№ 536/396/22
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

12 квітня 2022 року суддя Кременчуцького районного суду Полтавської області Даніліна Ж.О., перевіривши матеріали позовної заяви ОСОБА_1 та ОСОБА_2 до Піщанської сільської ради про визнання додаткового строку для прийняття спадщини,

УСТАНОВИВ:

ОСОБА_1 та ОСОБА_2 звернулися до Кременчуцького районного суду Полтавської області з позовом до Піщанської сільської ради про визнання причин пропуску позивачами строку для прийняття спадщини поважними та визнання додаткового строку для подання до нотаріальної контори заяви про прийняття спадщини після померлої ІНФОРМАЦІЯ_1 бабусі ОСОБА_3 тривалістю у два місяці.

Ознайомившись із матеріалами позовної заяви та доданих до неї документів, суддя установила наступне.

Нормами Цивільного процесуального кодексу України визначено, що позовна заява подається в письмовій формі та повинна бути подана з додержанням вимог статей 175, 177 Цивільного процесуального кодексу України.

Відповідно до положень частини 4 статті 175 Цивільного процесуального кодексу України, якщо позовна заява подається особою, звільненою від сплати судового збору відповідно до закону, у ній зазначаються підстави звільнення позивача від сплати судового збору.

У свою чергу, частина 4 статті 177 Цивільного процесуального кодексу України передбачає, що до позовної заяви додаються документи, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, що підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Розмір судового збору, порядок його сплати, повернення і звільнення від сплати встановлюються законом згідно з частиною 2 статті 133 Цивільного процесуального кодексу України.

За змістом статті 4 Закону України «Про судовий збір» судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.

Як убачається зі змісту позовної заяви, позивачами у цій справі є ОСОБА_1 та ОСОБА_2 , а предметом позову у цій справі є визнання додаткового строку для прийняття спадщини, тобто одна немайнова вимога.

Частиною сьомою статті 6 Закону України «Про судовий збір» визначено, що у разі, коли позов немайнового характеру подається одночасно кількома позивачами до одного або кількох відповідачів, судовий збір сплачується кожним позивачем окремим платіжним документом у розмірах, установлених статтею 4 цього Закону за подання позову немайнового характеру.

Отже, при зверненні до суду з даним позовом кожен з позивачів повинен сплатити суму судового збору, як за одну вимогу немайнового характеру.

За подання позовної заяви немайнового характеру, яка подана фізичною особою сплачується судовий збір у розмірі0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Позовна заява ОСОБА_1 та ОСОБА_2 подана до Кременчуцького районного суду Полтавської області 07 квітня 2022 року.

Відповідно до статті 7 Закону України «Про державний бюджет України на 2022 рік» прожитковий мінімум для працездатних осіб установлено на 1 січня 2022 року в розмірі 2 481,00 грн.

Отже, розмір судового збору за подання позовної заяви немайнового характеру, яка подана фізичною особою, становить 2 481,00 грн х 0,4 = 992,40 грн.

Із наданого до суду оригіналу квитанції №0.0..1 від 07 квітня 2022 року убачається, що ОСОБА_2 сплатила судовий збір за подання даного позову у сумі 992,40 грн.

З огляду на викладене, ОСОБА_1 необхідно сплатити судовий збір за подання позову у цій справі у сумі 992,40 грн або надати документи, що підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

ОСОБА_1 необхідно сплатити судовий збір у сумі 992,40 грн за такими реквізитами: отримувач: ГУК у Полтавській обл./Кременчук р-н/22030101; код отримувача (ЄДРПОУ) 37959255; банк отримувача: Казначейство України (ел. адм. подат.); код банку отримувача (МФО) 899998; рахунок отримувача: UA0016219; код класифікації доходів бюджету: 22030101.

На підтвердження сплати судового збору необхідно надати до суду оригінал документа, що підтверджує його сплату.

Таким чином, ОСОБА_1 необхідно сплатити судовий збір у сумі 992,40 грн та надати суду оригінали документів, що підтверджують його сплату, або надати документи, що підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Крім того, варто зазначити, що у відповідності до частини 1 статті 177 Цивільного процесуального кодексу України, позивач повинен додати до позовної заяви її копії та копії всіх документів, що додаються до неї, відповідно до кількості відповідачів і третіх осіб.

Відповідно до частин 2, 4, 5 статті 95 Цивільного процесуального кодексу України письмові докази подаються в оригіналі або в належним чином засвідченій копії, якщо інше не передбачено цим Кодексом. Якщо для вирішення спору має значення лише частина документа, подається засвідчений витяг з нього. Копії документів вважаються засвідченими належним чином, якщо їх засвідчено в порядку, встановленому чинним законодавством. Учасник справи, який подає письмові докази в копіях (електронних копіях), повинен зазначити про наявність у нього або іншої особи оригіналу письмового доказу. Учасник справи підтверджує відповідність копії письмового доказу оригіналу, який знаходиться у нього, своїм підписом із зазначенням дати такого засвідчення.

Отже, Цивільним процесуальним кодексом України як процесуальним законом не встановлено порядку засвідчення копій документів, як письмових доказів, а норма частини 2 статті 95 Цивільного процесуального кодексу України є відсильною та зумовлює необхідність урахування учасниками процесу стандартів оформлення документів, визначених національним стандартом як нормативним документом відповідно до статей 1, 23 Закону України "Про стандартизацію".

Порядок засвідчення копій документів визначений Національним стандартом України Державної уніфікованої системи документації "Уніфікована система організаційно-розпорядчої документації. Вимоги до оформлення документів ДСТУ 4163:2020", затвердженим наказом ДП "УКРНДНЦ" від 01 липня 2020 року № 144. Цей стандарт поширюється на організаційно-розпорядчі документи незалежно від носія інформації (далі - документи), зокрема на: організаційні (положення, статути, посадові інструкції, штатні розписи тощо); розпорядчі (постанови, рішення, накази, розпорядження); інформаційно-аналітичні (акти, довідки, доповідні записки, пояснювальні записки, службові листи тощо) документи, створювані в результаті діяльності державних органів, органів місцевого самоврядування, установ, підприємств, організацій та інших юридичних осіб (далі - юридична особа) незалежно від їхнього функціонально-цільового призначення, рівня і масштабу діяльності та форми власності. Цей стандарт установлює: склад реквізитів документів; вимоги до змісту та місця розташування реквізитів у документах; вимоги до бланків та оформлення документів; вимоги до виготовлення документів.

Згідно з пунктом 5.26 Національного стандарту України Державної уніфікованої системи документації "Уніфікована система організаційно-розпорядчої документації. Вимоги до оформлення документів ДСТУ 4163:2020" передбачено, що відмітка про засвідчення копії документа складається з таких елементів: слів "Згідно з оригіналом" (без лапок), найменування посади, особистого підпису особи, яка засвідчує копію, її власного імені та прізвища, дати засвідчення копії. У випадках, визначених законодавством, копії документів засвідчують відбитком печатки юридичної особи, структурного підрозділу (служби діловодства, служби кадрів, бухгалтерії тощо) юридичної особи або печатки "Для копій".

Всупереч вищевказаним законодавчим нормам всі надані позивачем копії письмових доказів (для суду та відповідача) взагалі не засвідчені (відповідність кожної копії письмового доказу оригіналу має складатися зі слів "Згідно з оригіналом" та бути окремо підтверджена особистим підписом позивача із зазначенням його власного імені та прізвища, а також дати такого засвідчення).

Таким чином, позивачам слід надати суду копії письмових доказів (для суду та відповідача), засвідчених належним чином.

Відповідно до частини 1, частини 2 статті 185 Цивільного процесуального кодексу України, суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175 і 177 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху, в якій зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

Роз`яснити позивачам, що за правилами частини 3 статті 185 Цивільного процесуального кодексу України, якщо позивач відповідно до ухвали суду у встановлений строк виконає вимоги, визначені статтями 175 і 177 цього Кодексу, позовна заява вважається поданою в день первісного її подання до суду. Якщо позивач не усуне недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, заява вважається неподаною і повертається позивачеві.

Керуючись статтями 175,177,185,352,353 Цивільного процесуального кодексу України, суддя

УХВАЛИВ:

Позовну заяву ОСОБА_1 та ОСОБА_2 до Піщанської сільської ради про визнання додаткового строку для прийняття спадщини, залишити без руху.

Надати позивачам строк для усунення недоліків, зазначених в ухвалі суду, протягом десяти днів з дня вручення копії ухвали.

Ухвала оскарженню не підлягає. Заперечення на ухвали, що не підлягають оскарженню окремо від рішення суду, включаються до апеляційної скарги на рішення суду.

СуддяЖ. О. Даніліна