Справа № 454/2147/21
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

04.04.2022 року Сокальський районний суд Львівської області у складі:

головуючого - судді Фарина Л.Ю. ,

за участю секретаря Кочмар Н.-Г.М.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в м.Сокаль заяву відповідача ОСОБА_1 про перегляд заочного рішення,

в с т а н о в и в:

Відповідач просить переглянути та скасувати заочне рішення Сокальського районного суду від 12.01.2022р. і призначити справу до розгляду в загальному порядку.

Свої вимоги мотивує тим, що вищевказаним рішенням вирішено розірвати шлюб, зареєстрований 20 лютого 1999 року у Паликоровівської сільської ради Бродівського району Львівської області, актовий запис №3 між ОСОБА_2 та ОСОБА_1 .

Зазначає, що судом справу розглянуто без з`ясування всіх обставин справи, без надання належної оцінки доказам, а тому є необгрунтованим.

Вказує, що її ніхто не повідомляв належним чином про час та місце розгляду справи.

Крім цього, вона бажала бути присутньою в судових засіданнях, навіть надіслала заяву про перенесення розгляду справи, призначеної на 11.30год.22.09.2021р. у зв`язку з тим, що тимчасово з 17.08.2021р. по 19.12.2021р. перебувала на заробітках в республіці Польща.

Про рішення у вищевказаній справі їй стало відомо, лише, після його оприлюднення 24.01.2022 року.

Позивач ОСОБА_2 надав заперечення за заяву про скасування заочного рішення, в якій просить відмовити у задоволенні заяви.

Свої заперечення обгрунтовує наступним.

Сама відповідачка у заяві зазначає, що знала про розгляд справи за його позовом до неї про розірвання шлюбу, оскільки в судове засідання 22.09.2021р. подала заяву про відкладення розгляду справи у зв`язку з її перебуванням за кордоном.

Відповідчка вважає, що суд неналежно повідомив її про судове засідання на 12.01.2022р. та прийняв у цей день заочне рішення, тому вона була позбавлена взяти участь в судовому засіданні та подати докази.

12.01.2022р., коли ухвалювалось заочне рішення вона вже перебувала на території України в м.Соснівка ще з 19.12.2021р., тобто більш ніж як за 3 тижні до прийняття рішення у справі та за цей час не цікавилась розглядом справи, хоча мала таку можливість.

Крім цього, у поданій заяві про перегляд заочного рішення відсутні будь-які посилання на докази, які мають істотне значення для правильного розгляду справи.

Також, зазначає, що заочне рішення може бути скасовано за наявності двох підстав, якщо судом буде встановлено, що відповідач не з`явився в судове засідання та не повідомив про причини неявки з поважних причин і докази, на які він посилається, мають істотне значення для правильного вирішення справи.

Разом з цим, зазначає, що відповідачкою пропущений строк для подання заяви про перегляд заочного рішення, встановлений ст.284 ЦПК України та відповідачка не заявляє про поновлення такого строку.

Відповідно до ч.2 ст. 247 ЦПК України, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснювалося.

Дослідивши заяву, суд дійшов наступного висновку.

Згідно ст. 284 ЦПК України заочне рішення може бути переглянуте судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача. Заяву про перегляд заочного рішення може бути подано протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Учасник справи, якому повне заочне рішення суду не було вручене у день його проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на подання заяви про його перегляд якщо така заява подана протягом двадцяти днів з дня вручення йому повного заочного рішення суду. Строк на подання заяви про перегляд заочного рішення може бути також поновлений в разі пропуску з інших поважних причин.

Заява про скасування заочного рішення Сокальського районного суду Львівської області від 12.01.2022 року була відправлена по пошті 21.02.2022р., а згідно рекомендованого повідомлення про вручення поштового відправлення, заочне рішення нею отримане 31.01.2022р.

Таким чином , твердження позивача про те, що відповідачкою пропущений строк для подання заяви про перегляд заочного рішення, встановлений ст.284 ЦПК України не знайшло свого підтвердження та спростовується матеріалами справи.

З матеріалів справи вбачається, що зареєстрованим місцем проживання відповідача є АДРЕСА_1 .

Судом на судове засідання 22.09.2021р. на адресу відповідачки, згідно адресної довідки Відділу адресно-довідкової роботи ГУ ДМС України в Львівській області: надсилалось завчасно судове повідомлення відповідно до положень ст.ст. 128-130 ЦПК України, яке повернуті на адресу суду з відмітками за закінченням терміну зберігання (а.с. 11).

19.08.2021р. на адресу суду надійшло клопотання відповідачки про відкладення розгляду справи призначеного на 22.09.2021р. на 11.30год. У клопотанні покликалася на те, що вона перебуватиме за кордоном і повернеться на територію України у середині листопада цього року.

З врахуванням заяви відповідачки розгляд справи було відкладено на 01.11.2021р. на 12.30год., 24.11.2021р. на 10.30год., 12.01.2022р. на 10.30год.

Кожне засідання на адресу відповідачки ОСОБА_1 , згідно адресної довідки Відділу адресно-довідкової роботи ГУ ДМС України в Львівській області: АДРЕСА_1 надсилались завчасно судові повідомлення відповідно до положень ст.ст. 128-130 ЦПК України, які повернуті на адресу суду з відмітками «за закінченням терміну зберігання» та «адресат відсуній за вказаною адресою» (а.с. 11, 13, 20).

Відповідач була повідомлена про судове засідання на 12.01.2022р. на 10.30год. про що свідчить рекомендоване повідомлення про вручення поштового відправлення, яке нею отримане 20.12.2021р. (а.с.22).

Днем вручення судової повістки є: день проставлення у поштовому повідомленні відмітки про відмову отримати судову повістку чи відмітки про відсутність особи за адресою місцезнаходження, місця проживання чи перебування особи, повідомленою цією особою суду, що узгоджується з висновком Великої Палати Верховного Суду, зробленим у постанові від 20 червня 2019 року у справі № 127/2871/16-ц.

Статтею 6 Конвенції про захист прав людини та основоположних свобод передбачено, що ніщо не перешкоджає особі добровільно відмовитись від гарантій справедливого судового розгляду у однозначний або у мовчазний спосіб. Проте для того, щоб стати чинною з точки зору Конвенції, відмова від права брати участь у судовому засіданні повинна бути зроблена у однозначний спосіб і має супроводжуватись необхідним мінімальним рівнем гарантій, що відповідають серйозності такої відмови. До того ж, вона не повинна суперечити жодному важливому громадському інтересу рішення ЄСПЛ (Hermi проти Італії, § 73; Sejdovic проти Італії § 86).

Як вбачається з матеріалів справи, відповідачка належним чином повідомлялася судом про час і місце судового розгляду справи за місцем проживання у встановленому законом порядку. Проте, в судові засідання, не з`являлася, доказів поважності неявки суду не надала. Також відповідачка ОСОБА_1 не надала доказів, підтверджуючих своє проживання або перебування за іншою адресою.

Відповідно до статті 284 ЦПК України заочне рішення може бути переглянуте судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача.

Відповідно до ст.288 ЦПК України заочне рішення підлягає скасуванню, якщо судом буде встановлено, що відповідач не з`явився в судове засідання та (або) не повідомив про причини неявки, а також не подав відзив на позовну заяву з поважних причин, і докази, на які він посилається, мають істотне значення для правильного вирішення справи.

Відповідно до п.1 ч.3 ст.287 ЦПК України у результаті розгляду заяви про перегляд заочного рішення суд може своєю ухвалою залишити заяву без задоволення.

Відповідно до ч.4 ст.287 ЦПК України у разі залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення заочне рішення може бути оскаржене в загальному порядку, встановленому цим Кодексом.

Відповідно до частини першої статті 288 ЦПК України заочне рішення підлягає скасуванню, якщо судом буде встановлено, що відповідач не з`явився в судове засідання та (або) не повідомив про причини неявки, а також не подав відзив на позовну заяву з поважних причин, і докази, на які він посилається, мають істотне значення для правильного вирішення справи.

Відповідно до ч.3 ст.13 ЦПК України учасник справи розпоряджається своїми правами щодо предмета спору на власний розсуд.

За приписами ст.81 ЦПК України кожна сторона зобов`язана довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог і заперечень; докази подаються сторонами та іншими особами, які беруть участь у справі; доказування не може ґрунтуватися на припущеннях.

Положення ст.285 ЦПК України регламентують необхідність зазначення у заяві про перегляд заочного рішення, зокрема, посилання на докази, якими відповідач обґрунтовує свої заперечення проти вимог позивача.

Відповідно до ст.76 ЦПК України доказами є будь-які фактичні дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин, що обґрунтовують вимоги і заперечення сторін, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи, ці дані встановлюються на підставі пояснень сторін, третіх осіб, їхніх представників, допитаних як свідків, показань свідків, письмових доказів, речових доказів, зокрема звуко- і відеозаписів, висновків експертів. Заява про перегляд заочного рішення обґрунтована з посиланням на незгоду із судовим рішенням, дана заява не містить доказів в розумінні ст.76 ЦПК України та посилання на них.

Враховуючи вищезазначене, суд дійшов до висновку, що підстави для задоволення заяви відповідача ОСОБА_1 про перегляд заочного рішення Сокальського районного суду Львівської області від 12.01.2022р. відсутні.

Суд вважає необхідним зазначити, що до заяви про перегляд заочного рішення відповідачкою ОСОБА_1 взагалі не додано жодних доказів.

З огляду на вищезазначене, суд не знаходить жодних підстав для скасування заочного рішення, оскільки судом не здобуто жодних доказів поважності неявки відповідача та неможливості повідомити про причини такої неявки в судове засідання, а також неможливості подав відзив на позовну заяву, так як і не встановлено жодних доказів, які мають істотне значення для вирішення справи.

Керуючись ст.ст. 287, 288 ЦПК України, суд, -

у х в а л и в:

Заяву ОСОБА_1 про перегляд заочного рішення від 12.01.2022 року по цивільній справі за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_1 про розірвання шлюбу - залишити без задоволення.

Рішення може бути оскаржене сторонами в апеляційному порядку безпосередньо до Львівського апеляційного суду шляхом подання в 30-денний строк з дня проголошення рішення апеляційної скарги.

Строк на апеляційне оскарження рішення починає відраховуватись з дати постановлення ухвали про залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення.

Головуючий: Л. Ю. Фарина