Справа № 304/40/22 Провадження № 2/304/128/2022
У Х В А Л А

25 березня 2022 рокум. Перечин

Перечинський районний суд Закарпатської області в складі:

головуючого - судді - Ганька І. І.,

з участю секретаря судового засідання Гавій Л.В.,

розглянувши клопотання ОСОБА_1 про призначення експертизи у цивільній справі № 304/40/22 за його позовом до ОСОБА_2 про оспорювання батьківства,

В С Т А Н О В И В:

позивач ОСОБА_1 звернувся до суду з вказаним позовом, в якому просить виключити відомості про нього як батька з актового запису № 8 від 21 травня 2019 року про народження ІНФОРМАЦІЯ_1 ОСОБА_3 , здійсненого 21 травня 2019 року виконавчим комітетом Дубриницької сільської ради Перечинського району Закарпатської області. Позовні вимоги мотивує тим, що 20 травня 2017 року вони з відповідачем зареєстрували шлюб, в якому народився син ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , однак у момент реєстрації народження дитини йому не було відомо, що він не є його батьком. Також вказує, що життя з відповідачем не склалося через відсутність взаєморозуміння між ними, розходження поглядів на сімейні відносини та сімейні обов`язки, через що вони припинили спільне проживання та ведення спільного господарства і не проживали протягом двох років, а 20 квітня 2021 року за рішенням Перечинського районного суду Закарпатської області шлюб між ними було розірвано. Зазначає, що не може бути батьком народженої відповідачем дитини, оскільки його батьком є інший чоловік, про що йому стало відомо з розмови з відповідачем. Відтак, посилаючись на норми ч. 1 ст. 136 СК України, просить позов задовольнити.

Сторони у судове засідання не з`явилися, про місце, дату та час підготовчого судового засідання повідомлялися у встановленому законом порядку, позивач ОСОБА_1 подав суду клопотання про призначення експертизи, в якому за наявності між сторонами спору щодо виключення запису про батька з актового запису про народження дитини, що у свою чергу вимагає спеціальних знань у сфері іншій, ніж право, просив призначити судову молекулярно-генетичну експертизу та поставити на вирішення такої питання щодо його батьківства дитини ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_2 . Проведення експертизи просив доручити експертам Львівського науково-дослідного експертно-криміналістичного Центру Міністерства внутрішніх справ України. Розгляд вказаного клопотання просив здійснити у його відсутності.

Згідно з ч. 2 ст. 247 ЦПК України фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.

Дослідивши клопотання та необхідні для його розгляду письмові матеріали справи, суд приходить до такого.

Згідно з п. 8 ч. 2 ст. 197 ЦПК України у підготовчому засіданні суд вирішує питання про призначення експертизи, виклик у судове засідання експертів, свідків, залучення перекладача, спеціаліста.

Відповідно до ч. 1 ст. 103 ЦПК України суд призначає експертизу у справі за сукупності таких умов: для з`ясування обставин, що мають значення для справи, необхідні спеціальні знання у сфері іншій, ніж право, без яких встановити відповідні обставини неможливо; сторонами (стороною) не надані відповідні висновки експертів із цих самих питань або висновки експертів викликають сумніви щодо їх правильності.

Як роз`яснено у п. 11 Постанови Пленуму Верховного суду України «Про застосування судами окремих норм Сімейного кодексу України при розгляді справ щодо батьківства, материнства та стягнення аліментів» № 3 від 15 травня 2006 року, оспорити батьківство має право особа, яка записана батьком дитини в Книзі реєстрації народжень (ст. 136 СК) шляхом пред`явлення позову про виключення відомостей про неї як батька з актового запису про народження дитини, а також жінка, котра народила дитину в шлюбі (ст. 138 СК); звернувшись із позовом про виключення із цього запису відомостей про її чоловіка як батька дитини. Предметом доказування в таких справах є відсутність кровного споріднення між особою, записаною батьком, і дитиною. У разі доведеності цієї обставини суд постановляє рішення про виключення оспорених відомостей з актового запису про народження дитини.

Крім цього за роз`ясненнями, які містяться у постанові Верховного Суду від 25 серпня 2020 року у справі № 478/690/18, висновок судово-медичної (молекулярно-генетичної) експертизи є підставою для категоричного висновку для визнання батьківства, оскільки ДНК-тест є єдиним науковим методом точного встановлення батьківства стосовно конкретної дитини і його доказова цінність суттєво переважає будь-який інший доказ, наданий сторонами, з метою підтвердити або спростувати факт оспорюваного батьківства.

З аналізу викладених роз`яснень слід зробити висновок, що встановити відсутність кровного споріднення між особою, записаною батьком, і дитиною, можливе лише при застосуванні спеціальних знань в області генетики, позивачем не надані відповідні висновки експертів із цих самих питань, а відтак суд приходить висновку, що у справі слід призначити молекулярно-генетичну експертизу.

Відповідно до ч. 4, 5 ст. 103 ЦПК України питання, з яких має бути проведена експертиза, що призначається, визначаються судом. Учасники справи мають право запропонувати суду питання, роз`яснення яких, на їхню думку, потребує висновку експерта. У разі відхилення або зміни питань, запропонованих учасниками справи, суд зобов`язаний мотивувати таке відхилення або зміну.

Згідно з п. 5 ч. 1 ст. 252 цього Кодексу суд може за заявою особи, яка бере участь у справі, а також з власної ініціативи зупинити провадження у справі у разі призначення судом експертизи.

Відповідно до п. 9 ч. 1 ст. 253 ЦПК України провадження у справі зупиняється на час проведення експертизи.

Керуючись ст. 2, 7, 10, 55, 103, 252, 253, 257-261, 263 ЦПК України, суд,

П О С Т А Н О В И В :

клопотання позивача задовольнити.

Призначити у цивільній справі за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про оспорювання батьківства, судову молекулярно-генетичну експертизу, на вирішення якої поставити наступне запитання:

1. Чи є ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , біологічним батьком дитини ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_2 ?

Проведення експертизи доручити експертам Львівського науково-дослідного експертно-криміналістичного центру Міністерства внутрішніх справ України (79040 Залізничний район м. Львів, вул. Конюшинна, 24), попередивши їх про кримінальну відповідальність за ст. 384, 385 КК України.

Зобов`язати позивача ОСОБА_1 та відповідача ОСОБА_2 разом з дитиною ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , з`явитися до Львівського науково-дослідного експертно-криміналістичного центру Міністерства внутрішніх справ України для відібрання біологічних зразків задля проведення судової молекулярно-генетичної експертизи у строки, визначені експертною установою.

Роз`яснити сторонам положення ст. 109 ЦПК України про наслідки ухилення від участі у експертизі, згідно яких у разі ухилення особи, яка бере участь у справі, від подання експертам необхідних матеріалів, документів або від іншої участі в експертизі, якщо без цього провести експертизу неможливо, суд залежно від того, хто із цих осіб ухиляється, а також яке для них ця експертиза має значення, може визнати факт, для з`ясування якого експертиза була призначена, або відмовити у його визнанні.

У разі ухилення позивача та відповідача від проведення судової молекулярно-генетичної експертизи, суд має право постановити ухвалу про примусовий привід на проведення такої експертизи.

Для проведення експертизи надати матеріали цивільної справи № 304/40/22.

Надати дозвіл експерту, якому буде доручено проведення молекулярно-генетичної експертизи, на повне знищення об`єктів дослідження.

Витрати, пов`язані з проведенням судової молекулярно-генетичної експертизи покласти на сторону, яка заявила про це клопотання, а саме позивача ОСОБА_1 .

Провадження у справі на час проведення експертизи зупинити.

Ухвала може бути оскаржена в апеляційному порядку безпосередньо до Закарпатського апеляційного суду шляхом подачі апеляційної скарги в п`ятнадцятиденний строк з дня проголошення ухвали. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Відповідно до п. 3 Прикінцевих положень ЦПК України під час дії карантину, встановленого Кабінетом Міністрів України з метою запобігання поширенню коронавірусної хвороби (COVID-19), суд за заявою учасників справи та осіб, які не брали участі у справі, якщо суд вирішив питання про їхні права, інтереси та (або) обов`язки (у разі наявності у них права на вчинення відповідних процесуальних дій, передбачених цим Кодексом), поновлює процесуальні строки, встановлені нормами цього Кодексу, якщо визнає причини їх пропуску поважними і такими, що зумовлені обмеженнями, впровадженими у зв`язку з карантином. Суд може поновити відповідний строк як до, так і після його закінчення. Суд за заявою особи продовжує процесуальний строк, встановлений судом, якщо неможливість вчинення відповідної процесуальної дії у визначений строк зумовлена обмеженнями, впровадженими у зв`язку з карантином.

Згідно п. 15.5 Перехідних положень ЦПК України до дня початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи апеляційні та касаційні скарги подаються учасниками справи до або через відповідні суди, а матеріали справ витребовуються та надсилаються судами за правилами, що діяли до набрання чинності цією редакцією Кодексу. У разі порушення порядку подання апеляційної чи касаційної скарги відповідний суд повертає таку скаргу без розгляду.

Головуючий: Ганько І. І.