Справа № 308/3923/21
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

30 березня 2022 року м. Ужгород

Ужгородський міськрайонний суд Закарпатської області в складі:

головуючої - судді Шумило Н.Б.

за участю секретаря судового засідання Луцак В.Я.

представника відповідача адвоката Свиди О.Г.

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в місті Ужгород цивільну справу за позовною заявою ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про визнання майна спільною сумісною власністю подружжя та визнання права власності на частку майна,-

ВСТАНОВИВ:

ОСОБА_1 звернувся до Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області із позовом до ОСОБА_2 в якому просить:

-Визнати, що земельна ділянка, площею 0,2180 га, розташована за адресою: АДРЕСА_1 , яка складається з двох земельних ділянок: земельна ділянка № НОМЕР_1 , площею 0,0380 га, кадастровий №:19:003:0030 та ділянки № НОМЕР_2 , площею 0,1800 га, кадастровий №:19:003:0036, цільове призначення: «для роздрібної торгівлі та комерційних послуг» на момент укладення договору купівлі продажу №8304 від 29.10.2004 року належала ОСОБА_1 та ОСОБА_2 на праві спільної сумісної власності подружжя, по 1/2 частці кожному.

-Визнати, що земельна ділянка, площею 0,0570 га, розташована за адресою: АДРЕСА_1 , кадастровий №:19:003:0039, цільове призначення: «для роздрібної торгівлі та комерційних послуг» на момент укладення договору купівлі продажу №1580 від 19.03.2005 року належала ОСОБА_1 та ОСОБА_2 на праві спільної сумісної власності подружжя, по 1/2 частці кожному.

-Визнати за ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 право власності на 1/2 частку земельної ділянки, площею 0,2180 га, розташованої за адресою: АДРЕСА_1 , яка складається з двох земельних ділянок: земельна ділянка № НОМЕР_1 , площею 0,0380 га, кадастровий №:19:003:0030 та ділянки № НОМЕР_2 , площею 0,1800 га, кадастровий №:19:003:0036, цільове призначення: «для роздрібної торгівлі та комерційних послуг» та на 1/2 частки земельної ділянки, площею 0,0570 га, розташованої за адресою: АДРЕСА_1 , кадастровий №:19:003:0039, цільове призначення: «для роздрібної торгівлі та комерційних послуг».

Розгляд справи неодноразово відкладався у зв`язку з неявкою позивача.

У судове засідання 30.03.2022 року позивач не з`явився, хоча про дату, місце та час розгляду справи повідомлявся належним чином. Також, не забезпечив явку свого повноважного представника, заяв про відкладення, чи про розгляд справи за відсутності позивача до суду не надходило.

Представник відповідача адвокат Свида О.Г., який діє на підставі ордера серія АО № 1036933 від 16.08.2021 в судовому засіданні зазначив, що на електронну адресу суду направлено клопотання, яке підтримує в повному обсязі. Доповнив, що сам позивач ініціював даний позов, проте на судові засідання не з`являється, що вказує на зловживає процесуальними правами та затягування судового процесу по даній справі. Враховуючи, що відбуваються такі дії з боку позивача, просить суд не залишати позовну заяву ОСОБА_1 без розгляду та розглянути її по суті, щоб уникнути зловживань з боку позивача в подальшому.

Крім того, у клопотанні від 29.03.2022 представника відповідача зазначено, що продовжуючи розгляд справи у відсутності позивача, суду необхідно виходити із змісту ч. 1 ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, право особи на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку кореспондується з обов`язком добросовісно користуватися наданими законом процесуальними правами, утримуватись від дій, що зумовлюють затягування судового процесу, та вживати надані процесуальним законом заходи для скорочення періоду судового провадження (п.35 рішення від 07.07.1989р. Європейського суду з прав людини у справі "Юніон Еліментарія Сандерс проти Іспанії" (Alimentaria Sanders S.A.v. Spain). Обов`язок швидкого здійснення правосуддя покладається, в першу чергу, на відповідні державні судові органи. Розумність тривалості судового провадження оцінюється в залежності від обставин справи та з огляду на складність справи, поведінки сторін, предмету спору. Нездатність суду ефективно протидіяти недобросовісно створюваним учасниками справи перепонам для руху справи є порушенням ч.1 ст.6 даної Конвенції (§66-69 рішення Європейського суду з прав людини від 08.11.2005р. у справі "Смірнова проти України"). Враховуючи наведене просить вирішити справу без присутності позивача.

Заслухавши думку представника відповідача, дослідивши матеріали справи суд дійшов наступного висновку.

Європейський суд з прав людини дотримується позиції, що проявляти ініціативу щодо своєчасного розгляду справи повинен саме позивач.

Згідно ст. 17 Закону України "Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини" суди застосовують при розгляді справ Конвенцію про захист прав людини і основоположних свобод та практику Європейського суду з прав людини як джерело права.

Так, Європейський суд з прав людини в рішенні від 07 липня 1989 року у справі «Юніон Аліментаріа проти Іспанії» зазначив, що заявник зобов`язаний демонструвати готовність брати участь на всіх етапах розгляду, що стосуються безпосередньо його, утримуватися від використання прийомів, які пов`язані із зволіканням у розгляді справи, а також максимально використовувати всі засоби внутрішнього законодавства для прискорення процедури слухання.

Крім того, як наголошує в своїх рішеннях Європейський суд, позивач як сторона, яка задіяна в ході судового розгляду, зобов`язана з розумним інтервалом часу сама цікавитися провадженням у її справі, добросовісно користуватися належними їй процесуальними правами та неухильно виконувати процесуальні обов`язки.

Суд переконаний за необхідне зазначити наступне: як вбачається із правової позиції Європейського суду з прав людини, викладеної у справі Каракуця проти України від 20 лютого 2017 року, що заявники не виявили належної зацікавленості у розгляді їхньої справи, оскільки вони протягом 1 року та 8 місяців не звертались до апеляційного суду за інформацією щодо стану розгляду їх апеляційної скарги.

З матеріалів справи вбачається, що ухвалою судді Ужгородського міськрайонного суду від 20.07.2021 року прийнято до розгляду та відкрито загальне позовне провадження у даній справі, призначено підготовче судове засідання, про що повідомлено учасників справи.

Ухвалою Ужгородського міськрайонного суду від 16.11.2021 року закрито підготовче провадження у справі та призначено справу до судового розгляду по суті на 13.00 год. 09.12.2021року. Копію вказаної ухвали було направлено учасникам справи (а.с. 121).

У судове засідання призначене на 09.12.2021 року позивач не з`явився, хоча про дату, час і місце цього засідання судом повідомлявся належним чином, в тому числі телефонним зв`язком, про причини неявки суд не повідомив, заяв про відкладення чи про розгляд справи за його відсутності не подавав. Враховуючи наведене, судом, заслухавши думку представника відповідача, в судовому засіданні протокольною ухвалою, постановленою без виходу до нарадчої кімнати вирішено відкласти розгляд справи на та повторно повідомити позивача про дату, час та місце судового засідання.

В наступне судове засідання 21.01.2022 позивач не з`явився, про причини своєї неявки суд не повідомив, судом заслухавши думку представника відповідача судове засідання було відкладено на 09.02.2022.

Разом з тим, 09.02.2022 судове засідання не відбулося, у зв`язку з перебуванням судді на лікарняному, про що секретарем складено довідку (а.с.134).

В подальшому розгляд справи було відкладено на 03.03.2022, однак позивач в судове засідання не з`явився, хоча про дату, час і місце цього засідання судом був повідомлений належним чином, шляхом направлення судової повістки на адресу зазначену у позовній заяві та телефонним зв`язком, про причини своєї неявки суд не повідомив, заяв про відкладення чи про розгляд справи за відсутності позивача не подавав. Відповідач в судове засідання також не з`явилася та причини своєї неявки суд не повідомила. Ухвалою суду від 03.03.2022 року постановлено відкласти розгляд даної справи до 13.30 год. 30 березня 2022, про що належним чином повідомити учасників справи.

В наступне судове засідання 30.03.2022 року позивач ОСОБА_1 повторно не з`явився, будучи належним чином повідомленим про дату, час і місце судового засідання, що підтверджується довідкою про доставку SMS-повідомлення, з якої вбачається, що судова повістка про виклик на 30.03.2022 на 13.30 по справі №308/3923/21 доставлена 22.03.2022 17:06:00 на номер телефону, який зазначено позивачем у позовній заяві. Разом з тим, про причини своєї неявки позивач суду не повідомив, заяви про відкладення чи розгляд справи за його відсутності до суду не надходило.

Відповідно до положень ст. 223 ЦПК України в даному випадку відсутні правові підстави для відкладення судового засідання. При цьому, позивач повторно не з`явився, не повідомив причини неявки та не забезпечив участь свого представника.

Таким чином, відповідно до ч.3 ст.131 ЦПК України, суд визнає, що позивач повторно не з`явився до суду без поважних причин.

У відповідності до вимог ч. 5 ст.223 ЦПК України у разі повторної неявки позивача в судове засідання без поважних причин або неповідомлення ним про причини неявки суд залишає позовну заяву без розгляду, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності, і його нез`явлення не перешкоджає вирішенню спору.

Крім того, згідно п.3 ч.1 ст. 257 ЦПК України суд постановляє ухвалу про залишення позову без розгляду, якщо належним чином повідомлений позивач повторно не з`явився в судове засідання або не повідомив про причини неявки, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності і його нез`явлення не перешкоджає розгляду справи.

При цьому, суд звертає увагу, що причини повторної неявки позивача до суду процесуального правового значення не мають, оскільки положення закону (ч.5 ст. 223 ЦПК України) направлене на дотримання розумних строків розгляду справи і на недопущення зловживання своїми процесуальними правами та правами інших осіб, які з`являються до суду, а позивач при цьому, і не з`являється в судове засідання, не використовує передбачене законом право на процесуальне представництво в суді та право передбачене ч.3 ст.211 ЦПК України про розгляд справи за його відсутності.

Враховуючи наведене, суд приходить до висновку про наявність правових підстав для залишення даного позову без розгляду.

Керуючись ст. ст. 130, ч.3 ст. 131, ч.5 ст. 223, п.3 ч.1 ст. 257, 259, 260 ЦПК України, суд,-

ПОСТАНОВИВ:

Позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про визнання майна спільною сумісною власністю подружжя та визнання права власності на частку майна - залишити без розгляду.

Роз`яснити позивачу положення ч. 2 ст. 257 ЦПК України про те, що особа, позов якої залишено без розгляду, після усунення умов, що були підставою для залишення заяви без розгляду, має право звернутися до суду повторно.

Ухвала може бути оскаржена в апеляційному порядку шляхом подання апеляційної скарги до Закарпатського апеляційного суду протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення. Учасник справи, якому ухвала суду не була вручена у день її проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження.

Суддя Ужгородського міськрайонного

суду Закарпатської області Н.Б. Шумило