Провадження №2/447/236/22
Справа №447/133/22
Р І Ш Е Н Н Я

ІМЕНЕМ У К Р А Ї Н И

30.03.2022 Миколаївський районний суд Львівської області у складі судді Павліва В.Р., за участю секретаря судового засідання Стронської Р.Р. розглянув у відкритому судовому засіданні в порядку спрощеного позовного провадження цивільну справу за позовною заявою ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про відшкодування матеріальної та моральної шкоди, завданої внаслідок залиття квартири,

представник позивача: ОСОБА_3

відповідачка: ОСОБА_2

представниця відповідачки: ОСОБА_4

встановив:

20.01.2022 до Миколаївського районного суду Львівської області надійшли матеріали справи за позовною заявою ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про відшкодування матеріальної та моральної шкоди, завданої внаслідок залиття квартири. В обгрунтування позовної заяви наведено таке. Позивач ОСОБА_1 є власником квартири, що знаходиться за адресою: АДРЕСА_1 складається з двох житлових квартир: квартири АДРЕСА_2 , яка знаходиться на першому поверсі, власник - позивач і квартири АДРЕСА_3 , яка знаходиться на другому поверсі, власниця - відповідачка ОСОБА_2 .

28.03.2022 позивачем виявлено, що сусідка зверху - ОСОБА_2 залила його ванну кімнату, зверху зі стелі текла вода коричневого кольору зі світильника, розташованого на підвісній гіпсокартонній стелі ванної кімнати, внаслідок чого зникло (вибило) світло, залито підлогу у ванній кімнаті, внаслідок такого залиття необхідно ремонтувати підвісну стелю, світильник, вийшла з ладу одна лінія електропроводки в межах підвісної стелі у ванній кімнаті з чотирма точковими світильниками, відбулося розбухання дверного полотна ДСП після залиття, потемніння міжплиточних швів. З цього приводу батьком ОСОБА_1 запрошено двох сусідів для фіксації факту залиття ванної кімнати, а саме складено акт залиття від 28.03.2021. Позивач показав ОСОБА_2 затоплену ванну кімнату, вину вона визнала та погодилась в усній формі відшкодувати вартість ремонту в сумі 10000 грн. У добровільному порядку відшкодування не відбулось, тому позивач звернувся до експерта, яка здійснила виїзд за адресою проживання позивача для дослідження та з`ясування причин залиття ванної кімнати та визначення вартості ремонтно-будівельних робіт. 26.11.2021 експертом на адресу ОСОБА_2 направлено листа з повідомленням про те, що 03.12.2021 відбудеться огляд з дослідженням квартири АДРЕСА_4 , з метою виявлення пошкоджень, які виникли внаслідок залиття та квартири АДРЕСА_5 з метою встановлення причини залиття квартири АДРЕСА_2 . 03.12.2021 експертом в присутності позивача проведено огляд з фотофіксацією і обмірами ванної кімнати квартири АДРЕСА_4 . ОСОБА_2 відмовилася надати доступ експерту до своєї квартири АДРЕСА_3 для огляду та дослідження. 10.12.2021 експертом за результатом огляду та обстеження, складено висновок, яким встановлено, що залиття квартири АДРЕСА_2 відбулося з санвузла вище розташованої квартири АДРЕСА_5 , у зв`язку із витоком води з сантехнічних приладів вказаної квартири, визначено вартість ремонтно-будівельних робіт для усунення пошкоджень які виникли внаслідок залиття квартири АДРЕСА_4 , в сумі 10920 грн. Вказану суму шкоди ОСОБА_2 позивачу не сплатила. Крім завданої матеріальної шкоди у розмірі 10920 грн. позивач просить стягнути з відповідачки моральну шкоду, яку оцінює у розмірі 3000 грн. ОСОБА_1 зазначає, що вказані триваючі обставини призвели до приниження відповідачкою його людської гідності, порушення його прав як власника квартири, до погіршення морального та матеріального стану, душевних триваючих досі переживань, страждань, пригніченості, які він зазнав у зв`язку з неправомірною поведінкою відповідачки щодо нього та його майна. Позивач просить стягнути з відповідачки на його користь також судові витрати, а саме: судовий збір в розмірі 992,40 грн., послуги експерта на суму 3900.00 грн., послуги банку у сумі 39.00 грн., витрати які будуть понесені на правничу допомогу адвоката.

31.01.2022 суд прийняв позовну заяву до розгляду і відкрив провадження у справі, постановив, що справа підлягає розгляду в порядку спрощеного позовного провадження з повідомленням (викликом) сторін та призначив по справі судове засідання. Ухвалу суду, копію позовної заяви та доданих до неї документів суд надсилав відповідачці за зареєстованою адресою проживання.

16.02.2022 відповідачка подала відзив на позовну заяву, згідно якого просила в задоволенні позовних вимог ОСОБА_1 відмовити, доводи позивача вважає необґрунтованими та не підтвердженими належними, допустимими та достовірними доказами по справі. В обґрунтування своїх заперечень покликається на таке. Позивачем не надано суду акт комісійного обстеження залитої квартири та тієї квартири з якої відбулося залиття, який би був складений у встановленому законом порядку з дотриманням вимог чинного законодавства. Зазначає, що такий акт складається за участю представників організації (підприємства), яка є виконавцем послуг з утримання будинків і споруд та прибудинкових територій, представників організації (підприємства), яка згідно з укладеною угодою обслуговує внутрішньо-будинкові системи опалення та водопостачання (виконавець комунальних послуг), представника власника будинку, будинкового комітету та затверджується начальником організації (підприємства), яка відповідно до укладеної угоди надає послуги з утримання будинків і споруд та прибудинкових територій, у певних випадках і представників органів місцевого самоврядування, якими би було належно зафіксовано сам факт затоплення і коли він мав місце. Присутність зацікавлених осіб від потерпілої сторони та з боку винної є обов`язковою. Відповідачка вказує, що відповідно до ЗУ «Про місцеве самоврядування» балансоутримувачами (управителями) будинків в яких розташовані приміщення приватної власності продовжують виступати органи місцевого самоврядування. Саме балансоутримувач у разі залиття квартир власників зобов`язаний складати акти комісійного обстеження таких квартир. ОСОБА_2 звертає увагу на те, що відповідно до позовної заяви акт складений у присутності батька позивача та двох жителів сусіднього будинку 28.03.2021 без присутності балансоутримувача та представників організації, яка відповідно до укладеної угоди обслуговує внутрішньо-будинкові системи опалення та водопостачання МКП «Миколаївводоканал». Вважає такий акт неналежним та недопустимим доказом, оскільки за формою, суттю, змістом такий не відповідає вимогам чинного законодавства, а саме: п.2.3.6 Правил утримання житлових будинків та прибудинкових територій, затверджених наказом Державного комітету України з питань житлово-комунального господарства від 17 травня 2005 року № 76 «Про затвердження Правил утримання жилих будинків та прибудинкових територій». Наголошує, що наданий акт повністю не відповідає зазначеним нормам, оскільки складений неналежним чином, в ньому не відображено всю передбачену законодавством інформацію, складений без представників обслуговуючої організації, без представників виконавця комунальних послуг, не відображено причину та характер залиття, завдану матеріальну шкоду, відсутні докази причинно-наслідкового зв`язку між діями відповідача та спричиненням шкоди позивачу. Крім цього зазначає, що висновок експерта №055/21 від 10.12.2021 складений на підставі акту затоплення від 28.03.2021, після спливу восьми календарних місяців від ймовірного затоплення, викликає сумнів у вихідних даних отриманих експертом по спливу такого періоду часу. Даний висновок базується на акті, який складений з порушенням чинного законодавства тому висновки викладені у ньому не можуть братись до уваги.

Щодо позовної вимоги про відшкодування моральної шкоди, відповідачка вважає, що така задоволенню не підлягає оскільки вона є похідною від позовної вимоги про стягнення майнової шкоди, яка позивачем не доведена.

У судовому засіданні представник позивача адвокат Семенина В.М. позовні вимоги підтримав у повному обсязі із підстав викладених у позовній заяві. Щодо згаданих судових справ пояснив, що ОСОБА_2 не була стороною по справі, а вони розглядались з приводу оскарження рішення Миколаївської міської щодо не надання дозволу на переведення квартири АДРЕСА_4 з житлового фонду в не житловий. Ще раз зазначив, що ОСОБА_2 спочатку визнавала факт залиття квартири. До відповідачки звертались з приводу підписання акту про залиття квартири, але такий акт вона відмовилась підписувати, акт про відмову від писання акту про залиття квартири не було складено.

У судовому засіданні відповідачка позов не визнала. Пояснила, що ОСОБА_1 не звертався до неї 28.03.2021 з приводу залиття квартири, конфлікт з позивачем виник після того як вона не погодила переведення його квартири із житлового фонду в не житловий, а точніше після відмови міської ради у переведенні квартири в не житловий фонд. Розмови про затоплення квартири почались восени, але нічого конкретного ОСОБА_1 не казав. Про проведення експертизи дізналась з телефонного дзвінка експерта, але з`явитись на проведення огляду квартири не змогла, оскільки на той момент перебувала на робочому місці.

У судовому засіданні представниця відповідачки адвокатеса Скакун В.В. з приводу заявленого позову заперечила, зазначила, що обгрунтування викладені у відзиві на позовну заяву. Ще раз наголосила на тому, що єдиним допустимим доказом залиття кварти є комісійний акт про залиття. В даному випадку такий складено не було. Зазначила, що акт складається представниками організації, підприємства, яка є балансоутримувачем, тобто виконавцем послуг з утримання будинків і прибудинкових територій або представниками організацій, підприємств, які згідно з укладеною угодою обслуговують внутрішньобудинкові системи опалення та постачання - виконавці комунальних послуг, представниками власників будинків, квартир, будинковими комітетами. Тобто такий акт мав бути складений МКП «Миколаївводоканал», оскільки саме з ними відповідачка має укладений договір про надання послуг. До складання такого акту також залучається потерпіла сторона і свідки, особа яка зазнала збитків, якщо немає можливості залучити таких, то про це зазначається в акті. Якщо до складання акту немає можливості залучити представників комунальної організації, то можуть бути залучені органи місцевого самоврядування, працівники поліції. Позивач надав суду акт складений у довільній формі та такий не затверджений жодною організацією. Щодо висновку експерта, то такий складений більше ніж за пів року від зазначеного позивачем часу залиття та базується на недопустимому доказі - акті.

Судом встановлено.

ОСОБА_1 є власником квартири АДРЕСА_4 ., на підставі договору купівлі-продажу квартири від 26.10.2020, зареєстрованого у реєстрі за №927, що стверджується копіями: договору купівлі-продажу квартири, витягу з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно про реєстрацію права власності від 26.10.2020, технічного паспорта на квартиру АДРЕСА_4 (а. с. 28-35).

Згідно акту про наслідки залиття житлового приміщення (ванної кімнати) за адресою: АДРЕСА_6 , складеного 28.03.2021 батьком власника квартири АДРЕСА_2 ОСОБА_5 , власником квартири ОСОБА_1 , мешканцями будинку АДРЕСА_7 ОСОБА_6 , ОСОБА_7 у ванній кімнаті квартири АДРЕСА_2 даного будинку на першому поверсі було виявлено відсутність світла, з світильника на стелі, текла вода брудно-коричневого кольору, підлога залита водою (а.с.36).

Згідно висновку експерта №055/21 за результатами проведення будівельно-технічної експертизи по заяві ОСОБА_1 складеного 10.12.2021 експертом-будівельником ТзОВ «ГАЛ-СВІТ» Грінько О.І. в результаті дослідження наданих документів та матеріалів встановлено, що залиття квартири АДРЕСА_4 відбулось з санвузла вищерозташованої квартири АДРЕСА_5 у зв`язку із витоком води з сантехнічних приладів вказаного приміщення. Відповідно до висновку експерта для проведення експертизи надані наступні документи та матеріали: копія технічного паспорту на квартиру, складеного Інститутом містобудування та архітектури від 26.02.2021; копія договору купівлі-продажу квартири АДРЕСА_8 від 26.10.2020, посвідчений Алєксєєвою. Г.М., приватним нотаріусом Миколаївського міського нотаріального округу; копія Витягу з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно про реєстрацію права власності №229637747 від 26.10.2020; копія плану 2-го поверху будинку АДРЕСА_9 ; копія акту про наслідки залиття житлового приміщення (ванної кімнати) за адресою: АДРЕСА_6 від 28.03.2021.

У висновку експерта зазначається, що власник квартири АДРЕСА_5 відмовилась допустити експерта до огляду та дослідження сантехнічних приладів належної їй квартири, висновок зроблений на підставі дослідження поверхових планів першого та другого поверхів будинку та акту про наслідки залиття житлового приміщення (ванної кімнати) за адресою АДРЕСА_6 .

Вартість ремонтно-будівельних робіт для усунення пошкоджень, що виникли внаслідок залиття квартири АДРЕСА_4 , встановлених на час виконання експертизи, становить 10920,00 грн.

Відповідно до довідки МКП «Миколаївводоканал» від 15.02.2022 абоненту ОСОБА_2 , проживаючій за адресою: АДРЕСА_10 послуги надаються згідно укладеного договору №867 з індивідуальним споживачем у будівлі, приміщенням якої є самостійними об`єктами нерухомого майна, про надання послуг з централізованого постачання та централізованого водовідведення від 27.08.2020.

Позиція суду та оцінка аргументів учасників розгляду.

Відповідно до ст. 4 ЦПК України кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів.

Одним із принципів цивільного судочинства є диспозитивність, який полягає у тому, що суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим кодексом випадках. Учасник справи, розпоряджається своїми правами щодо предмета спору на власний розсуд (ст. 13 ЦПК України).

Ст. 12 ЦПК України передбачено, що учасники справи мають рівні права щодо здійснення всіх процесуальних прав та обов`язків, передбачених законом та кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень.

Згідно ст. 76 ЦПК України, доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи.

Згідно вимог ст. 81 ЦПК України, кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Докази подаються сторонами та іншими учасниками справи. Доказування не може ґрунтуватися на припущеннях.

Висновок експерта - це докладний опис проведених експертом досліджень, зроблені у результаті них висновки та обґрунтовані відповіді на питання, поставлені експертові, складений у порядку, визначеному законодавством (ч. 1 ст. 102 ЦПК України).

Учасник справи має право подати до суду висновок експерта, складений на його замовлення. Порядок проведення експертизи та складення висновків експерта за результатами проведеної експертизи визначається відповідно до чинного законодавства України про проведення судових експертиз (ч.1,2 ст. 106 ЦПК України).

Ст. 80 ЦПК України, визначає, що достатніми є докази, які у своїй сукупності дають змогу дійти висновку про наявність або відсутність обставин справи, які входять до предмета доказування.

З висновку №055/21 від 10.12.2021 проведеної будівельно-технічної експертизи судом встановлено, що така проведена на підставі дослідження поверхових планів першого та другого поверхів будинку та акту про наслідки залиття житлового приміщення (ванної кімнати) за адресою АДРЕСА_6 . Експертом проведений візуальний огляд квартири АДРЕСА_2 , огляд квартири АДРЕСА_3 не проводився.

В судовому засіданні встановлено, що огляд квартири АДРЕСА_3 не проводився у зв`язку із відсутністю доступу до вказаної квартири, проте акт про відмову у наданні доступу ОСОБА_2 до вказаної квартири складений не був, крім того суду не надано жодних доказів, які б підтверджували те, що відповідачка повідомлялась про такий огляд.

Відповідно до висновку експерта він складений 10.12.2021 за заявою ОСОБА_1 на підставі акту про залиття квартири від 28.03.2021. Тривалий період часу з моменту залиття квартири і до часу звернення для проведення експертизи викликає сумнів в тому, що таке залиття відбулось саме у період вказаний позивачем та з вини відповідачки. Крім того, судом встановлено, що фото чи відео фіксація затоплення ванної кімнати позивачем не здійснювалась, що підтверджується поясненнями представника позивача наданими у судовому засіданні.

Експерт у висновку робить покликання на акт, який складений 28.03.2021 у складі власника квартири ОСОБА_1 , його батька ОСОБА_8 , мешканців будинку АДРЕСА_7 - ОСОБА_6 та ОСОБА_7 . Даний акт суд вважає не допустимим доказом з огляду на таке. Відповідності до п.2.3.6 Правил утримання житлових будинків та прибудинкових територій, затверджених наказом Державного комітету України з питань житлово-комунального господарства від 17 травня 2005 року № 76 «Про затвердження Правил утримання жилих будинків та прибудинкових територій» у разі залиття, аварії квартир складається відповідний акт, форма якого передбачена в додатку № 4 до цих Правил в яких зазначено, що факт залиття квартири та його наслідки фіксується актом комісійного обстеження квартири за участю представників організації (підприємства), яка відповідно до укладеної угоди є виконавцем послуг з утримання будинків і споруд та прибудинкових територій, представників організації (підприємства), яка згідно з укладеною угодою обслуговує внутрішньо-будинкові системи опалення та водопостачання, представника власника будинку, будинкового комітету та затверджується начальником організації (підприємства), яка відповідно до укладеної угоди надає послуги з утримання будинків і споруд та прибудинкових територій. Присутність зацікавлених осіб від потерпілої сторони та з боку винної є обов`язковою. В акті обов`язково повинно бути відображено: дата складання акта (число, місяць, рік); прізвища, ініціали та посади членів комісії; прізвище, ім`я, по батькові власника (наймача, орендаря) квартири, що зазнала шкоди; адреса квартири, поверх, форма власності; характер залиття та його причини; завдана матеріальна шкода (обсяги необхідного ремонту приміщень квартири, перелік пошкоджених внаслідок залиття речей та їх орієнтовна вартість); висновок комісії щодо встановлення вини особи, що вчинила залиття.

Зазначені вимоги щодо складання акту передбачені і в Листі Міністерства з питань ЖКГ України щодо ремонту квартири після залиття від 29.12.2009 №12/20-11-1975.

Виходячи з наведеного дослідивши акт, який складений особами які не мали права його складати, в акті не зазначено всі ініціали свідків, які складали такий акт, суд приходить до висновку, що такий є не допустимим доказом у справі.

Оскільки акт про затоплення складений особами, які не уповноважені на його складання є недопустимим доказом, тому і усі інші похідні від нього докази, є недопустимими доказами (правова концепція «отруєного дерева» (або «ефект доміно»), згідно якої визнання одного доказу недопустимим має наслідком невизнання доказами всіх фактичних даних, одержаних на його підставі («отруєне дерево дає отруйні плоди»), тобто висновок експерта, отриманий в результаті використання недопустимого матеріалу також є недопустимим як доказ.

Крім того аналізуючи висновки експерта, суд дійшов висновку, що під час проведення експертизи, перед експертом не ставилось питання про причину затікання, оскільки висновок ґрунтувався виключно на візуальному обстеженні стелі без демонтажу гіпсокартонних плит про які йдеться у висновку, не виключено можливості затікання комунікацій, що можуть бути розташовані між перекриттями та/або відсутність таких, тобто такий висновок ( за умови допустимості висновку експерта як доказу) також не дає можливості встановити вину відповідачки. За таких обставин, суд дійшов висновку, що позивач та його представник не надали суду належних, достовірних, допустимих доказів, які б в своїй сукупності були достатніми для підтвердження наявності причинно-наслідкового зв`язку між діями відповідачки та залиттям квартири. Також суд звертає увагу на те, що позивачем не проведено фото чи відео фіксацію затоплення квартири на підтвердження доводів викладених в позовній заяві.

Статтею 1166 ЦК України передбачено, що майнова шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам фізичної або юридичної особи, а також шкода, завдана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала. Особа, яка завдала шкоди, звільняється від її відшкодування, якщо вона доведе, що шкоди завдано не з її вини.

Як роз`яснено у п. 2 постанови Пленуму Верховного Суду України від 27.03.1992 р. № 6 Про практику розгляду судами цивільних справ за позовами про відшкодування шкоди, розглядаючи позови про відшкодування шкоди, суди повинні мати на увазі, що шкода, заподіяна особі і майну громадянина або заподіяна майну юридичної особи, підлягає відшкодуванню в повному обсязі особою, яка її заподіяла, за умови, що дії останньої були неправомірними, між ними і шкодою є безпосередній причинний зв`язок та є вина зазначеної особи.

Щодо вимоги позивача про стягнення моральної шкоди, суд вказує на наступне.

Стаття 23 ЦК України встановлює, що особа має право на відшкодування моральної шкоди, завданої внаслідок порушення її прав. Моральна шкода полягає: 1) у фізичному болю та стражданнях, яких фізична особа зазнала у зв`язку з каліцтвом або іншим ушкодженням здоров`я; 2) у душевних стражданнях, яких фізична особа зазнала у зв`язку з протиправною поведінкою щодо неї самої, членів її сім`ї чи близьких родичів; 3) у душевних стражданнях, яких фізична особа зазнала у зв`язку із знищенням чи пошкодженням її майна; 4) у приниженні честі та гідності фізичної особи, а також ділової репутації фізичної або юридичної особи.

Відповідно до ч. 1 ст. 1167 ЦК України, моральна шкода, завдана фізичній або юридичній особі неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю, відшкодовується особою, яка її завдала, за наявності її вини, крім випадків, встановлених частиною другою цієї статті.

Для відшкодування моральної шкоди, в силу наведених норм, необхідні наступні підстави: наявність душевних страждань, яких позивач зазнав у зв`язку з протиправною поведінкою щодо нього або приниження честі та гідності позивача. Необхідними умовами також є неправомірність рішень, дій чи бездіяльності та наявність вини відповідача.

Позивач, як на підставу заподіяння моральної шкоди посилається на протиправні дії відповідача, що завдало останньому, душевних страждань, знищення його особистого майна.

Відповідно до п. 3 Постанови Пленуму Верховного Суду України від 31.03.1995 року № 4 Про судову практику в справах про відшкодування моральної (немайнової) шкоди під моральною шкодою слід розуміти втрати немайнового характеру внаслідок моральних чи фізичних страждань, або інших негативних явищ, заподіяних фізичній особі незаконними діями або бездіяльністю інших осіб.

Суд дійшов висновку, що не підлягають задоволенню і похідні позовні вимоги про відшкодування моральної шкоди, оскільки вину відповідача не доведено, а тому правові підстави для відшкодування моральної шкоди відсутні.

На основі повно та всебічно з`ясованих обставин справи, підтверджених доказами, дослідженими в судовому засіданні, встановивши правовідносини, які випливають із встановлених обставин, та правові норми, які підлягають застосуванню, суд дійшов висновку про відмову у задоволенні позовних вимог повністю.

Враховуючи положення ст. 141 ЦПК України, а також те, що позивачеві було відмовлено у задоволенні його позовних вимог, судові витрати залишаються за позивачем.

Керуючись ст.ст. 12, 137, 141, 259, 263-265, 268 ЦПК України, ст. ст. 22, 23, 1166, 1167 ЦК України суд , -

у х в а л и в :

У задоволенні позовних вимог ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про відшкодування матеріальної та моральної шкоди, завданої внаслідок залиття квартири - відмовити у повному обсязі.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів з дня складання повного судового рішення до Львівського апеляційного суду.

Позивач ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , місце проживання: АДРЕСА_6 , РНОКПП НОМЕР_1 .

Відповідач ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , місце проживання: АДРЕСА_10 , РНОКПП НОМЕР_2 .

Повний текст рішення складено 07.04.2022.

Суддя Павлів В. Р.