Справа № 357/180/22
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

11 квітня 2022 року Білоцерківський міськрайонний суд Київської області у складі:

головуючого судді - Ярмола О. Я. ,

при секретарі - Кривенко О. С.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні, в місті Біла Церква, в залі суду №5 цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , Білоцерківської міської територіальної громади в особі Білоцерківської міської ради, третя особа: Приватний нотаріус Білоцерківського районного нотаріального округу Київської області Дерун Карина Анатоліївна про визнання права власності в порядку спадкування за заповітом, -

В С Т А Н О В И В :

Позивач звернулася до суду з вказаним позовом, мотивуючи тим, що ІНФОРМАЦІЯ_1 помер її батько ОСОБА_3 . На день його смерті залишилась спадшина у вигляді квартири АДРЕСА_1 . Спадкоємцем за заповітом є ОСОБА_1 . Відповідач ОСОБА_2 , яка являється дружиною померлого відмовилась від обов`язкової частки у спадковому майні. Позивач, як донька померлого ОСОБА_3 бажає прийняти спадщину, звернулася до нотаріуса з відповідною заявою. Однак, постановою нотаріуса від 28.07.2021 року, їй було відмовлено у видачі свідоцтва про право на спадщину за заповітом, оскільки у правовстановлюючих документах на спадкову квартиру власниками зазначено ОСОБА_3 та членів його родини, без вказівки прізвища членів родини та їхніх часток. Позивач зазначає, що згідно витягу з реєстру Білоцерківської міської територіальної громади станом на 06.10.1993 (на момент приватизації) за вказаною адресою було зареєстровано дві особи: ОСОБА_3 та його дружина ОСОБА_2 , інших осіб, за якими б зберігалося житло на той момент не було. А тому, позивач просить суд визнати за нею право власності, в порядку спадкування після померлого ІНФОРМАЦІЯ_1 ОСОБА_3 на 1/2 частину квартири АДРЕСА_1 .

Позивач в судове засідання не з`явилася, подала суду заяву в якій вказує, що позовні вимоги підтримує, просить провести розгляд справи без її участі.

Відповідач ОСОБА_2 в судове засідання не з`явилася, подала суду заяву в якій вказує, що позовні вимоги визнає, просить провести розгляд справи без її участі.

Відповідач Білоцерківська міська територіальна громада в особі Білоцерківської міської ради в судове засідання свого представника не направила, подали клопотання про розгляд справи за відсутності представника Білоцерківської міської ради, на розсуд суду.

Третя особа - Приватний нотаріус Білоцерківського районного нотаріального округу Київської області Дерун Карина Анатоліївна, в судове засідання не з`явилася, заяв та заперечень на позов суду не подала, направила на виконання ухвали суду належним чином завірену копію спадкової справи.

Дослідивши матеріали справи, копію спадкової справи, суд дійшов висновку, що позов підлягає до задоволення з наступних підстав.

09.02.2022 року ухвалою судді відкрито провадження у даній справі в загальному порядку, витребувано копію спадкової справи та призначено підготовче засідання на 17.03.2022року (а.с.37).

21.02.2022 року до суду надійшли матеріали спадкової справи №47/2021, заведеної після смерті ОСОБА_3 (а.с.45-77).

17.03.2022 року суд закрив підготовче провадження у справі (а.с.79-80).

11.04.2022 року до суду надійшло клопотання відповідача про визнання позовних вимог.

По справі встановлено, що згідно свідоцтва про право власності на житло від 06.10.1993 року квартира АДРЕСА_1 належить на праві приватної спільної власності ОСОБА_3 та членам його сім`ї в рівних долях (а.с. 16)

Встановлено, що ІНФОРМАЦІЯ_1 помер ОСОБА_3 , що підтверджено копією свідоцтва про смерть серії НОМЕР_1 , актовий запис № 106. (а.с.9).

Встановлено, що 24.07.1982 року ОСОБА_1 уклала шлюб з ОСОБА_5 , у зв`язку з чим їй було змінено прізвище на « ОСОБА_1 », що підтверджується копією свідоцтва про укладення шлюбу серії НОМЕР_2 . (а.с.58).

Встановлено, що ОСОБА_3 приходився батьком позивача ОСОБА_1 (а.с.15).

Після смерті ОСОБА_3 залишилось спадкове майно, у вигляді 1/2 частки квартири АДРЕСА_1 .

Судом встановлено, що приватним нотаріусом Білоцерківського районного нотаріального округу Київської області Дерун К.А. за заявою позивача було відкрито спадкову справу після смерті ОСОБА_3 , померлого ІНФОРМАЦІЯ_1 за № 47/2021 року (а.с.46-77).

З матеріалів спадкової справи вбачається, що 16.06.2011 року було посвідчено заповіт, ОСОБА_8 , секретарем виконавчого комітету Терезинської селищної ради Білоцерківського району, Київської області, зареєстрованого в реєстрі за № 88, згідно якого ОСОБА_3 здійснив розпорядження своїм майном на випадок смерті: квартиру АДРЕСА_1 заповів ОСОБА_1 (а.с. 68).

Встановлено, що ОСОБА_2 , як дружина померлого і спадкоємець першої черги за законом, подала до нотаріуса заяву про відмову від належної їй частки спадщини. (а.с. 54)

Оскільки у свідоцтві про право власності на житло від 06.10.1993 року зазначено, що квартира АДРЕСА_1 належить на праві приватної спільної власності ОСОБА_3 та членам його сім`ї в рівних долях, без вказівки прізвища, імені та по батькові членів родини, а тому нотаріусом було відмовлено у вчиненні нотаріальної дії, оскільки неможливо встановити членів вказаного нерухомого майна та визначити частки власників майна, зокрема частку спадкодавця (а.с.10, 77).

Згідно витягу з реєстру Білоцерківської міської територіальної громади станом на 06.10.1993 за адресою АДРЕСА_1 було зареєстровано дві особи: ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_2 та його дружина ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_3 . (а.с. 18)

При вирішенні даного спору суд виходив з наступного.

Відповідно до ст. ст. 1216, 1218 ЦК України спадкуванням є перехід прав та обов`язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця), до інших осіб (спадкоємців). До складу спадщини входять усі права та обов`язки, що належали спадкодавцеві на момент відкриття спадщини і не припинилися внаслідок його смерті.

За ст.1217 ЦК України спадкування здійснюється за заповітом або за законом.

Згідно статті 1223 ЦК України право на спадкування мають особи, визначені у заповіті. У разі відсутності заповіту, визнання його недійсним, неприйняття спадщини або відмови від її прийняття спадкоємцями за заповітом, а також у разі неохоплення заповітом усієї спадщини право на спадкування за законом одержують особи, визначені у статтях 1261-1265 цього Кодексу. Право на спадкування виникає у день відкриття спадщини.

Згідно ст. 1233 ЦК України заповітом є особисте розпорядження фізичної особи на випадок своєї смерті.

Відповідно до ч. 1,3 ст. 1296 ЦК України спадкоємець, який прийняв спадщину, може одержати свідоцтво про право на спадщину. Відсутність свідоцтва про право на спадщину не позбавляє спадкоємця права на спадщину.

Відповідно до ч. 1 ст. 1261 ЦК України у першу чергу на спадкування за законом мають діти спадкодавця, у тому числі зачаті за життя спадкодавця та народжені після його смерті, той з подружжя, який його пережив, та батьки.

За ст.1268 ЦК України спадкоємець за заповітом чи за законом має право прийняти спадщину або не прийняти її.

Не допускається прийняття спадщини з умовою чи із застереженням.

За ч.1 ст.1270 ЦК України для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини.

Згідно ч.1 ст.1273 ЦК України спадкоємець за законом або за заповітом має право відмовитися від прийняття спадщини протягом строку, встановленого ст.1270 цього Кодексу. Заява про відмову від прийняття спадщини подається нотаріусу або в сільських населених пунктах - уповноваженій на це посадовій особі відповідного органу місцевого самоврядування за місцем відкриття спадщини.

Відповідно ч.5 ч.1 ст.1273 ЦК України відмова від прийняття спадщини є безумовною і беззастережною. Ч.6 ст.1273 ЦК України, відмова від прийняття спадщини може бути відкликана протягом строку, встановленого для її прийняття.

У разі відкликання спадкоємцем своєї відмови від прийняття спадщини протягом строку, встановленого для її прийняття, він відновлює своє право на спадкування.

Відповідно до ст.368 ЦК України, спільна власність двох або більше осіб без визначення часток кожного з них у праві власності є спільною сумісною власністю.

Згідно ст. 370 ЦК України співвласники мають право на виділ у натурі частки із майна, що є у спільній сумісній власності, крім випадків, установлених законом. У разі виділу частки із майна, що є у спільній сумісній власності, вважається, що частки кожного із співвласників у праві спільної сумісної власності є рівними, якщо інше не встановлено домовленістю між ними, законом або рішенням суду.

На підставі наведеного, суд приходить до висновку, що померлому ОСОБА_3 та його дружині ОСОБА_2 на праві спільної сумісної власності належить вищевказана квартира, з урахуванням положень ст. 370 ч.2 ЦК України, тобто, кожному із співвласників, в тому числі і померлому належить по 1/2 частці квартири АДРЕСА_1 , тому їх частки, у спільному сумісному майні, можуть бути поділені на підставі ч.2 ст.372 ЦК України.

В даному випадку, встановленим є те, що відповідач відмовилася від прийняття спадщини після померлого ОСОБА_3 , що вбачається із заяви № 140 від 19.06.2021 року,, а також зазначила що їй відомо про заповіт на ім`я ОСОБА_1 .

З аналізу наведених правових норм та наданих доказів по справі вбачається, що позивач ОСОБА_1 вважається такою, що прийняла спадщину після померлого ІНФОРМАЦІЯ_1 свого батька ОСОБА_3 та має право на спадкування за заповітом на 1/2 частини квартири АДРЕСА_1 , та належала спадкодавцю на час відкриття спадщини. На підставі викладеного, враховуючи визнання відповідачем позову, суд приходить до висновку, що позов підлягає до задоволення.

Позивач не ставила питання про відшкодування їй судових витрат.

На підставі викладеного та керуючись ст. ст. 328, 368, 370, 1216, 1217, 1218, 1223, 1233, 1261,1268,1270, 1273 ЦК України, ст.ст. 12, 13, 81, 158, 258- 265, 354 ЦПК України, суд, -

У Х В А Л И В :

Позов задовольнити.

Визнати за ОСОБА_1 ІНФОРМАЦІЯ_4 (РНОКПП НОМЕР_3 ) право власності, в порядку спадкування за заповітом після померлого ІНФОРМАЦІЯ_1 ОСОБА_3 , на 1 / 2 частину квартири АДРЕСА_1 .

Рішення суду може бути оскаржене до Київського апеляційного суду шляхом подачі апеляційної скарги в 30-денний строк з дня складання повного тексту судового рішення.

Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

Повний текст рішення суду виготовлено 20.04.2022 року.

СуддяО. Я. Ярмола