Ухвала

04 квітня 2022 року

м. Київ

справа № 171/458/21

провадження № 61-2348ск22

Верховний Суд у складі колегії суддів Третьої судової палати Касаційного цивільного суду:

Стрільчука В. А. (суддя-доповідач), Ігнатенка В. М., Карпенко С. О.,

розглянувши касаційну скаргу Акціонерного товариства «ДТЕК Дніпроенерго» на постанову Дніпровського апеляційного суду від 11 жовтня 2021 року в справі за позовом ОСОБА_1 до Акціонерного товариства «ДТЕК Дніпроенерго» про відшкодування моральної шкоди, завданої працівнику внаслідок ушкодження здоров`я,

ВСТАНОВИВ:

У березні 2021 року ОСОБА_1 звернулася до суду з указаним позовом, в якому просила стягнути з Акціонерного товариства «ДТЕК Дніпроенерго» (далі - АТ «ДТЕК Дніпроенерго») на свою користь 210 000 грн на відшкодування моральної шкоди.

Позов ОСОБА_1 мотивовано тим, що станом на 13 лютого 2007 року вона працювала на посаді ізолювальника на термоізоляції Придніпровської дільниці Придніпровської теплової електричної станції структурного підрозділу «Дніпроенергоспецремонт» Відкритого акціонерного товариства «Дніпроенерго», правонаступником якого є АТ «ДТЕК Дніпроенерго». 13 лютого 2007 року, в межах покладених на неї трудових обов`язків, вона виконувала роботи з ремонту теплової ізоляції пилопроводів котла № 14 КТЦ-1 ПТЕС. Близько 11 год. 00 хв. під час перебування на робочому місці внаслідок незадовільного технічного стану металевого риштування відбулося її падіння з висоти 2 м на бетонну підлогу разом з металевим щитом вагою 11,8 кг. В результаті падіння вона зазнала тілесних ушкоджень у вигляді закритого зламу фаланги безіменного пальця лівої кисті, закритого компресійного зламу 11 хребтини хребта. За результатами проведеного компетентною комісією розслідування нещасного випадку, що стався 13 лютого 2017 року об 11 год. 00 хв. у структурному підрозділі «Дніпроенергоспецремонт» Відкритого акціонерного товариства «Дніпроенерго», прийнято рішення визнати вказаний нещасний випадок таким, що пов`язаний з виробництвом. Внаслідок згаданого нещасного випадку, пов`язаного з виробництвом, 20 вересня 2007 року вона вперше пройшла огляд Медико-соціальною експертною комісією, за результатами якого їй було визначено ступінь втрати професійної працездатності 35 % внаслідок трудового каліцтва та встановлено третю групу інвалідності, визначено необхідність в санаторно-курортному та медикаментозному лікуванні. 25 листопада 2020 року вона повторно пройшла огляд Медико-соціальною експертною комісією, за результатами якого їй визначено ступінь втрати професійної працездатності 15 % внаслідок трудового каліцтва. У зв`язку із вказаним трудовим каліцтвом вона відчула сильний фізичний біль, тривалий час була суттєво обмежена в рухомості, вимушена була знаходитися на лікарському спостереженні щодо отриманої травми у травматолога та невролога. Її турбують інтенсивні болі в попереку, які віддають у праву нижню кінцівку, виражений сколіоз в нижньому та попереково-крижовому відділі. Крім цього, в неї виникають значні труднощі та незручності в обслуговуванні себе, наявне обмеження в рухомості та зниження сили в лівій верхній кінцівці, наразі вона пересувається за допомогою тростини. Втрата професійної працездатності в молодому віці призвела до обмеження можливості реалізації нею своїх намірів у професійній сфері, травма стала причиною істотного зниження життєвої активності, призвела до зміни звичного способу життя.

Рішенням Апостолівського районного суду Дніпропетровської області від 14 червня 2021 року позов задоволено частково. Стягнуто з АТ «ДТЕК Дніпроенерго» на користь позивача 40 000 грн (без урахування податків, зборів та інших платежів) на відшкодування моральної шкоди, завданої каліцтвом. В іншій частині позову відмовлено. Вирішено питання про розподіл судових витрат.

Постановою Дніпровського апеляційного суду від 11 жовтня 2021 року апеляційну скаргу представника ОСОБА_1 - адвоката Меланчука І. В. задоволено частково. Апеляційну скаргу АТ «ДТЕК Дніпроенерго» залишено без задоволення. Рішення Апостолівського районного суду Дніпропетровської області від 14 червня 2021 року змінено в частині розміру моральної шкоди. Збільшено розмір моральної шкоди, стягнутої з АТ «ДТЕК Дніпроенерго» на користь ОСОБА_1 до 75 000 грн. В іншій частині рішення місцевого суду залишено без змін. Вирішено питання про розподіл судових витрат.

10 лютого 2022 року АТ «ДТЕК Дніпроенерго» подало засобами поштового зв`язку до Верховного Суду касаційну скаргу на постанову Дніпровського апеляційного суду від 11 жовтня 2021 року, в якій, посилаючись на неправильне застосування апеляційним судом норм матеріального права та порушення норм процесуального права, просить скасувати оскаржуване судове рішення і залишити в силі рішення Апостолівського районного суду Дніпропетровської області від 14 червня 2021 року.

Вивчивши касаційну скаргу та додані до неї матеріали, Верховний Суд дійшов висновку про відмову у відкритті касаційного провадження, оскільки скарга подана на судове рішення, що не підлягає касаційному оскарженню.

Згідно з пунктом 2 частини третьої статті 389 Цивільного процесуального кодексу України (далі - ЦПК України) не підлягають касаційному оскарженню: судові рішення у малозначних справах та у справах з ціною позову, що не перевищує двохсот п`ятдесяти розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, крім випадків, якщо: а) касаційна скарга стосується питання права, яке має фундаментальне значення для формування єдиної правозастосовчої практики; б) особа, яка подає касаційну скаргу, відповідно до цього Кодексу позбавлена можливості спростувати обставини, встановлені оскарженим судовим рішенням, при розгляді іншої справи; в) справа становить значний суспільний інтерес або має виняткове значення для учасника справи, який подає касаційну скаргу; г) суд першої інстанції відніс справу до категорії малозначних помилково.

Відповідно до частини дев`ятої статті 19 ЦПК України для цілей цього Кодексу розмір прожиткового мінімуму для працездатних осіб вираховується станом на 1 січня календарного року, в якому подається відповідна заява або скарга, вчиняється процесуальна дія чи ухвалюється судове рішення.

Статтею 7 Закону України «Про Державний бюджет України на 2022 рік» передбачено, що у 2022 році прожитковий мінімум на одну працездатну особу в розрахунку на місяць установлено в розмірі з 01 січня 2022 року (на час подання касаційної скарги) - 2 481 грн.

Ціна позову в цій справі становить 210 000 грн, що станом на 01 січня 2022 року не перевищує ста розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб (2 481 грн х 100 = 248 100 грн). Тобто справа № 171/458/21 є малозначною в силу вимог закону.

Касаційна скарга містить посилання на випадок, передбачений підпунктом а) пункту 2 частини третьої статті 389 ЦПК України, за наявності якого судові рішення у малозначній справі підлягають касаційному оскарженню.

Необхідність розгляду справи в касаційному порядку АТ «ДТЕК Дніпроенерго» мотивувало тим, що касаційна скарга стосується питання права, яке має фундаментальне значення для формування єдиної правозастосовчої практики щодо визначення судами розміру відшкодування моральної шкоди.

Наведені заявником обставини, передбачені підпунктом а) пункту 2 частини третьої статті 389 ЦПК України, не дають підстав для висновку про те, що касаційна скарга стосується питання права, яке має фундаментальне значення для формування єдиної правозастосовчої практики, оскільки заявником на зазначено посилань на неоднакове застосування касаційним судом одних і тих самих норм права (статей 173, 2371 Кодексу законів про працю України) у подібних правовідносинах, що б вказувало на необхідність формування єдиної правозастосовчої практики. Також заявником не наведено прикладів неоднакового застосування касаційним судом статей 173, 2371 Кодексу законів про працю України.

Аргументи заявника фактично зводяться до питання оцінки судами попередніх інстанцій доказів у справі, висловлення незгоди з оскаржуваним судовим рішенням, наведення власного бачення застосування правових норм та є проханням про повторний перегляд справи і переоцінку встановлених судами обставин.

Доводи касаційної скарги полягають у незгоді заявника із визначеним апеляційним судом розміром відшкодування моральної шкоди, однак в силу вимог статті 400 ЦПК України суд касаційної інстанції не вправі встановлювати нові обставини та переоцінювати докази.

Встановлення обставин справи, дослідження та оцінка доказів є прерогативою судів першої та апеляційної інстанцій. Це передбачено статтями 77, 78, 79, 80, 89, 367 ЦПК України. Суд касаційної інстанції не наділений повноваженнями втручатися в оцінку доказів (постанова Великої Палата Верховного Суду від 16 січня 2019 року у справі № 373/2054/16-ц (провадження № 14-446цс18)).

Учасники судового процесу повинні розуміти, що визначені пунктом 2 частини третьої статті 389 ЦПК України випадки є винятком із загального правила і необхідність відкриття касаційного провадження у справі на підставі будь-якого з них потребує належних, фундаментальних обґрунтувань, як від заінтересованих осіб, так і від суду, оскільки в іншому випадку принцип «правової визначеності» буде порушено.

Велика Палата Верховного Суду у постанові від 27 жовтня 2020 року у справі № 127/18513/18 (провадження № 14-145цс20) вказала, що касаційний перегляд вважається екстраординарним з огляду на специфіку повноважень суду касаційної інстанції з точки зору обмеження виключно питаннями права та більшим ступенем формальності процедур. У ЦПК України визначено баланс між такими гарантіями права на справедливий судовий розгляд, як право на розгляд справи судом, встановленим законом (пункт 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод), та принципом остаточності судових рішень res judicata, фактично закріплено перехід до моделі обмеженої касації, що реалізується за допомогою введення процесуальних фільтрів з метою підвищення ефективності касаційного провадження.

Переглядаючи справу в касаційному порядку, Верховний Суд виконує функцію «суду права», що розглядає спори, які мають найважливіше (принципове) значення для суспільства та держави, та не є «судом фактів».

Правила, запроваджені законодавцем щодо обмеження права на касаційне оскарження, відповідають Конституції України, за статтею 129 якої основними засадами судочинства є, серед інших, забезпечення права на апеляційний перегляд справи та у визначених законом випадках - на касаційне оскарження судового рішення.

Верховним Судом досліджено та взято до уваги: предмет позову, складність справи, а також значення справи для сторін і суспільства й не встановлено випадків, передбачених пунктом 2 частини третьої статті 389 ЦПК України.

Згідно з пунктом 1 частини другої статті 394 ЦПК України суд відмовляє у відкритті касаційного провадження у справі, якщо касаційну скаргу подано на судове рішення, що не підлягає касаційному оскарженню.

Зазначене відповідає Рекомендаціям № R (95) 5 Комітету Міністрів Ради Європи від 07 лютого 1995 року, який рекомендував державам-членам вживати заходи щодо визначення кола питань, які виключаються з права на апеляцію та касацію, щодо попередження будь-яких зловживань системою оскарження. Відповідно до частини «с» статті 7 цих Рекомендацій скарги до суду третьої інстанції мають передусім подаватися відносно тих справ, які заслуговують на третій судовий розгляд, наприклад справ, які розвиватимуть право або сприятимуть однаковому тлумаченню закону. Вони також можуть бути обмежені скаргами у тих справах, де питання права мають значення для широкого загалу. Від особи, яка подає скаргу, слід вимагати обґрунтування причин, з яких її справа сприятиме досягненню таких цілей.

Відповідно до прецедентної практики Європейського суду з прав людини, яка є джерелом права (стаття 17 Закону України «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини»), умови прийнятності касаційної скарги, відповідно до норм законодавства, можуть бути суворішими, ніж для звичайної заяви. Зважаючи на особливий статус суду касаційної інстанції, процесуальні процедури у суді касаційної інстанції можуть бути більш формальними, особливо, якщо провадження здійснюється судом після їх розгляду судом першої інстанції, а потім судом апеляційної інстанції (рішення у справах: «Levages Prestations Services v. France» (Леваж Престасьон Сервіс проти Франції) від 23 жовтня 1996 року; «Brualla Gomez de la Torre v. Spain» (Бруалья Ґомес де ла Торре проти Іспанії) від 19 грудня 1997 року).

Європейський суд з прав людини вказує, що було б важко погодитися з тим, що Верховний Суд у ситуації, коли відповідне національне законодавство дозволило йому відфільтрувати справи, що надходять до нього, має бути пов`язаним з помилками нижчих судів при визначенні питання щодо надання комусь доступу до нього. В іншому випадку це може серйозно заважати роботі Верховного Суду і зробить неможливим виконання Верховним Судом своєї специфічної ролі. У прецедентній практиці Суду вже було підтверджено, що повноваження вищого суду щодо визначення своєї юрисдикції не можуть бути обмежені таким чином (рішення у справі ZUBAC v. CROATIA (Зубац проти Хорватії) від 05 квітня 2018 року).

В резолютивній частині оскаржуваної постанови апеляційного суду зазначено про те, що вона не підлягає касаційному оскарженню.

Оскільки оскаржуване заявником судове рішення ухвалено у малозначній справі і воно не підлягає касаційному оскарженню, то у відкритті касаційного провадження у справі необхідно відмовити.

У зв`язку з відмовою у відкритті касаційного провадження у справі не підлягає окремому розгляду клопотання АТ «ДТЕК Дніпроенерго» про поновлення строку на касаційне оскарження постанови Дніпровського апеляційного суду від 11 жовтня 2021 року.

Керуючись статтею 129 Конституції України, пунктом 2 частини шостої статті 19, пунктом 2 частини третьої статті 389, пунктом 1 частини другої статті 394 ЦПК України, Верховний Суд у складі колегії суддів Третьої судової палати Касаційного цивільного суду

УХВАЛИВ:

Відмовити у відкритті касаційного провадження за касаційною скаргою Акціонерного товариства «ДТЕК Дніпроенерго» на постанову Дніпровського апеляційного суду від 11 жовтня 2021 року в справі за позовом ОСОБА_1 до Акціонерного товариства «ДТЕК Дніпроенерго» про відшкодування моральної шкоди, завданої працівнику внаслідок ушкодження здоров`я.

Копію ухвали та додані до скарги матеріали направити заявнику.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Судді:В. А. Стрільчук

В. М. Ігнатенко

С. О. Карпенко