СВЯТОШИНСЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД М. КИЄВА
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

ун. № 759/3485/20

пр. № 2/759/711/22

17 січня 2022 року м. Київ

Святошинський районний суд м. Києва в складі:

головуючого - судді Кириленко Т.В.;

при секретарі Істоміній О.Г.;

з участю представника відповідача Яковініча В.В. ;

розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Києві в порядку спрощеного позовного провадження з повідомленням (викликом) сторін цивільну справу за позовом ОСОБА_2 до Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку «Олевська-11» про захист прав споживачів,-

ВСТАНОВИВ:

У лютому 2020 року позивачка ОСОБА_2 звернулась до суду з позовом, в якому просить стягнути з відповідача в особі ОСОБА_3 кошти в розмірі 20 244,31грн.

В обґрунтування позовних вимог посилається на те, що з 11.07.2016 року вона проживає в квартирі АДРЕСА_1 . Позивачка зазначає, що комунальні послуги сплачувала на особистий рахунок керівника ОСББ «Олевська-11» ОСОБА_3 . Однак позивачка зазначає, що була ошукана, сплачені нею кошти були присвоєні керівництвом ОСББ «Олевська-11», а їй нараховано борг за житлово-комунальні послуги. У подальшому правління ОСББ «Олевська-11» відключило позивачку від електропостачання.

29.10.2018 року позивачка звернулась до суду за захистом своїх порушених прав та свобод. Рішенням Святошинського районного суду м. Києва від 17.12.2018 року було визнано недійсним рішення, прийняте Протоколом засідання № 28 членів правління ОСББ «Олевська-11» від 17 березня 2018 року щодо відключення електропостачання в квартирі АДРЕСА_1 та зобов`язано Об`єднання співвласників багатоповерхового будинку «Олевська-11» поновити електропостачання в квартирі АДРЕСА_1 . 24.05.2019 року рішення набрало законної сили.

30.05.2019 року, на підставі вказаного рішення, державним виконавцем було відкрито виконавче провадження № 59178732. Станом на 27.06.2019 року рішення боржником виконано не було, у зв`язку з чим, на підставі звернення позивачки до Святошинського УП ГУНП у м. Києві, було відкрито кримінальне провадження № 0005833 від 14.08.2019 року за ознаками кримінального правопорушення передбаченого ч. 1 ст. 382 КК України.

Зазначає, що злочинними діями відповідача їй було завдано матеріальну шкоду у розмірі 20 244,31 грн., які вона просить стягнути на свою користь.

Ухвалою судді Святошинського районного суду м. Києва Величко Т.О. від 17.03.2020 року було відкрито провадження у порядку загального позовного провадження (а.с. 50).

На підставі розпорядження керівника апарату Святошинського районного суду м. Києва № 527 від 02.11.2020 року було проведено повторний автоматизований розподіл справи, у зв`язку із відстороненням судді ОСОБА_4 від здійснення правосуддя, та визначено суддю Кириленко Т.В.

Ухвалою судді Святошинського районного суду м. Києва Кириленко Т.В. від 03.11.2020 року вказану справу було прийнято до провадження та призначено до розгляду в порядку спрощеного позовного провадження з повідомленням (викликом) сторін (а.с. 82).

27.01.2021 року представником відповідача було подано відзив на позовну заяву, згідно якого він проти позову заперечує, посилаючись на те, що позивачкою невірно обрано спосіб захисту, оскільки відповідач в силу виду діяльності не надає будь-яких послуг та не є виконавцем будь-яких робіт. Позивачка зареєстрована та постійно проживає у квартирі АДРЕСА_1 , споживає комунальні послуги та має обов'язки щодо їх сплати, а також сплати внесків на утримання будинку та прибудинкової території, у ремонтний та резервний фонди, а тому кошти, про які зазначає позивачка, сплачувались нею в рахунок погашення заборгованості з утримання і ремонту будинку, за утримання прибудинкової території, у ремонтний та резервний фонди, а також за спожиті комунальні послуги. При цьому станом на 4.09.2019р. у позивачка наявна заборгованість в розмірі 37 500грн., яку вона визнавала та звернулась до ОСББ з заявою про реструктуризацію вказаної заборгованості з щомісячним платежем у розмірі 1 000грн. (а.с. 89-95).

Позивачка до суду не прибула, подала клопотання, у якому просить провести судовий розгляд за її відсутності.

Представник відповідача у судовому засіданні проти задоволення позову заперечував з підстав, викладених у відзиві.

Суд, вислухавши пояснення представника відповідача, дослідивши матеріали справи, дійшов висновку про відсутність підстав для задоволення позову, виходячи з наступного.

Як встановлено в судовому засіданні, позивачка зареєстрована та проживає в квартирі АДРЕСА_1 .

Згідно доданих позивачкою дублікатів квитанцій, протягом 2016-2017р.р. ОСОБА_5 та ОСОБА_6 на ім`я ОСОБА_3 та ОСББ "Олевська-11" було сплачено 698грн., 1398грн., 1497грн., 2296грн., 398грн., 123грн., 2000грн., 2000грн. (а.с. 6-13).

29.08.2018р. ОСОБА_2 звернулась до голови правління ОСББ ОСОБА_7 про сформування Акту звірки по особистому разунку кв. АДРЕСА_1 (а.с. 110).

З Акту звірки по квартирі АДРЕСА_1 станом на липень 2018р. вбачається наявність заборгованості за комунальні послуги в розмірі 40 209,25грн. (а.с. 5).

Рішенням Солом`янського районного суду м. Києва від 14 серпня 2020р. відмовлено в позові ОСББ "Олевська-11" до ОСОБА_2 про стягнення заборгованості в розмірі 40 140,31грн. у зв`язку з недоведеністю позовних вимог (а.с. 142-145).

Позивачка, звертаючись з позовом про стягнення коштів, посилається на те, що кошти в розмірі 20 244,31грн. були нею сплачені на особистий рахунок керівника ОСББ "Олевська-11" ОСОБА_3 внаслідок погроз, введення її в оману та були у неї викрадені.

Відповідно до ч. 1, ч. 2 ст. 1166 ЦК України майнова шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам фізичної або юридичної особи, а також шкода, завдана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала. Особа, яка завдала шкоди, звільняється від її відшкодування, якщо вона доведе, що шкоди завдано не з її вини.

Відповідно до ч. 1 ст. 1177 ЦК України шкода, завдана фізичній особі, яка потерпіла від кримінального правопорушення, відшкодовується відповідно до закону.

Із абз.1 п.13 постанови Пленуму Верховного Суду України № 3 від 31.03.1989 р. «Про практику застосування судами України законодавства про відшкодування матеріальної шкоди, заподіяної злочином і стягнення безпідставно нажитого майна» (з наступними змінами) та абз.1 п. 2 постанови Пленуму ВСУ №6 від 27.03.1992 р. «Про практику розгляду судами цивільних справ за позовами про відшкодування шкоди вбачається, що шкода, заподіяна злочином, підлягає відшкодуванню особою, яка її заподіяла, в повному обсязі.

Пленум ВСУ роз`яснив судам, що «розглядаючи позови про відшкодування шкоди, суди повинні мати на увазі, що відповідно до ст.ст.440, 450 ЦК (ст.ст.1166, 1187 ЦК України) шкода, заподіяна особі і майну громадянина або заподіяна майну юридичної особи, підлягає відшкодуванню в повному обсязі особою, яка її заподіяла, за умови, що дії останньої були неправомірними, між ними і шкодою є безпосередній причинний зв`язок та є вина зазначеної особи.

Відповідно до ч. 1 ст. 13 ЦПК України суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках.

Відповідно до ч. 1 ст. 76 ЦПК України доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи.

Відповідно до ч.ч. 2, 3, 4 ст. 74 ЦПК України предметом доказування є обставини, що підтверджують заявлені вимоги чи заперечення або мають інше значення для розгляду справи і підлягають встановленню при ухваленні судового рішення. Сторони мають право обґрунтовувати належність конкретного доказу для підтвердження їхніх вимог або заперечень. Суд не бере до розгляду докази, що не стосуються предмета доказування.

Відповідно до ст. 79 ЦПК України достовірними є докази, на підставі яких можна встановити дійсні обставини справи.

Відповідно до ст. 80 ЦПК України достатніми є докази, які у своїй сукупності дають змогу дійти висновку про наявність або відсутність обставин справи, які входять до предмета доказування. Питання про достатність доказів для встановлення обставин, що мають значення для справи, суд вирішує відповідно до свого внутрішнього переконання.

Відповідно до ч. 1 ст. 81 ЦПК України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом.

Однак, на підтвердження заподіяння шкоди в розмірі 20 750грн. позивачка належних доказів не надала.

Так, з наданих нею дублікатів квитанцій від 21.11.2016р., 5.12.2016р., 6.12.2016р., 4.07.2017р., 21.08.2017р. вбачається перерахування коштів не позивачкою, а ОСОБА_5 на картковий рахунок ОСОБА_3 (а.с. 6-11), проте будь-яких вимог до ОСОБА_3 щодо стягнення безпідставно отриманих коштів платником вказаних коштів не заявлено.

Надані дублікати квитанцій від 5.10.2017р. та від 29.08.2017р. підтверджують сплату ОСОБА_6 на рахунок ОСББ "Олевська-11" 4000грн. на ремонтний фонд (а.с. 12-13).

Рішенням Солом`янського районного суду м. Києва від 14.08.2020р., яким відмовлено в позові ОСББ "Олевська-11" до ОСОБА_2 про стягнення заборгованості встановлено, що рішенням загальних зборів ОСББ "Олевська-11" від 26 березня 2017р. був затвержений розмір внеску у сумі 1000грн. з квадратного метру квартири шляхом їх внесення на банківський рахунок/ремонтний фонд/ ОСББ з розбивкою оплати за графіком: квітень - 50%, червень та серпень - по 25% Також з даного рішення вбачається, що представником позивачки під час розгляду справи зазначено про внесення позивачкою коштів в розмірі 4000грн. на рахунок ОСББ на ремонтний фонд (а.с. 142-145).

Таким чином, доказів того, що кошти в розмірі 20 244,31грн. сплачені позивачкою внаслідок вчинення відносно неї кримінального правопорушення (обману) суду не надано, як і доказів того, що дії відповідача - ОСББ "Олевська-11" були неправомірними, між ними і шкодою є безпосередній причинний зв`язок та є вина зазначеної особи.

На підставі повного та всебічно з`ясованих обставин, на які посилаються сторони, як на підставу своїх вимог та заперечень підтверджених доказами, перевірених в судовому засіданні, оцінивши їх належність, допустимість, а також достатність, взаємозв`язок у їх сукупності, встановивши правовідносини, які випливають із встановлених обставин та правові норми, які підлягають застосуванню до цих правовідносин, суд дійшов висновку про відсутність правових підстав для задоволення позову.

Крім цього, 17.01.2022 року представником відповідача було заявлено клопотання про відшкодування витрат на правову допомогу в розмірі 5760 грн.

Згідно ч. 2 ст. 141 ЦПК України інші судові витрати, пов`язані з розглядом справи, покладаються у разі відмови в позові - на позивача;

Відповідно до ч. 1, 3 ст. 133 ЦПК України судові витрати складаються з судового збору та витрат, пов`язаних з розглядом справи. До витрат, пов`язаних з розглядом справи, належать витрати на професійну правничу допомогу.

Згідно положень ч. 1, 2 статті 137 ЦПК України, витрати, пов`язані з правничою допомогою адвоката, несуть сторони, крім випадків надання правничої допомоги за рахунок держави. За результатами розгляду справи витрати на правничу допомогу адвоката підлягають розподілу між сторонами разом із іншими судовими витратами. Для цілей розподілу судових витрат: розмір витрат на правничу допомогу адвоката, в тому числі гонорару адвоката за представництво в суді та іншу правничу допомогу, пов`язану зі справою, включаючи підготовку до її розгляду, збір доказів тощо, а також вартість послуг помічника адвоката визначаються згідно з умовами договору про надання правничої допомоги та на підставі відповідних доказів щодо обсягу наданих послуг і виконаних робіт та їх вартості, що сплачена або підлягає сплаті відповідною стороною або третьою особою.

Для визначення розміру витрат на правничу допомогу з метою розподілу судових витрат учасник справи подає детальний опис робіт (наданих послуг), виконаних адвокатом, та здійснених ним витрат, необхідних для надання правничої допомоги. (ч. 3 ст. 137 ЦПК України).

Розмір витрат на оплату правової допомоги визначається за домовленістю між стороною та особою, яка надає правову допомогу.

Витрати на правову допомогу, які мають бути документально підтверджені та доведені, стягуються не лише за участь у судовому засіданні при розгляді справи, а й у разі вчинення інших дій поза судовим засіданням, безпосередньо пов`язаних із наданням правової допомоги у конкретній справі (наприклад, складання позовної заяви, надання консультацій тощо).

Склад та розміри витрат, пов`язаних з оплатою правової допомоги, входить до предмета доказування у справі. На підтвердження цих обставин суду повинні бути надані договір про надання правової допомоги, документи, що свідчать про оплату гонорару та інших витрат, пов`язаних із наданням правової допомоги, оформлені у встановленому законом порядку (квитанція до прибуткового касового ордеру, платіжне доручення з відміткою банку або інший банківський документ, касові чеки, посвідчення про відрядження).

Як вбачається з матеріалів справи, 27.01.2021 року між відповідачем та ТОВ «КИЇВСЬКИЙ ЦЕНТР ПРАВА» було укладено Договір про надання правової допомоги № Р/27012021/ХВ-1 (а.с. 131-134).

Відповідно до Акту здачі-прийняття робіт (надання послуг) № ОУ-296 відповідачу було надано такі послуги: 1) ознайомлення з матеріалами цивільної справи, формування попередньої правової позиції (2 год. - 1440 грн.); 2) складання відзиву (3 год. - 2160 грн.); 3) участь у судовому засіданні (3 год. - 2160 грн.). Кошти в сумі 5760 грн. були у повному обсязі сплачені відповідачем на користь ТОВ «КИЇВСЬКИЙ ЦЕНТР ПРАВА» (а.с. 128,135).

Таким чином, суд дійшов висновку про наявність правових підстав для стягнення з позивачки на користь відповідача витрат на правничу допомогу у розмірі 5760 грн.

Керуючись ст. ст. 12, 13, 76-82, 89, 95, 141, 223, ч. 2 ст. 247, 259, 263-265, 268, 280-289, 352, 354 ЦПК України, суд, -

УХВАЛИВ:

У задоволенні позову ОСОБА_2 до Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку «Олевська-11» про захист прав споживачів - відмовити.

Стягнути з ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_1 на користь Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку «Олевська-11» () витрати на правничу допомогу у розмірі 5760 грн.

Рішення може бути оскаржене до Київського апеляційного суду шляхом подачі апеляційної скарги протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Повний текст рішення виготовлено 22.01.2022 року

Суддя Т.В. Кириленко