01.03.2022 Справа № 756/4833/21
ОБОЛОНСЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД МІСТА КИЄВА
______________________________________________________________________
Унікальний №756/4833/21
Провадження №2/756/697/22
УХВАЛА

21 лютого 2022 року Оболонський районний суд м. Києва, в складі:

головуючого судді Диби О.В.

за участю секретаря П`яла Ю.Б.,

представника позивача Даніліної Н.С. ,

представника відповідача

ОСОБА_2

розглянувши у відкритому судовому засіданні у порядку загального позовного провадження в м. Києві питання про прийняття до спільного розгляду заяви про збільшення позовних вимог у цивільній справі за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю «Фінансова компанія «Довіра та Гарантія» до ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , третя особа:приватний нотаріус Київського міського нотаріального округу Михайленко Сергій Анатолійович про визнання договору купівлі-продажу нерухомого майна недійсним,

УСТАНОВИВ:

У провадженні суду перебуває цивільна справа за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю «Фінансова компанія «Довіра та Гарантія» до ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , третя особа:приватний нотаріус Київського міського нотаріального округу Михайленко Сергій Анатолійович про визнання договору купівлі-продажу нерухомого майна недійсним.

Ухвалою Оболонського районного суду м. Києва від 02.04.2021 у вказаній справі відкрито загальне позовне провадження та призначено підготовче судове засідання.

Через канцелярію суду 26.01.2022 представником позивача - ОСОБА_5 було подано заяву про збільшення позовних вимог, зі змісту якої убачається, що позивач заявляє вимогу про визнання недійсним договору дарування квартири, посвідченого приватним нотаріусом Київського міського нотаріального округу Соколовим О.Є. 29.10.2015 за реєстровим №1434, відповідно до якого дарувальник ОСОБА_6 безоплатно передала у власність обдаровуваній ОСОБА_7 , від імені та в інтересах якої діяв ОСОБА_8 , наступне нерухоме майно - квартира АДРЕСА_1 , а також про застосування наслідків недійсності правочину.

Враховуючи викладене, судом було поставлено на обговорення питання про прийняття до спільного розгляду заяви про збільшення позовних вимог (зміну предмета позову).

В судовому засіданні представник позивача - адвокат Даналіна Н.С. просила прийняти подану заяву до спільного розгляду з первісним позовом.

Представник відповідача ОСОБА_9 - адвокат Вовченко К.С. в судовому засіданні заперечував проти прийняття поданої заяви до спільного розгляду, вказуючи на неможливість одночасної зміни підстав та предмету позову.

Відповідач ОСОБА_4 в судове засідання не з`явилась, про час та місце розгляду справи судом повідомлена належним чином, про що у матеріалах справи містяться відповідні документи

Третя особа приватний нотаріус КМНО Михайленко С.А. в судове засідання не з`явився, про час та місце розгляду справи судом повідомлявся.

Заслухавши пояснення учасників, суд приходить до наступних висновків.

Як убачається із матеріалів справи, у березні 2021 року позивач звернувся до суду із позовом, в якому просив визнати договір купівлі-продажу квартири АДРЕСА_1 , укладений 28.09.2015 між ОСОБА_10 та ОСОБА_4 та посвідчений приватним нотаріусом КМНО Михайленком С.А. недійсним та застосувати наслідки недійсності правочину, а також відновити становище сторін вказаного правочину, яке існувало до порушення.

Підставою для задоволення позовних вимог первісного позову позивачем було визначено те, що 10.08.2007 між АКБ «Правекс-Банк» та ОСОБА_10 укладено кредитний договір та договір іпотеки, предметом якого була квартира АДРЕСА_2 про АДРЕСА_3 .

Рішенням Оболонського районного суду м. Києва від 21.03.2016 з ОСОБА_9 на користь ПАТ КБ «Правекс-Банк» стягнуто заборгованість за кредитним договором від 10.08.2007 у розмірі 204 215,66 доларів США, що за офіційним курсом НБУ склало 4 204 772,36 грн.

10.08.2017 на підставі Договору купівлі-продажу прав вимоги за кредитними договорами №б/н, укладеним з ПАТ КБ «Правекс-Банк», позивач набув права вимоги до відповідача ОСОБА_9 за зобов`язаннями останнього за кредитним договором від 10.08.2017.

28.09.2015 між відповідачами ОСОБА_10 та ОСОБА_4 укладено Договір купівлі-продажу квартири АДРЕСА_1 , посвідчений приватним нотаріусом КМНО Михайленком С.А., згідно якого ОСОБА_4 набула право власності на спірне майно.

Позивач вказував, що вказаний Договір купівлі-продажу нерухомого майна від 28.09.2015, укладений між відповідачами, був укладений з метою приховання спірного майна від звернення стягнення на таке майно в рахунок погашення боргу. На думку позивача, вказані обставини свідчать про те, що правова мета правочину є іншою ніж та, що передбачена правочином (реальне відчуження майна іншій особі на платній основі), а тому оспорюваний правочин є фіктивним і може бути визнаний судом недійсним.

Ухвалою Оболонського районного суду м. Києва від 02.04.2021 у справі відкрито загальне позовне провадження та призначено підготовче судове засідання.

26.01.2022 представником позивача було подано заяву про збільшення позовних вимог у цивільній справі за позовом ТОВ «Фінансова компанія «Довіра та Гарантія» до ОСОБА_9 , ОСОБА_4 , третя особа: приватний нотаріус КМНО Михайленко С.А. про визнання договору купівлі-продажу нерухомого майна недійсним.

Зі змісту поданої заяви убачається, що позивач заявляє без обґрунтування нову вимогу про визнання недійсним договору дарування квартири, посвідченого приватним нотаріусом Київського міського нотаріального округу Соколовим О.Є. 29.10.2015 за реєстровим №1434, відповідно до якого дарувальник ОСОБА_6 безоплатно передала у власність обдаровуваній ОСОБА_7 , від імені та в інтересах якої діяв ОСОБА_8 , наступне нерухоме майно - квартира АДРЕСА_1 , а також про застосування наслідків недійсності правочину.

Представник позивача у судовому засіданні обґрунтовувала подання своєї заяви тим, що вона вправі збільшити або зменшити розмір позовних вимог до закінчення підготовчого засідання.

Пунктом 2 ч.2 ст. 49 ЦПК України визначено, що позивач вправі збільшити або зменшити розмір позовних вимог до закінчення підготовчого засідання або до початку першого судового засідання, якщо справа розглядається в порядку спрощеного позовного провадження.

Окрім того, частина 3 зазначеної статті передбачає, що до закінчення підготовчого засідання позивач має право змінити предмет або підстави позову шляхом подання письмової заяви.

З матеріалів справи убачається, що позивач до 26.01.2022 не заявляв та не обґрунтовував позовні вимоги щодо визнання недійсним договору дарування від 29.10.2015.

Частиною 1 ст. 4 ЦПК України визначено, що кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів.

Кожна сторона несе ризик настання наслідків, пов`язаних із вчиненням чи невчиненням нею процесуальних дій (ч.4 ст. 12 ЦПК України).

Отже, підставою для звернення до суду є наявність порушеного права (охоронюваного законом інтересу) і таке звернення здійснюється особою, котрій це право належить, і саме з метою його захисту. При цьому для отримання судового захисту необхідно довести законність цих прав у суді.

У позовній заяві позивач викладає свої вимоги щодо предмета спору та їх обґрунтування; зазначає ціну позову, якщо позов підлягає грошовій оцінці; обґрунтовує розрахунок сум, що стягуються чи оспорюються.

Позовна заява повинна містити зміст позовних вимог: спосіб (способи) захисту прав або інтересів, передбачений законом чи договором, або інший спосіб (способи) захисту прав та інтересів, який не суперечить закону і який позивач просить суд визначити у рішенні; якщо позов подано до кількох відповідачів - зміст позовних вимог щодо кожного з них; виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги; зазначення доказів, що підтверджують вказані обставини.

Отже, позовом у процесуальному сенсі є звернення до суду з вимогою про захист своїх прав та інтересів, який складається із двох елементів: предмета і підстави позову.

Під предметом позову розуміється певна матеріально-правова вимога позивача до відповідача, стосовно якої позивач просить прийняти судове рішення. Підставу позову становлять обставини, якими позивач обґрунтовує свої вимоги щодо захисту права та охоронюваного законом інтересу.

Відтак зміна предмета позову означає зміну вимоги, з якою позивач звернувся до відповідача, а зміна підстав позову - це зміна обставин, на яких ґрунтується вимога позивача.

Під збільшенням або зменшенням розміру позовних вимог слід розуміти відповідно збільшення або зменшення кількісних показників за тією ж самою вимогою, яку було заявлено в позовній заяві. Збільшено (чи зменшено) може бути лише розмір вимог майнового характеру. Під збільшенням розміру позовних вимог не може розумітися заявлення ще однієї чи кількох вимог, додатково до викладених у позовній заяві. Неправомірно під виглядом збільшення розміру позовних вимог висувати нові вимоги, які не були зазначені у тексті позовної заяви.

Частиною 1 ст. 188 ЦПК України визначено, що в одній позовній заяві може бути об`єднано декілька вимог, пов`язаних між собою підставою виникнення або поданими доказами, основні та похідні позовні вимоги.

Однак, таке об`єднання позовних вимог можливе саме в одній позовній заяві при зверненні з позовом до суду, а не шляхом подання нового самостійного позову з додатковими похідними вимогами після порушення провадження у справі для його спільного розгляду з первісним позовом.

Подана представником позивача заява містить нову позовну вимогу та відповідно нову підставу для її задоволення, які не були заявлені позивачем під час первісного звернення до суду із позовною заявою.

Можливість об`єднання декількох позовних вимог шляхом подання заяви про зміни, доповнення чи уточнення позовних вимог до вже поданого позову процесуальним законодавством не передбачено.

На підставі викладеного та керуючись ст. 4, 12, 49, 188, 260, 353 ЦПК України, суд -

ПОСТАНОВИВ:

Відмовити у прийнятті до спільного розгляду заяви про збільшення позовних вимог у цивільній справі за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю «Фінансова компанія «Довіра та Гарантія» до ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , третя особа:приватний нотаріус Київського міського нотаріального округу Михайленко Сергій Анатолійович про визнання договору купівлі-продажу нерухомого майна недійсним.

Ухвала набирає законної сили після її проголошення суддею.

Ухвала може бути оскаржена в апеляційному порядку до суду апеляційної інстанції через суд першої інстанції шляхом подання апеляційної скарги протягом 15 днів з дня її проголошення.

Повний текст ухвали складено 01.03.2022.

Суддя: О.В. Диба