Справа № 724/2182/21
Провадження № 2/724/102/22
У Х В А Л А

31 березня 2022 року Хотинський районний суд Чернівецької області в складі:

головуючого судді: Єфтеньєва О.Г.

при секретарі: Бабій Ю.В.

за участі сторін:

позивача: ОСОБА_1

представника позивача: ОСОБА_2

представника відповідача: ОСОБА_3

представника відповідача: Медведюк Д.Б.

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Хотин Чернівецької області клопотання представника відповідача ОСОБА_3 про залишення позовної заяви без руху у цивільній справі за позовом ОСОБА_1 до Державної казначейської служби України, Чернівецької обласної прокуратури про відшкодування моральної шкоди,-

В С Т А Н ОВ И В:

У Хотинському районному суді Чернівецької області перебуває цивільна справа за позовом ОСОБА_1 до Державної казначейської служби України, Чернівецької обласної прокуратури про відшкодування моральної шкоди.

31.03.2022 року в судовому засідання представник Чернівецької обласної прокуратури Гергележиу Р.Р. в судовому засіданні подав клопотання про залишення позовної заяви без руху.

В обґрунтування свого клопотання представник відповідача зазначає, що позивач у своїй позовній заяві викладає вимоги щодо стягнення моральної шкоди спричиненої незаконним притягнення до кримінальної відповідальності за рахунок коштів Державного бюджету України, шляхом списання з єдиного казначейського рахунку Державної казначейської служби, разом з тим жодної позовної вимоги до Чернівецької обласної прокуратури позивач не пред`явив у зв`язки з чим вважає, що позивачем було подано позовну заяву без додержання вимог викладених у п. 4 ч. 3 ст. 175 ЦПК України.

Враховуючи вище викладене представник відповідача ОСОБА_3 в судовому засідання просив задовольнити клопотання в повному обсязі та залишити позовну заяву без руху.

Представник відповідача ОСОБА_4 в судовому засідання заперечила щодо задоволення клопотання.

Позивач ОСОБА_1 та його представник ОСОБА_2 в судовому засіданні заперечили щодо задоволення клопотання та просили в його задоволенні відмовити.

Суд дослідивши клопотання представника відповідача, вислухавши учасників справи приходить до наступних висновків.

Відповідно до п. 3 ч. 1 ст. 43 ЦПК України учасники справи мають право подавати заяви та клопотання, надавати пояснення суду, наводити свої доводи, міркування щодо питань, які виникають під час судового розгляду, і заперечення проти заяв, клопотань, доводів і міркувань інших осіб.

Згідно до п. 4 ч. 3 ст. 175 ЦПК України позовна заява повинна містити зміст позовних вимог: спосіб (способи) захисту прав або інтересів, передбачений законом чи договором, або інший спосіб (способи) захисту прав та інтересів, який не суперечить закону і який позивач просить суд визначити у рішенні; якщо позов подано до кількох відповідачів - зміст позовних вимог щодо кожного з них.

У відповідності до ч. 11 ст. 187 ЦПК України суддя, встановивши, після відкриття провадження у справі, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175, 177 цього Кодексу, постановляє ухвалу не пізніше наступного дня, в якій зазначаються підстави залишення заяви без руху, про що повідомляє позивача і надає йому строк для усунення недоліків, який не може перевищувати п`яти днів з дня вручення позивачу ухвали.

Судом встановлено, що позивач в своїй позовній заяві зазначає, двох відповідачів Державну казначейську службу України та Чернівецьку обласну прокуратуру та в прохальній частині позовної заяви викладає вимогу щодо стягнення моральної шкоди спричиненої незаконним притягнення до кримінальної відповідальності за рахунок коштів Державного бюджету України, шляхом списання з єдиного казначейського рахунку Державної казначейської служби.

Однак, як вбачається з постановити Великої Палати Верховного суду від 27 листопада 2019 року № 242/4741/16-ц у якому Велика Палата Верховного Суду вважає, що держава бере участь у справі як відповідач через відповідні органи державної влади, зазвичай, орган, діями якого завдано шкоду та яким позивач зазначає порушником своїх прав. Разом із тим, залучення або ж незалучення до участі у таких категоріях спорів ДКСУ чи її територіального органу не впливає на правильність визначення належного відповідача у справі, оскільки відповідачем є держава, (орган) яким було завдано шкоду, а не Державна казначейська служба України чи її територіальний орган. Аналогічний правовий висновок міститься у постанові Верховного Суду України від 08 листопада 2017 року у справі № 761/13921/15-ц (провадження № 6-99цс17), постанови Великої Палати Верховного Суду від 03 липня 2019 року у справі № 750/1591/18-ц, постанов Верховного Суду у складі колегії суддів Касаційного цивільного суду від 11 квітня 2018 року у справі № 461/4137/14, від 01 серпня 2018 року у справі № 520/4116/16-ц та від 20 лютого 2019 року у справі № 489/515/17, постанови Верховного Суду у складі колегії суддів Касаційного цивільного суду від 17.08.2020 по справі № 0240/2961/18-а.

Державна казначейська служба України та її територіальний орган залучаються до участі в справі з метою забезпечення завдань цивільного судочинства, так як порядок виконання судових рішень про стягнення коштів з державного органу визначений Законом України "Про гарантії держави щодо виконання судових рішень", яким встановлено, що виконання рішень суду про стягнення коштів, боржником за якими є державний орган, здійснюється центральним органом виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері казначейського обслуговування бюджетних коштів, в межах відповідних бюджетних призначень шляхом списання коштів з рахунків такого державного органу, а в разі відсутності у зазначеного державного органу відповідних призначень - за рахунок коштів, передбачених за бюджетною програмою для забезпечення виконання рішень суду.

Крім того, прийнято Порядок виконання рішень про стягнення коштів державного та місцевих бюджетів або боржників, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 03.08.2011 № 845 (далі - Порядок № 845) яким визначено механізм виконання рішень про стягнення коштів державного та місцевих бюджетів або боржників прийнятих, зокрема, судами.

Підпунктом 2 пункту 35 Порядку № 845 встановлено, що Казначейство здійснює безспірне списання коштів державного бюджету для відшкодування (компенсацію) шкоди, заподіяної фізичним та юридичним особам внаслідок незаконно прийнятих рішень, дій чи бездіяльності органів державної влади, їх посадових чи службових осіб під час здійснення ними своїх повноважень.

Отже, стягнення коштів з Державного бюджету України виконується виключно Казначейством, а тому вимога про стягнення моральної шкоди спричиненої незаконним притягнення до кримінальної відповідальності відноситься до Державної казначейської служби, яка виступає в ролі розпорядника коштів, а позивач вважає, що Чернівецька обласна прокуратура є відповідним органом державної влади, який завдав шкоду та порушив його права.

Враховуючи вище викладене суд вважає, що відсутні підстави для залишення позовної заяви без руху та в задоволенні клопотання представника відповідача ОСОБА_3 про залишення позовної заяви без руху слід відмовити.

На підставі викладеного та керуючись ст. 43, 175, 187, 260 ЦПК України суд,-

У Х В А Л И В:

В задоволенні клопотання представника відповідача ОСОБА_3 про залишення позовної заяви без руху відмовити.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Повний текст ухвали складено 04.04.2022 року.

Суддя: О.Г. Єфтеньєв