УХВАЛА

30 березня 2022 року м. Кропивницький

справа № 404/356/20

провадження № 22-ц/4809/609/22

Кропивницький апеляційний суд в складі судді Мурашка С. І. дослідивши матеріали цивільної справи за апеляційною скаргою адвоката Ткаченка Станіслава Валерійовича, який представляє інтереси ОСОБА_1 , на рішення Кіровського районного суду м. Кіровограда від 16 лютого 2022 року у справі за позовом ОСОБА_2 до Кропивницької міської ради, ОСОБА_1 про визнання недійсним рішення та скасування права спільної часткової власності на земельну ділянку,

В С Т А Н О В И В :

Рішенням Кіровського районного суду м. Кіровограда від 16 лютого 2022 року позов ОСОБА_2 до Кропивницької міської ради, ОСОБА_1 задоволено частково.

Визнано недійсним та скасовано рішення Кіровоградської міської ради, восьма сесія сьомого скликання від 07 квітня 2017 року № 878, в частині передачі у спільну часткову власність ОСОБА_2 (23/50 ч.) та ОСОБА_1 (27/50 ч.) земельної ділянки (кадастровий номер :39:334:0034) площею 0,1095 га. по АДРЕСА_1 .

Скасовано право власності ОСОБА_2 на 23/50 частки земельної ділянки яку зареєстровано 28.04.2017, номер запису про право власності: 20263319, рішення про державну реєстрацію прав та їх обтяжень (з відкриттям розділу), індексний номер: 35054579.

Скасовано право власності ОСОБА_1 на 27/50 частки земельної ділянки яку зареєстровано 26.06.2017, номер запису про право власності: 21101925, рішення про державну реєстрацію прав та їх обтяжень (з відкриттям розділу), індексний номер: 35862394.

В решті позовних вимог відмовлено.

Стягнуто з Кропивницької міської ради та ОСОБА_1 на користь ОСОБА_2 по 420 грн 40 коп судового збору з кожного.

Не погоджуючись із рішенням Кіровського районного суду м. Кіровограда від 16 лютого 2022 року адвокат Ткаченко С. В., який представляє інтереси ОСОБА_1 , подав апеляційну скаргу та заяву про відстрочення сплати судового збору.

Заява про відстрочення сплати судового збору мотивована тим, що у зв`язку з військовим станом та будучи особою, яка відноситься до малозабезпечених, відповідач не має фінансової можливості сплатити у повному розмірі судовий збір за подання апеляційної скарги.

Заява про відстрочення судового збору не може бути задоволена, а апеляційна скарга підлягає залишенню без руху, з огляду на таке.

Згідно із частинами першою та третьою статті 136 ЦПК України суд, враховуючи майновий стан сторони, може своєю ухвалою відстрочити або розстрочити сплату судового збору на визначений строк у порядку, передбаченому законом, але не більше як до ухвалення судового рішення у справі.

З підстав, зазначених у частині першій цієї статті, суд у порядку, передбаченому законом, може зменшити розмір належних до оплати судових витрат, пов`язаних з розглядом справи, або звільнити від їх сплати.

Відповідно до статті 8 Закону України «Про судовий збір», враховуючи майновий стан сторони, суд може своєю ухвалою за її клопотанням відстрочити або розстрочити сплату судового збору на певний строк, але не довше ніж до ухвалення судового рішення у справі за таких умов: розмір судового збору перевищує 5 відсотків розміру річного доходу позивача - фізичної особи за попередній календарний рік; або позивачами є: а) військовослужбовці; б) батьки, які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину-інваліда, якщо інший з батьків ухиляється від сплати аліментів; в) одинокі матері (батьки), які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину-інваліда; г) члени малозабезпеченої чи багатодітної сім`ї; ґ) особа, яка діє в інтересах малолітніх чи неповнолітніх осіб та осіб, які визнані судом недієздатними чи дієздатність яких обмежена; або предметом позову є захист соціальних, трудових, сімейних, житлових прав, відшкодування шкоди здоров`ю. Суд може зменшити розмір судового збору або звільнити від його сплати на підставі, зазначеній у частині першій цієї статті.

Велика Палата Верховного Суду в постанові від 14 січня 2021 року у справі № 0940/2276/18 (провадження № 11-336апп20) зазначила, що з аналізу статті 8 Закону України "Про судовий збір" чітко вбачається, що питання звільнення, зменшення розміру, відстрочення чи розстрочення сплати судового збору осіб, які не зазначені в статті 5, або у справах із предметом спору, не охопленим статтею 5, є правом, а не обов`язком суду навіть за наявності однієї з умов для такого звільнення, зменшення розміру, відстрочення чи розстрочення.

Оцінюючи фінансовий стан особи, яка звертається до суду з вимогою про звільнення її від сплати судового збору, зменшення його розміру, надання відстрочки чи розстрочки в його сплаті, національні суди повинні встановлювати наявність у такої особи реального доходу (розмір заробітної плати, стипендії, пенсії, прибутку тощо), рухомого чи нерухомого майна, цінних паперів, можливості розпорядження ними без значного погіршення фінансового стану (§ 44 рішення Європейського суду з прав людини від 26 липня 2005 року у справі «Kniat v. Poland»; § 63, 64 рішення Європейського суду з прав людини від 26 липня 2005 року у справі «Jedamski and Jedamska v. Poland»).

Вимога про сплату державного мита є стримуючою мірою для потенційних позивачів від пред`явлення безрозсудних і необґрунтованих позовів. Для того, щоб гарантувати справедливий баланс між підтримкою нормального функціонування судової системи і захистом інтересів заявника при поданні позову до суду, внутрішньодержавні суди звільняють від сплати державного мита заявників, які можуть підтвердити свій поганий фінансовий стан (§ 111 рішення Європейського суду з прав людини від 20 лютого 2014 року у справі «Shishkov v. Russia»).

Особа, яка заявляє відповідне клопотання, повинна навести доводи і подати докази на підтвердження того, що її майновий стан перешкоджав (перешкоджає) сплаті нею судового збору у встановленому законодавством порядку і розмірі.

Визначення майнового стану сторони є оціночним та залежить від доказів, якими обґрунтовується рівень її майнового стану. Доказами рівня майнового стану можуть бути документи, які підтверджують скрутний майновий стан особи, що, відповідно, унеможливлює сплату нею судових витрат. Якщо залежно від рівня майнового стану сторона позбавлена можливості сплатити судовий збір, то такі обставини є підставою для відстрочення та розстрочення сплати судового збору, зменшення його розміру або звільнення сторони від сплати.

Європейський суд з прав людини неодноразово вказував, що положення пункту 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод щодо зобов`язання забезпечити ефективне право доступу до суду не означає надання права на безкоштовні провадження у цивільних справах.

Подаючи заяву про відстрочення сплати судового збору відповідач не надала жодного доказу на підтвердження того, що вона не має фінансової можливості сплатити судовий збір.

Оскільки, суду не надано належних доказів, що підтверджують дійсний майновий стан ОСОБА_1 , заява про відстрочення сплати судового збору за подання апеляційної скарги задоволенню не підлягає.

Згідно п. 3 ч. 4 ст. 356 ЦПК України до апеляційної скарги додаються документи, що підтверджують сплату судового збору у встановленому порядку і розмірі, або документи, які підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Відповідно до частини другої статті 133 ЦПК України розмір судового збору, порядок його сплати, повернення і звільнення від сплати встановлюються законом.

Відповідно до ст. 3 Закону України «Про судовий збір» судовий збір справляється за подання до суду позовної заяви та іншої заяви, передбаченої процесуальним законодавством, за подання до суду апеляційної і касаційної скарг на судові рішення.

Відповідно до ч. 1 ст. 4 Закону України «Про судовий збір», судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.

Відповідно до підпункту 1 пункту 1 частини другої статті 4 Закону України «Про судовий збір» за подання до суду позовної заяви майнового характеру, яка подана фізичною особою, ставка судового збору становить 1 відсоток ціни позову, але не менше 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб та не більше 5 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Відповідно до підпункту 2 пункту 1 частини другої статті 4 Закону України «Про судовий збір» за подання до суду позовної заяви немайнового характеру, яка подана фізичною особою, ставка судового збору 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Згідно зі статтею 7 Закону України «Про Державний бюджет України на 2020 рік» прожитковий мінімум для працездатних осіб станом на 01 січня 2021 року становить 2 102 грн.

Згідно п. п. 6 п. 1 ч. 2 ст. 4 ЗУ «Про судовий збір», ставка судового збору за подання апеляційної скарги на рішення суду встановлена в розмірі 150 відсотків ставки, що підлягала сплаті при поданні позовної заяви.

Матеріалами справи підтверджується, що в апеляційній скарзі відповідач оскаржує рішення суду першої інстанції в частині задоволених позовних вимог про визнання недійсним рішення та скасування спільної часткової власності на земельну ділянку.

Враховуючи викладене, ОСОБА_1 необхідно сплатити судовий збір в розмірі 2 522 грн 40 коп (2 102*0,4*2*150%).

Згідно з ч. 2 ст. 357 ЦПК України, до апеляційної скарги, яка оформлена з порушенням вимог, встановлених статтею 356 цього Кодексу, застосовуються положення статті 185 цього Кодексу.

Відповідно до ст.185 ЦПК України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175 і 177 цього Кодексу, постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху із зазначенням недоліків позовної заяви, способом і строком їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

Керуючись ст.ст.185, 356, 357 ЦПК України,

У Х В А Л И В :

Відмовити ОСОБА_1 в задоволенні заяви про вістрочення сплати судового збору за подання апеляційної скарги на рішення Долинського районного суду Кіровоградської області від 06 серпня 2021 року.

Апеляційну скаргу адвоката Бойка Олега Вікторовича, який представляє інтереси ОСОБА_3 , на рішення Кіровського районного суду м. Кіровограда від 16 лютого 2022 року - залишити без руху.

Запропонувати відповідачу протягом десяти днів з дня отримання копії ухвали усунути вказані недоліки апеляційної скарги, а саме:

- сплатити судовий збір в сумі 2 522 грн 40 коп на рахунок:

Отримувач коштівГУК у Кіров.обл./тг м.Кропивн/22030101
Код отримувача (код за ЄДРПОУ)37918230
Банк отримувачаКазначейство України(ел. адм. подат.)
Код банку отримувача (МФО)899998
Рахунок отримувачаUA0011559
Код класифікації доходів бюджету22030101
Призначення платежу*;101;__________(код клієнта за ЄДРПОУ для юридичних осіб (доповнюється зліва нулями до восьми цифр, якщо значущих цифр менше 8), реєстраційний номер облікової картки платника податків - фізичної особи (завжди має 10 цифр) або серія та номер паспорта громадянина України, в разі якщо платник через свої релігійні переконання відмовився від прийняття реєстраційного номера облікової картки платника податків і має відповідну відмітку у паспорті);Судовий збір, за позовом ___________ (ПІБ чи назва установи, організації позивача), на рішення від ______ (Дата оскаржуваного рішення) по справі _________ (Номер справи), Кропивницький апеляційний суд (назва суду, де розглядається справа)

Надати оригінал квитанції про сплату судового збору до Кропивницького апеляційного суду, або надати докази, які підтверджують звільнення від сплати судового збору.

В разі невиконання зазначених вимог в установлений строк, апеляційна скарга буде вважатися неподаною та повернута заявнику.

Ухвала апеляційного суду набирає законної сили з моменту її підписання й оскарженню не підлягає.

Суддя Кропивницького

апеляційного суду С. І. Мурашко