Справа № 274/4371/18 Провадження № 2/0274/502/22
Бердичівський міськрайонний суд Житомирської області
Р І Ш Е Н Н Я

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

05.04.22 р.м. Бердичів

Суддя Бердичівського міськрайонного суду Житомирської області Корбут В.В. (далі - Суд), за участю секретаря судового засідання Жмурко В.І.,

розглянувши у порядку загального позовного провадження цивільну справу за позовомОСОБА_1 , представником якої є ОСОБА_2 ,
до1) Швайківської сільської ради Бердичівського району Житомирської області, 2) Відділу реєстрації актів цивільного стану по м. Бердичеву реєстраційної служби Бердичівського міськрайонного управління юстиції, представником якого є Кулик Р.В.,
провстановлення факту родинних відносин, визначення додаткового строку для прийняття спадщини,

В С Т А Н О В И В:

ОСОБА_1 звернулась з позовом, у якому просить встановити факт, що ОСОБА_3 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_1 , є її дядьком, та визначити їй додатковий строк - два місяці, для подання заяви про прийняття спадщини після смерті ОСОБА_3 .

Позов обґрунтований тим, що ОСОБА_1 постановами нотаріуса було відмовлено у видачі свідоцтва про право на спадщину після смерті ОСОБА_3 у зв`язку з відсутністю документів, що підтверджують родинні відносин з ОСОБА_3 , та неприйняттям спадщини у встановлені законодавством України порядку та строк, цей строк вона пропустила з поважних причин, оскільки не знала про наявність спадкового майна, про яке дізналась лише у травні 2018 р.

Швайківська сільська рада Бердичівського району Житомирської області та Відділ реєстрації актів цивільного стану по м. Бердичеву реєстраційної служби Бердичівського міськрайонного управління юстиції своєї позиції щодо позову у порядку, визначеному нормами Цивільного процесуального кодексу України, не повідомили.

Судом з`ясовано, що ОСОБА_3 помер ІНФОРМАЦІЯ_1 , що підтверджується свідоцтвом про смерть від 09.01.2006 р. (а. с. 15).

Постановою від 24.05.2018 р. № 1186/02-31 державного нотаріуса Бердичівської державної нотаріальної контори про відмову у вчиненні нотаріальної дії відмовлено ОСОБА_1 у видачі свідоцтва про право на спадщину за законом на майно ОСОБА_3 , померлого ІНФОРМАЦІЯ_1 , у зв`язку з відсутністю документів, які б підтверджували родинні відносини між ними (а. с. 11).

Таким чином встановлення факту того, що ОСОБА_3 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_1 , є дядьком ОСОБА_1 , необхідно останній для оформлення спадщини після смерті ОСОБА_3 .

Дівочим прізвищем ОСОБА_1 є прізвище ОСОБА_4 , її батьком є ОСОБА_5 , що підтверджується свідоцтвом про шлюб від 12.06.2018 р. та свідоцтвом про народження від 05.05.1969 р. (а. с. 13, 14).

У довідці від 08.06.2018 р. № 339 Малосілківської сільської ради Бердичівського району Житомирської області вказано, що, зокрема, ОСОБА_1 є племінницею ОСОБА_3 по батьковій лінії (а. с. 18).

У довідці від 18.12.2017 р. № 764 Малосілківської сільської ради Бердичівського району Житомирської області зазначено, що, зокрема, ОСОБА_3 до дня смерті ( ІНФОРМАЦІЯ_1 ) був прописаний і проживав у АДРЕСА_1 , разом з ним проживала без реєстрації племінниця - ОСОБА_6 (зворотній бік а. с. 40).

З показань свідків ОСОБА_7 , ОСОБА_8 , ОСОБА_9 випливає, що ОСОБА_3 є дядьком ОСОБА_1 .

За таких обставин Суд приходить до висновку, що позов ОСОБА_1 в частині вимоги про встановлення факту, що ОСОБА_3 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_1 , є її дядьком, підлягає задоволенню.

ОСОБА_1 , як, як випливає з встановленого вище, є племінницею ОСОБА_3 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_1 , та є єдиним його спадкоємцем, який звернувся з заявою про видачу свідоцтва про право на спадщину за законом, інші спадкоємці ОСОБА_3 , які прийняли спадщину, відсутні, що підтверджується матеріалами спадкової справи № 240 до майна померлого ІНФОРМАЦІЯ_1 ОСОБА_3 , заведеною Бердичівською державною нотаріальною конторою на підставі заяви ОСОБА_10 (а. с. 34 - 44).

При цьому Суд вважає, що ОСОБА_10 , яка подала до Бердичівської державної нотаріальної контору заяву від 14.03.2006 р. про прийняття спадщини після смерті ОСОБА_3 , посилаючись на те, що він був її чоловіком, не є спадкоємцем ОСОБА_3 , так як будь-яких документів на підтвердженню реєстрацію шлюбу між ним та ОСОБА_10 останньою не було подано, при цьому під час розгляду справи Судом було з`ясовано, що ОСОБА_10 та ОСОБА_3 у зареєстрованому шлюбі не перебували.

Постановою від 24.08.2018 р. № 1187/02-31 державного нотаріуса Бердичівської державної нотаріальної контори про відмову у вчиненні нотаріальної дії ОСОБА_1 було відмовлено у видачі свідоцтва про право на спадщину за законом на майно ОСОБА_3 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_1 , у зв`язку з тим, що вона не прийняла спадщину після його смерті (а. с. 12).

Згідно з частинами першою та другою статті 1269 Цивільного кодексу України у редакції, чинній на момент смерті ОСОБА_3 , спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини. Заява про прийняття спадщини подається спадкоємцем особисто.

Частиною першою статті 1270 Цивільного кодексу України передбачено, що для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини.

Частинами першою та другою статті 1220 Цивільного кодексу України встановлено, що спадщина відкривається внаслідок смерті особи або оголошення її померлою. Часом відкриття спадщини є день смерті особи або день, з якого вона оголошується померлою (частина третя статті 46 цього Кодексу).

Таким чином ОСОБА_1 як така, що на час відкриття спадщини постійно з ОСОБА_3 не проживала, для прийняття спадщини повинна була подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини протягом шести місяців з дня смерті ОСОБА_3 ( ІНФОРМАЦІЯ_1 ), проте не зробила цього, що випливає зі змісту її позовної заяви та матеріалів спадкової справи № 240 до майна померлого ІНФОРМАЦІЯ_1 ОСОБА_3 .

Частинами першою та другою статті 1272 Цивільного кодексу України визначено, що якщо спадкоємець протягом строку, встановленого статтею 1270 цього Кодексу, не подав заяву про прийняття спадщини, він вважається таким, що не прийняв її. За письмовою згодою спадкоємців, які прийняли спадщину, спадкоємець, який пропустив строк для прийняття спадщини, може подати заяву про прийняття спадщини нотаріусу або в сільських населених пунктах - уповноваженій на це посадовій особі відповідного органу місцевого самоврядування за місцем відкриття спадщини.

Між тим, ОСОБА_1 , будучи спадкоємцем, який пропустив строк для прийняття спадщини, позбавлена можливості за письмовою згодою спадкоємців, які прийняли спадщину, подати заяву про прийняття спадщини нотаріусу або уповноваженій на це посадовій особі відповідного органу місцевого самоврядування за місцем відкриття спадщини, у зв`язку з відсутністю таких спадкоємців, яка була встановлена Судом вище.

Відповідно до частини третьої статті 1272 Цивільного кодексу України за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини.

З пункту 24 постанови Пленуму Верховного Суд України від 30.05.2008 р. № 7 "Про судову практику у справах про спадкування" випливає, що при вирішенні питання про продовження строку для прийняття спадщини суд має дослідити поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини, при цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій.

Як вбачається зі змісту позовної заяви, ОСОБА_1 пропустила строк, встановлений статтею 1270 Цивільного кодексу України для прийняття спадщини, у зв`язку з тим, оскільки не знала про наявність спадкового майна, про яке дізналась лише у травні 2018 р.

Ці обставини підтверджуються довідкою від 08.06.2018 р. № 339 Малосілківської сільської ради Бердичівського району Житомирської області, за виключенням того, що про наявність спадкового майна ОСОБА_1 дізналась у лютому 2018 р. (а. с. 18), однак, на думку Суду, ця розбіжність не є суттєвою, а тому не має значення для розгляду спарви.

Разом з тим, наведені обставини не перешкоджали ОСОБА_1 у встановлений статтею 1270 Цивільного кодексу України строк вчинити дії з прийняття спадщини після смерті ОСОБА_3 .

Таким чином невчинення ОСОБА_1 дій з прийняття спадщини після смерті ОСОБА_3 не пов`язано з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами, тобто причини, з яких вона не вчинила ці дії, не є поважними.

Разом з тим, оскільки, як зазначалось вище, інші спадкоємці ОСОБА_3 , які прийняли спадщину, відсутні, а Швайківська сільська рада Бердичівського району Житомирської області своєї позиції щодо позову не повідомила, що розцінюється Судом як незаперечення проти позову, Суд вважає, що визначення ОСОБА_1 додаткового строку для прийняття спадщини після смерті дядька - ОСОБА_3 , відповідатиме таким загальним засадам цивільного права як принцип справедливості, добросовісності та розумності (пункт 6 частини першої статті 3 Цивільного кодексу України), а також аксіомі цивільного судочинства: "Placuit in omnibus rebus praecipuum esse iustitiae aequitatisque quam stricti iuris rationem", що означає: "У всіх юридичних справах правосуддя й справедливість мають перевагу перед строгим розумінням права".

Враховуючи викладене, Суд приходить до висновку, що позов ОСОБА_1 в частині вимоги про визначення їй додаткового строку - два місяці, для подання заяви про прийняття спадщини, підлягає задоволенню.

При цьому Суд, задовольняючи позову у цілому, задовольняє його у частині пред`явлення до Швайківської сільської ради Бердичівського району Житомирської області, яка в силу норм законодавства України, зокрема, статті 335 Цивільного кодексу України, є належним відповідачем у справі, та відмовляє у задоволенні позову в частині пред`явлення до Відділу реєстрації актів цивільного стану по м. Бердичеву реєстраційної служби Бердичівського міськрайонного управління юстиції, так як він жодним чином у спірних правовідносинах не порушував прав ОСОБА_1 та в силу норм законодавства України на спадщину ОСОБА_3 не претендував та не претендує.

Керуючись статтями 258, 259, 263 - 265 Цивільного процесуального кодексу України,

У Х В А Л И В:

1. Позов ОСОБА_1 ( АДРЕСА_2 , РНОКПП НОМЕР_1 ) до Швайківської сільської ради Бердичівського району Житомирської області (Житомирська область, Бердичівський район, с. Швайківка, вул. Осівка, 1, ) задовольнити.

2. Встановити факт, що ОСОБА_3 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_1 , є дядьком ОСОБА_1 .

3. Визначити ОСОБА_1 додатковий строк для подання заяви про прийняття спадщини після смерті ОСОБА_3 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_1 , - два місяці з дня набрання рішенням суду законної сили.

4. У задоволенні позову ОСОБА_1 до Відділу реєстрації актів цивільного стану по м. Бердичеву реєстраційної служби Бердичівського міськрайонного управління юстиції відмовити (Бердичівського відділу державної реєстрації актів цивільного стану у Бердичівському районі Житомирської області Центрально-Західного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Хмельницький)) (Житомирська область, м. Бердичів, вул. Житомирська, 43, ) відмовити.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги рішення суду, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Апеляційна скарга на рішення суду може бути подана протягом тридцяти днів з дня його складення безпосередньо до Житомирського апеляційного суду.

Учасник справи, якому повне рішення не було вручено у день його складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.

Суддя В.В. Корбут