгляду, що стосуються безпосередньо його, утримуватися від використання прийомів, які пов`язані із зволіканням у розгляді справи, а також максимально використовувати всі засоби внутрішнього законодавства для прискорення процедури слухання.

Відповідно до пунктів 1, 2 частини другої статті 223 ЦПК України суд відкладає розгляд справи в судовому засіданні в межах встановленого цим Кодексом строку з підстав: неявки в судове засідання учасника справи, щодо якого відсутні відомості про вручення йому повідомлення про дату, час і місце судового засідання; першої неявки в судове засідання учасника справи, якого повідомлено про дату, час і місце судового засідання, якщо він повідомив про причини неявки, які судом визнано поважними.

Відповідно до пункту 3 частини першої статті 257 ЦПК України суд постановляє ухвалу про залишення позову без розгляду, якщо належним чином повідомлений позивач повторно не з`явився в судове засідання або не повідомив про причини неявки, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності і його нез`явлення не перешкоджає розгляду справи.

Частиною п`ятою статті 223 ЦПК України у разі повторної неявки позивача в судове засідання без поважних причин або неповідомлення ним про причини неявки суд залишає позовну заяву без розгляду, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності і його нез`явлення не перешкоджає вирішенню спору.

Аналізуючи зміст зазначених норм процесуального закону, слід дійти висновку, що причини повторної неявки позивача в судове засідання правового значення не мають, а обов`язковими умовами для застосування передбачених пунктом 3 частини першої статті 257 ЦПК України процесуальних наслідків повторної неявки позивача в судове засідання є одночасно його належне повідомлення про час і місце судового засідання та відсутність заяви позивача про розгляд справи без його участі у судовому засіданні.

Правом на залишення позову без розгляду суд наділений лише у разі повторної неявки належним чином повідомленого позивача, якщо від нього не надійшла заява про розгляд справи за його відсутності і якщо його нез`явлення не перешкоджає розгляду справи.

Таких правових висновків дійшов Верховний Суд у складі колегії суддів об`єднаної палати Касаційного господарського суду у постанові від 05 червня 2020 року у справі № 910/16978/19 щодо застосування подібної за змістом норми права.

При виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин суд враховує висновки щодо застосування відповідних норм права, викладені в постановах Верховного Суду (частина четвертої статті 263 ЦПК України).

Судом встановлено, що у квітні 2018 року ОСОБА_1 звернувся до Вільнянського районного суду Запорізької області з позовом до ОСОБА_3 про визнання договору дарування недійсним (т.1, а.с.1), який в подальшому неодноразово уточнював (т.1, а.с.4).

Ухвалою Вільнянського районного суду Запорізької області від 20 квітня 2018 року прийнято позовні заяви до розгляду та вікрито провадження у справі, вирішено розгляд справи здійснювати в порядку спрощеного позовного провадження в судовому засіданні з повідомленням (викликом) сторін призначене на 17 травня 2018 року на 10 год.00 хв. (т.1, а.с.11-12).

Відповідно до протоколу судового засдання, в судове засідання з`явився представник позивача ОСОБА_1 - адвокат Кравченко В.А., однак судове засідання призначене на 17 травня 2018 року відкладено на 12 червня 2018 року (т.1, а.с.27).

Як вбачається з довідки секретаря судового засідання, фіксування судового засідання за допомогою звукозаписувального технічного засобу у цій справі призначене на 12 червня 2018 року не здійснювалось на підставі ч.2 ст.247 ЦПК України, у зв`язку з невкою всіх осіб, які беруть участь у судовому провадженні (т.1, а.с.33).

Як вбачається з протоколу судового засідання, призначене на 26 червня 2018 року на 09-00 год, в судове засідання з`явився позивач ОСОБА_1 та його представник - адвокат Железняк В.К., яке ухвалою Вільнянського районного суду Запорізької області від 26 червня 2018 року відкладено за клопотанням представника позивача у зв`язку з витребуванням доказів та призначено наступне судове засідання на 23 серпня 2018 року на 10-00 год. (т.1, а.с.42, 44-45).

Відповідно до протоколу судового засдання від 23 серпня 2018 року, в судове засідання з`явився позивач ОСОБА_1 , його предствник - адвокат Железняк В.К., однак судове засідання відкладено за клопотанням представника позивача у звязку з витребуванням доказів на 10 вересня 2018 року на 14-00 год.(т.1, а.с.67).

Відповідно до протоколу судового засідання від 25 жовтня 2018 року, в судове засідання з`явився представник позивача ОСОБА_1 - адвокат Железняк В.К., однак судове засідання відкладено за клопотанням представника позивача у зв`язку з витребуванням доказів та клопотанням представника відповідача про виклик в наступне судове засідання нотаріуса для допиту його в яксті свідка, на 06 листопада 2018 року на 15-00 год.(т.1, а.с.77).

Відповідно до протоколу судового засідання від 06 листопада 2018 року, в судове засідання з`явився представник позивача ОСОБА_1 - адвокат Железняк В.К., однак судове засідання ухвалою Вільнянського районного суду Запорізької області від 06 листопада 2018 року відкладено за клопотанням позивача ОСОБА_1 та призначено судову почеркознавчу експертизу, у зв`язку з чим провадження у справі зупинено (т.1, а.с.86-89).

Ухвалою Вільнянського районного суду Запорізької області від 05 лютого 2019 року провадження у справі відновлено, оскільки 30 січня 2019 року матеріали зазначеної цивільної справи було повернуто на адресу суду разом із повідомленням про неможливість проведення судової експертизи та призначено судове засідання на 22 лютого 2019 року на 13-00 год. (т.1, а.с.105).

Відповідно до протоколу судового засідання від 22 лютого 2019 року, в судове засідання з`явився позивач ОСОБА_1 та його представник - адвокат Железняк В.К., однак судове засідання ухвалою Вільнянського районного суду Запорізької області від 22 лютого 2019 року відкладено за клопотанням представника позивача про витребування доказів на 26 березня 2019 року на 11-00 год (т.1, а.с.110, 115-116).

Відповідно до протоколу судового засідання від 26 березня 2019 року, в судове засідання не з`явився позивач ОСОБА_1 та його представник - адвокат Железняк В.К., оскільки представник зайнятий в судовому засіданні по іншій справі в Ленінському районному суді м. Запоріжжя, у зв`язку з чим, судове засідання відкладено на 11 квітня 2019 року на 14-00 год (т.1, а.с.124).

Як вбачається з довідки секретаря судового засідання, фіксування судового засідання за допомогою звукозаписувального технічного засобу у цій справі призначене на 11 квітня 2019 року та на 16 травня 2019 року не здійснювалось на підставі ч.2 ст.247 ЦПК України, у зв`язку з невкою всіх осіб, які беруть участь у судовому провадженні (т.1, а.с.127,128).

Відповідно до протоколу судового засідання від 26 червня 2019 року, в судове засідання з`явився позивач ОСОБА_1 та його представник - адвокат Железняк В.К., відкладено судове засідання на 15 липня 2019 року на 13-00 год (т.1, а.с.132-133).

Відповідно до протоколу судового засідання від 15 липня 2019 року, в судове засідання з`явився позивач ОСОБА_1 та його представник - адвокат Железняк В.К., відкладено судове засідання на 17 вересня 2019 року на 14-00 год (т.1, а.с.142-143).

Відповідно до протоколу судового засідання від 17 вересня 2019 року, в судове засідання з`явився позивач ОСОБА_1 та його представник - адвокат Железняк В.К., оголошено перерву до 08 жовтня 2019 року до 15-00 год. (т.1, а.с.149-153). При цьому судові повістки учасникам справ були направлені на 07 жовтня 2019 року (т.1, а.с.154-156).

Як вбачається з довідки секретаря судового засідання, фіксування судового засідання за допомогою звукозаписувального технічного засобу у цій справі призначене на 07 жовтня 2019 року не здійснювалось на підставі ч.2 ст.247 ЦПК України, у зв`язку з невкою всіх осіб, які беруть участь у судовому провадженні (т.1, а.с.157). Наступне судове засідання відкладено на 05 листопада 2019 року.

Відповідно до протоколу судового засідання від 05 листопада 2019 року, в судове засідання з`явився позивач ОСОБА_1 та його представник - адвокат Железняк В.К., ухвалою суду призначено судову почеркознавчу експертизу, у зв`язку з чим провадження у справі зупинено (т.1, а.с.163-170).

Ухвалою Вільнянського районного суду Запорізької області від 03 січня 2020 року провадження у справіі відновлено, у зв`язку з тим, що 24 грудня 2019 року до суду надійшло клопотання експерта про надання додаткових матеріалів для проведення експертизи, а також організацію оплати вартості експертизи, призначено судове засідання на 13 січня 2020 року на 16 - 00 год (т.1, а.с.176).

Ухвалою Вільнянського районного суду Запорізької області від 13 січня 2020 року у звдоволенні клопотання експерта про надання додаткових матеріалів для проведення експертизи відмовлено, провадження у справі зупинено. Крім того, як вбачається з даної ухвали суду учасники процесу в судове засідання не прибули, хоча і доказів про повідомлення сторін на дату проведення вказаного судового засідання, матеріали справи не містять (т.1,а.с.177-178).

Ухвалою Вільнянського районного суду Запорізької області від 18 лютого 2020 року повнолено провадження у справі, у звязку з тим, що 05 лютого 2020 року до суду надійшло повідомлення судового експерта про неможливість проведення судової експертизи через відсутність одного з об`єктів дослідження та оплати витрат на проведення судової експертизи, призначено судове засідання на 02 квітня 2020 року на 14-30 год. (т.1,а.с.189).

Доказів про те, чи відбулося судове засідання призначене на 02 квітня 2020 року матеріали справи не містять.

Відповідно до протоколу судового засідання від 09 червня 2020 року, в судове засідання з`явився позивач ОСОБА_1 та його представник - адвокат Железняк В.К., ухвалою суду призначено судову почеркознавчу експертизу, у зв`язку з чим провадження у справі зупинено (т.1, а.с.197-200).

Ухвалою Вільнянського районного суду Запорізької області від 13 серпня 2020 року повновлено провадження у справі, у зв`язку з надходженням клопотань та повідомлення судового експерта, призначено судове засідання на 20 жовтня 2020 року на 13-00 год. (т.1,а.с.213).

Відповідно до протоколу судового засідання від 20 жовтня 2020 року, в судове засідання з`явився позивач ОСОБА_1 та його представник - адвокат Железняк В.К., ухвалою суду призначено судову почеркознавчу експертизу, у звязку з чим провадження у справі зупинено (т.1, а.с.219-223).

Ухвалою Вільнянського районного суду Запорізької області від 14 січня 2021 року повнолено провадження у справі, у зв`язку з надходженням звернення експерта про технічну неможливість для огляду та дослідження реєстру № 1 для реєстрації нотаріальних дій приватного нотаріуса Вільнянського районного нотаріального округу Запорізької області Кравченко О.М. за межами експертної установи, призначено судове засідання на 22 січня 2021 року на 16-00 год. (т.1, а.с.236).

Відповідно до протоколу судового засідання від 22 січня 2021 року, в судове засідання з`явився представник позивача ОСОБА_1 - адвокат Железняк В.К., ухвалою суду за клопотанням експерта зобов`язано приватного нотаріуса надати експерту вищезазначений реєстр, у зв`язку з чим, провадження у справі зупинено до отримання висновку експерта (т.1,а.с.238-241).

Ухвалою Вільнянського районного суду Запорізької області від 17 лютого 2021 року поноdлено провадження у справі, оскільки 16 лютого 2021 року надійшов висновок експерта за результатами проведення судової почеркознавчої експертизи, призначено судове засідання на 19 квітня 2021 року на 11-00 год (т.2, а.с.20).

Як вбачається з поштового повідомлення направленого судом за адресою: АДРЕСА_2 , адресоване ОСОБА_1 , особисто вручено судову повістку 18 березня 2021 року (т.2,а.с.21).

Як вбачається з довідки секретаря судового засідання, фіксування судового засідання за допомогою звукозаписувального технічного засобу у цій справі призначене на 19 квітня 2021 року не здійснювалось на підставі ч.2 ст.247 ЦПК України, у зв`язку з невкою всіх осіб, які беруть участь у судовому провадженні (т.2, а.с.25).

ОСОБА_1 19 квітня 2021 року (вхідний номер суду 5795/21 від 19 квітня 2021 року) подав до Вільнянського районного суду Запорізької області заяву про надання йому та його адвокату Железняку В.К. для ознайомлення і зняття фотокопій з документів цивільної справи №314/1589/18 (т.2,а.с.26).

Наступне судове засідання судом першої інстанції призначено на 29 вересня 2021 року на 11-00 год. Як вбачається з поштового повідомлення направоного судом за адресою: АДРЕСА_2 , адресоване ОСОБА_1 , особисто вручено судову повістку 17 серпня 2021 року (т.2,а.с.27).

Як вбачається з довідки секретаря судового засідання, фіксування судового засідання за допомогою звукозаписувального технічного засобу у цій справі призначене на 29 вересня 2021 року не здійснювалось на підставі ч.2 ст.247 ЦПК України, у зв`язку з невкою всіх осіб, які беруть участь у судовому провадженні (т.2, а.с.29).

Ухвалою Вільнянського районного суду Запорізької області від 29 вересня 2021 року, залишеною позов ОСОБА_1 залишено без розгляду з підстав, передбачених пунктом 3 частини першої статті 257 ЦПК України, тобто підстава для залишення позову без розгляду є нечвка позивача без поважних причин в судове засідання 19 квітня 2021 року та 29 вересня 2021 року і неповідомлення суду про причини неявки.

Водночас, з матеріалів справи вбачається, що в судовому засіданні 22 січня 2021 року було зупинено провадження у справі у зв`язку з проведенням судової почеркознавчої експертизи. В березні 2021 року суд повідомив про призначення розгляду справи на 19 квітня 2021 року.

В апеляційній скарзі ОСОБА_1 зазначає, що 19 квітня 2021 року у призначений судом час він з`явився в судове засідання разом зі своєю дружиною ОСОБА_5 та третьої особою ОСОБА_3 , проте об 11-й годині 19 квітня 2021 року судове засідання не розпочалось. З пояснень секретаря судового засідання Рясної А.В. через відсутність відповідача ОСОБА_2 та його представника адвоката Попової Н.В.. Згодом секретар судового засідання Рясна А.В. їм сповістила, що судове засідання не відбудеться через відсутність відповідача та його представника, оскільки без них розглядати справу по суті після проведення експертизи неможливо. Від секретаря Рясної А.В. він дізнався, що з експертної установи надійшов висновок судової почеркознавчої експертизи у справі, тому позивач написав заяву на ознайомлення зі справою і одразу здав її до канцелярії суду, де вона зареєстрована за № 5795/21 від 19 квітня 2021 року ( а.с. т. 2 а.с. 26).

З огляду на зазначене, колегія суддів приходить до висновку, що вказана заява підтверджує викладене в апеляційній скарзі, зокрема те, що позивач ОСОБА_1 знаходився в приміщенні суду 19 квітня 2021 року саме у зв`язку з розглядом цивільної справи № 314/1589/18 та мав намір також ознайомитись зі справою та написав відповідну заяву і здав до канцелярії суду.

Проте, у справі міститься довідка секретароя судового засідання Рясної А.В. про те, що 19 квітня 2021 року фіксація судового засідання не відбулась через неявку всіх осіб, які беруть участь у справі з посиланням на положення ч. 2 ст. 247 ЦПК України ( т. 2 а.с. 25).

Оскільки вищезазначені обставини свідчать про те, що в судове засідання 19 квітня 2021 року з`явились позивач та третя особа, суд зобов`язаний був провести судове засідання з фіксуванням його технічним засобом в силу приписів ст. 247 ЦПК України.

Умовою для застосування п.3 ч.1 ст.257 та ч.5 ст.223 ЦПК України є повторність (двічі поспіль) неявки в судове засідання позивача, повідомленого належним чином про час і місце судового розгляду.

Викладені в апеляційній скарзі обставини свідчать про те, що 29 вересня 2021 року були відсутні законні підстави для залишення без розгляду позовної заяви на підставі п. 3 ч. 1 ст. 257 ЦПК України, внаслідок чого прийнята судом ухвала є незаконною і необгрунтованою та підлягаї скасуванню з напаравленням справи для продовження озгляду до суду першої інстанції.

При цьому, колегія суддів зауважує, що справи в провадженні суду першої інстанції перебуває досить тривалий час з квітня 2018 року, неодноразово провадження у справі було зупинено у зв`язку з призначенням судової почеркознавчої експертизи, яка була проведена лише 09 лютого 2921 року, про що свідчить висновок експерта № 1608-20 ( т. 2 а.с. 2-19), а провадження у справі було відновлено лише 17 лютого 2021 року.

Враховуючи наведене, оскаржувану ухвала суду першої інстанції про залишення позову без розгляду не можна вважати законною та обгрунтованою, тому вона підлягає скасуванню, а справа підлягає направленню до суду першої інстанції для продовження розгляду.

Суд першої інстанції не врахував наведених положень процесуального закону та постановив помилкову ухвалу про залишення позову ОСОБА_1 без розгляду.

Оскільки висновки суду першої інстанції зроблені з неправильним застосуванням норм процесуального права, які призвели до постановлення помилкової ухвали, то відповідно до ст. 379 ЦПК України це є підставою для скасування ухвали суду і направлення справи для продовження розгляду до суду першої інстанції.

Керуючись ст.ст. 367, 374, 379, 381, 382-384 ЦПК України, колегія суддів,-

П О С Т А Н О В И В:

Апеляційну скаргу ОСОБА_1 задовольнити.

Ухвалу Вільнянського районного суду Запорізької області від 29 вересня 2021 року у цій справі скасувати і направити справу для продовження розгляду до суду першої інстанції.

Постанова суду апеляційної інстанції набирає законної сили з дня її прийняття, проте може бути оскаржена до Верховного Суду протягом тридцяти днів з дня складання повного тексту судового рішення.

Повна постанова складена 14 квітня 2022 року.

Головуючий суддя СуддяСуддя
Подліянова Г.С.Дашковська А.В. Маловічко С.В.