У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

10 березня 2022 року Білоцерківський міськрайонний суд Київської області у складі - головуючий суддя Цуранов А. Ю. , при секретарі Севериненко Д.В.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні заяву представника ОСОБА_1 - адвоката Коваля Олександра Петровича, про скасування заходів забезпечення позову,

В С Т А Н О В И В :

У лютому 2022 року ОСОБА_1 через свого представника адвоката Коваль О.П. засобами поштового зв`язку звернулась до суду з заявою, в якій просить скасувати заходи забезпечення позову у вигляді арешту, накладеного на нерухоме майно ОСОБА_1 , а саме квартиру, що знаходиться за адресою: АДРЕСА_1 , згідно ухвали Білоцерківського міськрайонного суду Київської області від 15.10.2015 року по справі № 357/10119/15-ц.

Заява мотивована тим, що вжиття заходів забезпечення позову було здійснено в межах розгляду цивільної справи № 357/10119/15-ц за позовом ОСОБА_2 , ОСОБА_3 до ПП «Експертгарант» та ОСОБА_1 про визнання недійсною та скасування оцінки майна, стягнення суми перевищення 90 відсотків вартості предмета іпотеки над розміром забезпеченим іпотекою. Рішенням суду від 09.09.2016 року по даній справі вирішено стягнути з ОСОБА_1 на користь ОСОБА_2 177 094,63 грн., на користь ОСОБА_3 - 87 267 грн. Вказане рішення набрало законної сили, однак позивачі ухиляються від прийняття виконання рішення, тобто отримання грошових коштів. Вказує, що 27.09.2021 року заявник внесла на депозитний рахунок приватного нотаріуса Київського міського нотаріального округу Ісламгулової А.Р. грошові кошти для виконання вказаного рішення суду на користь ОСОБА_2 та ОСОБА_3 , а отже вона вважається такою, що виконала своє зобов`язання за судовим рішенням, тож перестали існувати обставини для продовження заходів забезпечення позову.

Відповідно до ч. 1-4 ст. 158 ЦПК України суд може скасувати заходи забезпечення позову з власної ініціативи або за вмотивованим клопотанням учасника справи. Клопотання про скасування заходів забезпечення позову розглядається в судовому засіданні не пізніше п`яти днів з дня надходження його до суду. За результатами розгляду клопотання про скасування заходів забезпечення позову, вжитих судом, постановляється ухвала.

Сторони в судове засідання не з`явилися повторно, про розгляд заяви повідомлялись у встановленому порядку, також заявником до заяви додані докази надіслання заяви про скасування заходів забезпечення позову сторонам та третій особі.

З матеріалів справи вбачається наступне.

У провадженні Білоцерківського міськрайонного суду Київської області перебувала цивільна справа № 357/10119/15-ц за позовом ОСОБА_2 , ОСОБА_3 до ПП «Експертгарант» та ОСОБА_1 про визнання недійсною та скасування оцінки майна, стягнення суми перевищення 90 відсотків вартості предмета іпотеки над розміром забезпеченим іпотекою.

В межах розгляду вказаної цивільної справи було вирішено питання про забезпечення позову.

Так, 15.10.2015 року ухвалою Білоцерківського міськрайонного суду Київської області накладено арешт на квартиру, що знаходиться за адресою: АДРЕСА_1 , право власності на яку зареєстровано за ОСОБА_1 (ідентифікаційний номер НОМЕР_1 ).

09.09.2016 року рішенням Білоцерківського міськрайонного суду Київської області стягнуто з ОСОБА_1 : 1) на користь ОСОБА_2 перевищення 90 відсотків вартості предмета іпотеки над розміром забезпечених іпотекою вимог іпотекодержателя в розмірі 170 442 грн. та 4 096 грн. витрат за проведення судової експертизи та 2 556,63 грн. судового збору; 2) на користь ОСОБА_3 перевищення 90 відсотків вартості предмета іпотеки над розміром забезпечених іпотекою вимог іпотекодержателя в розмірі 85 221 грн. та 2 048 грн. витрат за проведення судової експертизи.

17.01.2017 року ухвалою Київського апеляційного суду рішення Білоцерківського міськрайонного суду Київської області від 09.09.2016 року залишено без змін, тож вказане рішення набрало законної сили та видано виконавчі листи.

16.12.2020 року та повторно 15.01.2021 року представник ОСОБА_1 направив рекомендованими листами з описами на адресу ОСОБА_3 та ОСОБА_2 заяви з проханням надати банківські реквізити або будь-які інші платіжні реквізити для сплати грошових коштів за вказаним рішення суду.

Відповідно до копії квитанції № 1 від 27.09.2021 року ОСОБА_1 з метою виконання зобов`язань згідно з рішенням Білоцерківського міськрайонного суду Київської області від 09.09.2016 року № 357/10119/15-ц сплатила приватному нотаріусу Київського міського нотаріального округу Ісламгуловій Аделії Рашидівні 87 269 грн. для передачі ОСОБА_3 .

Згідно з копією квитанції № 2 від 27.09.2021 року ОСОБА_1 з метою виконання зобов`язань за рішенням Білоцерківського міськрайонного суду Київської області від 09.09.2016 року № 357/10119/15-ц сплатила приватному нотаріусу Київського міського нотаріального округу Ісламгуловій Аделії Рашидівні 170 094,63 грн. для передачі ОСОБА_2 .

Відповідно до копії відповіді Шевченківського відділу державної виконавчої служби у місті Києві Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Київ) № 199727 від 22.11.2021 року, на виконанні у Відділі перебувало виконавче провадження № 49177549 щодо виконання ухвали № 357/10119/15-ц від 15.10.2015 року про накладення арешту на квартиру, що знаходиться за адресою АДРЕСА_1 , право власності на яку зареєстровано за ОСОБА_1 09.11.2015 року, вказане виконавче провадження закінчено на підставі п. 8 ч. 1 ст. 49 Закону України «Про виконавче провадження».

Вирішуючи питання про скасування заходів забезпечення позову, суд виходить з наступного.

У відповідності до ч. 1 ст. 158 ЦПК України суд може скасувати заходи забезпечення позову з власної ініціативи або за вмотивованим клопотанням учасника справи.

У разі ухвалення судом рішення про задоволення позву заходи забезпечення позову продовжують діяти протягом дев`яноста днів з дня набрання вказаним рішенням законної сили або можуть бути скасовані за вмотивованим клопотанням учасника справи (ч. 7 ст. 158 ЦПК України).

Якщо протягом вказаного строку за заявою позивача (стягувача) буде відкрите виконавче провадження, вказані заходи забезпечення позову діють до повного виконання судового рішення (ч. 8 ст. 158 ЦПК України).

В п. 10 постанови Пленуму Верховного Суду України від 22.12.2006 року за № 9 «Про практику застосування судами цивільного процесуального законодавства при розгляді заяв про забезпечення позову» роз`яснено, що заходи забезпечення позову мають тимчасовий характер і діють до виконання рішення суду, яким закінчується розгляд справи по суті. Зважаючи на це, суд при задоволенні позову не вправі скасовувати вжиті заходи до виконання рішення або зміни способу його виконання, за винятком випадків, коли потреба в забезпеченні позову з тих чи інших причин відпала або змінились обставини, що зумовили його застосування.

З наявних в матеріалах копій квитанцій №1, 2 від 27.09.2021 року вбачається, що ОСОБА_1 фактично виконала зобов`язання за рішенням Білоцерківського міськрайонного суду Київської області від 09.09.2016 року № 357/10119/15-ц, сплативши приватному нотаріусу Київського міського нотаріального округу Ісламгуловій Аделії Рашидівні 170 094,63 грн. для передачі ОСОБА_2 та 87 269 грн. для передачі ОСОБА_3 .

Таким чином, суд вважає, що відсутні правові підстави для продовження існування обтяження від 15.10.2015 року майна, що належить ОСОБА_1 в рамках цієї справи, тому заходи забезпечення позову шляхом накладення арешту на квартиру слід скасувати.

Керуючись ст. 158, 259, 260, 261, 352-354 ЦПК України, суд

У Х В А Л И В :

Заяву представника ОСОБА_1 - адвоката Коваля Олександра Петровича, про скасування заходів забезпечення позов - задовольнити.

Скасувати заходи забезпечення позову у вигляді арешту квартири, що знаходиться за адресою: АДРЕСА_1 , право власності на яку зареєстровано за ОСОБА_1 (ідентифікаційний номер НОМЕР_1 ), вжиті ухвалою Білоцерківського міськрайонного суду Київської області від 15.10.2015 року по цивільній справі № 357/10119/15-ц.

Ухвала суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

Ухвала може бути оскаржена Київського апеляційного суду шляхом подачі апеляційної скарги протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення.

Учасник справи, якому ухвала не була вручена у день її проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали.

СуддяА. Ю. Цуранов