СВЯТОШИНСЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД М. КИЄВА
пр. № 2/759/565/22
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

01 лютого 2022 року м. Київ

Святошинський районний суд м. Києва у складі

Головуючого судді Миколаєць І.Ю.,

при секретарі Стець Б.В.,

за участю позивача ОСОБА_1 ,

представника позивача ОСОБА_2 ,

при проведенні підготовчого засідання в об`єднаній в одне провадження цивільній справі за позовом ОСОБА_1 ( АДРЕСА_1 ) до ОСОБА_3 ( АДРЕСА_2 ), третя особа: Служба у справах дітей Святошинської районної державної адміністрації (03148, м. Київ, вулиця Гната Юри, 9) про визнання осіб такими, що втратили право користування житловим приміщенням та за зустрічним позовом ОСОБА_3 ( АДРЕСА_2 ), ОСОБА_4 ( АДРЕСА_3 ), як законного представника неповнолітніх дітей: ОСОБА_5 ( АДРЕСА_3 ), ОСОБА_6 ( АДРЕСА_3 ), ОСОБА_7 ( АДРЕСА_3 ) до ОСОБА_1 ( АДРЕСА_1 ) про усунення перешкод в користуванні житлом шляхом вселення до будинку та за позовною заявою третьої особи, яка заявляє самостійні вимоги щодо предмета спору ОСОБА_8 ( АДРЕСА_3 ) до ОСОБА_3 ( АДРЕСА_4 ) про визнання сервітуту таким, що припинився відповідно до закону,

ВСТАНОВИВ :

У серпні 2021 року ОСОБА_9 , яка представляє інтереси позивача звернулась до Святошинського районного суду м. Києва з вищезазначеним позовом у якому просить усунути перешкоди ОСОБА_1 у праві розпорядження своєю власністю шляхом ухвалення рішення про позбавлення ОСОБА_3 права користування житловим приміщенням за адресою: АДРЕСА_3 . Встановити, що припинення права користування у ОСОБА_3 за адресою: АДРЕСА_3 свідчить про припинення підстав на право користування цим житлом і у її неповнолітніх дітей: ОСОБА_5 , ОСОБА_10 та ОСОБА_7 . Усунути перешкоди ОСОБА_1 у праві розпорядження своєю власністю шляхом ухвалення рішення про зняття з реєстрації місця проживання неповнолітніх дітей ОСОБА_3 : ОСОБА_5 , ОСОБА_10 та ОСОБА_7 за адресою: АДРЕСА_3 .

Ухвалою суду від 16.08.2021 р. прийнято позовну заяву до розгляду, відкрито провадження у справі та постановлено здійснювати розгляд справи за правилами спрощеного позовного провадження з повідомленням (викликом) сторін за наявними у справі матеріалами.

Ухвалою суду від 09.11.2021 р. прийнято зустрічну позовну заяву. Розгляд справи вирішено здійснювати за правилами позовного провадження.

В підготовче засідання 01.02.2022 року з`явився позивач та представник позивача.

Інші учасники справи у підготовче засідання не з`явились, про розгляд справи повідомлялись належним чином.

Відповідно до ч. 1 ст. 52 ЦПК України треті особи, які заявляють самостійні вимоги щодо предмета спору, можуть вступити у справу до закінчення підготовчого провадження або до початку першого судового засідання, якщо справа розглядається в порядку спрощеного позовного провадження, подавши позов до однієї або декількох сторін.

Згідно з ч.3, 4 ст. 52 ЦПК України треті особи, які заявляють самостійні вимоги щодо предмета спору, користуються усіма правами і несуть усі обов`язки позивача. Після вступу у справу третьої особи, яка заявила самостійні вимоги щодо предмета спору, справа за клопотанням учасника справи розглядається спочатку.

Як роз`яснено у п.15 Постанови Пленуму Верховного Суду України від 12 червня 2009 року за №2 «Про застосування норм цивільного процесуального законодавства при розгляді справ в суді першої інстанції», судам слід мати на увазі, що, оскільки від належного вирішення питання про прийняття зустрічного позову, позову третьої особи із самостійними вимогами та об`єднання і роз`єднання позовів залежить своєчасний і правильний розгляд заявлених вимог, то ці процесуальні дії необхідно провадити у точній відповідності з правилами, встановленими статтями 123 - 126 ЦПК.

Позовні вимоги кількох осіб до одного й того ж відповідача або позивача до кількох відповідачів можуть бути об`єднані в одне провадження, якщо ці вимоги є однорідними, зокрема такі, які нерозривно пов`язані між собою, або від вирішення однієї з них залежить вирішення інших, таке об`єднання не допускається, коли відсутня спільність предмета позову.

До позовів третіх осіб, які заявляють самостійні вимоги щодо предмета спору у справі, у якій відкрито провадження, застосовуються положення статей 193 і 194 ЦПК України, тобто як до вимог щодо подачі зустрічного позову.

Відповідно до ч.ч. 1-3 ст. 193 ЦПК України відповідач має право пред`явити зустрічний позов у строк для подання відзиву. Зустрічний позов приймається до спільного розгляду з первісним позовом, якщо обидва позови взаємопов`язані і спільний їх розгляд є доцільним, зокрема, коли вони виникають з одних правовідносин або коли задоволення зустрічного позову може виключити повністю або частково задоволення первісного позову. Вимоги за зустрічним позовом ухвалою суду об`єднуються в одне провадження з первісним позовом.

Зустрічний позов приймається до спільного розгляду з первісним позовом, якщо обидва позови взаємопов`язані і спільний їх розгляд є доцільним. Недоцільно розглядати первісний позов і зустрічний позов, якщо це затягне розгляд справи, істотно розширить предмет доказування.

Таким чином, для того, щоб набути статус третьої особи, яка заявляє самостійні вимоги щодо предмету спору повинно бути дотримано декілька критеріїв:

1) матеріально-правовий (наявність єдиного предмету спору);

2) суб`єктний (позовні вимоги можуть бути пред`явлені як одній стороні, так і декільком сторонам );

3) часовий (вступ у справу відбувається до закінчення підготовчого провадження або до початку першого судового засідання, якщо справа розглядається в порядку спрощеного позовного провадження).

Зважаючи на це, саме дотримання цих критеріїв підлягає оцінці при прийнятті рішення щодо вступу у справу третьої особи із самостійними вимогами.

Ознаками зустрічного позову є його взаємопов`язаність із первісним позовом і доцільність його спільного розгляду з первісним позовом, зокрема коли позови виникають з одних правовідносин або коли задоволення зустрічного позову може виключити повністю або частково задоволення первісного позову. Вимоги за зустрічним позовом можуть різнитися з вимогами первісного позову, але вони об`єднуються в одне провадження з первісним позовом ухвалою суду.

Взаємна пов`язаність зустрічного та первісного позовів може виражатись у підставах цих позовів або поданих доказах, вимоги за зустрічним і первісним позовами можуть зараховуватись. Водночас подання зустрічного позову, задоволення якого виключатиме повністю або частково задоволення первісного позову, має на меті довести відсутність у позивача матеріально-правової підстави на задоволення первісного позову через відсутність матеріальних правовідносин, з яких випливає суб`єктивне право позивача за первісним позовом.

Аналогічний правовий висновок викладений у Постановах Великої Палати Верховного Суду у справах від 13.03.2019 № 916/3245/17 та від 12.06.2019 № 916/542/18.

З аналізу наведених норм процесуального закону та відповідних роз`яснень Постанови пленуму Верховного суду України від 12.06.2009 року №2 «Про застосування норм цивільного процесуального законодавства при розгляді справ у суді першої інстанції», слідує, що процесуальний закон вказує на певні умови прийняття судом позову третьої особи із самостійними вимогами щодо предмету позову: 1) взаємний зв`язок первісного позову та позову третьої особи; 2) однорідність вимог та нерозривна пов`язаність вимог між собою; 3) від вирішення однієї вимоги залежить вирішення інших; 4) доцільність спільного розгляду цих позовів.

Також, Велика палата Верховного суду у справах від 13.03.2019 № 916/3245/17 та від 12.06.2019 № 916/542/18 дійшла висновку про те, що позов третьої особи, поданий, згідно приписів ст. 52 ЦПК України, може бути прийнятий судом до розгляду у процесі, що вже розпочався, у тому випадку, коли така самостійна вимога заявлена саме щодо предмета спору, що вже виник між сторонами. А вимога, спрямована на те, що знаходиться поза цим предметом, чи спрямована до третіх осіб, не може бути розглянута судом як вимога третьої особи в розумінні наведеної вище статті. Водночас така позовна вимога може бути заявлена у самостійному позові.

Аналізуючи вказану норму закону, слід зробити висновок, що для набуття статусу третьої особи із самостійними вимогами щодо предмета спору, повинен мати місце такий критерій, як наявність єдиного предмету спору, що було дотримано ОСОБА_8 .

Таким чином, на відміну від зустрічного позову, який повинен бути лише взаємопов`язаним з первісним, позовна заява третьої особи, в силу ч. 1 ст. 52 ЦПК України, повинна містити самостійні вимоги саме щодо предмета спору у справі.

Проаналізувавши позов, що перебуває в провадженні суду та поданий позов третьої особи, яка заявляє самостійні вимоги щодо предмета спору, суд доходить висновку, що ці позови є взаємопов`язаними та поєднані спільним предметом спору, а відтак з огляду на викладене, з метою об`єктивного розгляду справи, а також винесення законного та обґрунтованого рішення, суд вважає за можливе прийняти позов ОСОБА_8 як третьої особи, яка заявляє самостійні вимоги на предмет спору.

Відповідно до ч. 2 ст. 52 ЦПК України, про прийняття позовної заяви та вступ третьої особи у справу суд постановляє ухвалу.

Враховуючи наведене, з метою забезпечення правильного, повного та всебічного встановлення всіх обставин, що мають значення для справи, суд вважає за необхідне підготовче засідання відкласти.

Керуючись ст.52, 212, 353 Цивільного процесуального кодексу України, суд

ПОСТАНОВИВ :

Прийняти до спільного розгляду із основним та зустрічним позовами позов третьої особи ОСОБА_8 ( АДРЕСА_3 ), який заявляє самостійні вимоги щодо предмета спору.

Відкласти підготовче засідання у справі за позовом ОСОБА_1 ( АДРЕСА_1 ) до ОСОБА_3 ( АДРЕСА_2 ), третя особа: Служба у справах дітей Святошинської районної державної адміністрації (03148, м. Київ, вулиця Гната Юри, 9) про визнання осіб такими, що втратили право користування житловим приміщенням та за зустрічним позовом ОСОБА_3 ( АДРЕСА_2 ), ОСОБА_4 ( АДРЕСА_3 ), як законного представника неповнолітніх дітей: ОСОБА_5 ( АДРЕСА_3 ), ОСОБА_6 ( АДРЕСА_3 ), ОСОБА_7 ( АДРЕСА_3 ) до ОСОБА_1 ( АДРЕСА_1 ) про усунення перешкод в користуванні житлом шляхом вселення до будинку та за позовною заявою третьої особи, яка заявляє самостійні вимоги щодо предмета спору ОСОБА_8 ( АДРЕСА_3 ) до ОСОБА_3 ( АДРЕСА_4 ) про визнання сервітуту таким, що припинився відповідно до закону на 19.04.2022 р. на 11:00 год.

Ухвалу направити учасникам справи.

Запропонувати відповідачу за позовною заявою третьої особи з самостійними вимогами щодо предмета спору подати відзив на позовну заяву третьої особи протягом п`ятнадцяти днів із дня вручення даної ухвали. Відзив та додатки до нього направляються відповідачем до суду з доказами відправлення відзиву та доданих до нього додатків до інших учасників справи (позивача, третьої особи), а також направляються до інших учасників справи ( позивача, третьої особи осіб).

Вважається, що при подачі позовної заяви, позивач за позовною заявою третьої особи з самостійними вимогами щодо предмета спору подав усі наявні у нього в оригіналах докази та повідомив про відсутність у нього оригіналів поданих у копіях доказів, про що заявив клопотання в порядку ст.84 ЦПК України про їх витребування в оригіналі або належним чином засвідчених їх копіях. У випадку неможливості подачі доказів у визначений строк - разом із позовною заявою - повідомив про це у позовній заяві із зазначенням про доказ, який не може бути подано, причини з яких доказ не може бути подано у зазначений строк, докази, які підтверджують, що він здійснив всі залежні від нього дії, спрямовані на отримання вказаного доказу.

Відповідач за позовною заявою третьої особи з самостійними вимогами щодо предмета спору повинен подати відповідні докази обставин на які він посилається разом із відзивом на позов.

Учасники справи повинні подати докази на які вони посилаються у відповідності до ч. 8 ст. 43 ЦПК України - якщо документи подаються учасниками справи до суду або надсилаються іншим учасникам справи в електронній формі, такі документи скріплюються електронним цифровим підписом учасника справи (його представника). Якщо документи подаються учасниками справи до суду або надсилаються іншим учасникам справи в паперовій формі, такі документи скріплюються власноручним підписом учасника справи (його представника).

Письмові докази подаються в оригіналі або в належним чином засвідченій копії, якщо інше не передбачено цим Кодексом. Якщо для вирішення спору має значення лише частина документа, подається засвідчений витяг з нього.

Учасник справи, який подає письмові докази в копіях (електронних копіях), повинен зазначити про наявність у нього або іншої особи оригіналу письмового доказу. Учасник справи підтверджує відповідність копії письмового доказу оригіналу, який заходиться у нього, своїм підписом із зазначенням дати такого засвідчення.

Учасники справи зобов`язані надати всі докази, які підтверджують кожну зазначену ними обставину, (обставини) якою (якими) вони обґрунтовують свої позовні вимоги або заперечення. Докази подаються в їх оригіналах або засвідчених копіях. У разі подачі письмового доказу у копії, учасник справи повинен її засвідчити, а також зазначити наявність у нього оригіналу такого доказу. У випадку відсутності оригіналу доказу, заявляється клопотання про його витребування в порядку ст.84 ЦПК України.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя І.Ю. Миколаєць