Номер провадження: 22-ц/813/1300/22
Головуючий у першій інстанції Домусчі Л. В.
Доповідач Драгомерецький М. М.
ОДЕСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
ПОСТАНОВА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
24.03.2022 року м. Одеса

Одеський апеляційний суд в складі колегії суддів судової палати з розгляду цивільних справ:
головуючого судді: Драгомерецького М.М.,
суддів: Громіка Р.Д., Дришлюка І.А.,
при секретарі: Павлючук Ю.В.,
за участі: адвоката Ямкового В.І. в інтересах ТОВ «Агроальянс»,
переглянув у відкритому судовому засіданні в режимі відеоконференції цивільну справу цивільну справу за апеляційною скаргою ОСОБА_1 на рішення Приморського районного суду м. Одеси від 13 листопада 2019 року по справі за позовом ОСОБА_1 до Товариства з обмеженою відповідальністю «Агроальянс», приватного виконавця Притуляка Валерія Миколайовича, державного підприємства «Сетам», про визнання недійсними електронних торгів та протоколу, визнання недійсним та скасування акту про реалізацію предмету іпотеки, визнання недійсним свідоцтва про придбання нерухомого майна та визнання права власності,

в с т а н о в и в:
11 жовтня 2018 року ОСОБА_1 звернулася до суду із позовом до Товариства з обмеженою відповідальністю «Агроальянс», приватного виконавця Притуляка Валерія Миколайовича, державного підприємства «Сетам» із вимогами, за якими просила: визнати недійсними електронні торги та протокол від 30 серпня 2018 року №355107 щодо продажу квартири за адресою: АДРЕСА_1 ; - визнати недійсним та скасувати акт приватного виконавця Притуляка Валерія Миколайовича про реалізацію предмету іпотеки від 14 вересня 2018 року; - визнати недійсним свідоцтво про придбання нерухомого майна з прилюдних торгів серія та номер: 2085, видане 14.09.2018 року, видавник: Марченко А.М., приватний нотаріус Одеського міського нотаріального округу; - визнати за ОСОБА_1 право власності на квартиру за адресою: АДРЕСА_1 .
Позовні вимоги обґрунтовані тим, що позивачці на підставі договору купівлі-продажу від 15.11.2000 року, посвідченого державним нотаріусом Другої Одеської державної нотаріальної контори Гур`яновою Л.Г., реєстровий №1-5377, належить квартира за адресою: АДРЕСА_1 .
У кінці вересня 2018 року їй стало відомо, що право власності на належну її квартиру перейшло до ТОВ «Агроальянс» на підставі свідоцтва про придбання нерухомого майна з прилюдних торгів, виданого 14.09.2018 року приватним нотаріусом Одеського міського нотаріального округу Марченко А.М.. У результаті з`ясування обставин позивачці стало відомо, що реалізація квартири відбулась в рамках виконавчого провадження №56639349, відкритого приватним виконавцем Притуляком В.М. на підставі виконавчого листа №6-3181/11, виданого 25.04.2012 року Дніпровським районним судом м. Києва.
Позивачка посилається на те, що реалізація квартири проведена в порушення норм чинного законодавства, у зв`язку з чим вважає, що електронні торги, акт приватного виконавця про реалізацію предмету іпотеки та свідоцтво про придбання нерухомого майна з прилюдних торгів мають бути визнанні недійсними.
Так, ОСОБА_1 посилається на те, що вона була позбавлена можливості захисту своїх прав, оскільки жодних документів про відкриття виконавчого провадження, накладення арештів, проведення оцінки, реалізації квартири на торгах нею не отримувалося.
Зазначаючи, що 05.07.2018 року приватний виконавець Притуляк В.М. здійснив опис та арешт її квартири без її відома та участі. Окрім того, постанова приватного виконавця від 05.07.2018 року складена з порушенням вимог ст. 56 Закону України «Про виконавче провадження» та не містить всіх необхідних даних щодо опису майна.
Окрім того, посилалась на те, що між нею та ПАТ «Укрсоцбанк» не було проведено процедуру узгодження вартості спірної квартири.
Вказувала, що 06 липня 2018 року приватний виконавець Притуляк В.М. без додержання 10-денного терміну, визначеного законом для узгодження вартості майна між боржником та стягувачем, виніс постанову про призначення суб`єкта оціночної діяльності для участі у виконавчому провадженні, що, на думку позивача, свідчить про порушення ним вимог ст. 57 Закону України «Про виконавче провадження».
Як на підстави щодо незаконності оцінки майна позивач також посилалась на те, що звіт про оцінку майна було виконано суб`єктом оціночної діяльності, який не був визначений приватним виконавцем; звіт був складений не на державній мові; суб`єктом оцінювання не проводився огляд (обстеження) об`єкта оцінки (квартири); у порушення вимог ст. 57 Закону України «Про виконавче провадження» приватним виконавцем не було ознайомлено її з результатом визначення оцінки квартири; визначення ринкової вартості квартири проводилось порівняльним підходом із магазином-офісом, площею 20 та 30 кв.м., приміщенням під бізнес, площею 52 та 30 кв.м., та приміщенням під офіс, площею 31 кв.м., що, на думку позивача, призвело до спотворення вартості об`єкта оцінки.
За викладених обставин позивач ОСОБА_1 вважає, що електронні торги та протокол від 30 серпня 2018 року №355107 щодо продажу квартири за адресою: АДРЕСА_1 , підлягають визнанню недійсними, а усі інші позовні вимоги є похідними від них.
Ухвалою Приморського районного суду м. Одеси від 19 жовтня 2018 року відкрито провадження по справі в порядку загального позовного провадження, призначено дату, час і місце проведення підготовчого судового засідання.
Ухвалою Приморського районного суду м. Одеси від 19 жовтня 2018 року було вжито заходи забезпечення позову шляхом накладення арешту на двокімнатну квартиру, загальною площею 59,2 кв.м., розташовану за адресою: АДРЕСА_1 (реєстраційний номер об`єкта нерухомого майна: 101), власником якого є юридична особа Товариство з обмеженою відповідальністю «Агроальянс», (т. 1 а.с. 90 оберт а.с. 90).
У відзиві на позов, який надійшов від відповідача, приватного виконавця Притуляка В.М., він просив суд у задоволенні позову ОСОБА_1 відмовити в повному обсязі. Посилаючись на те, що ним вимоги Закону України «Про виконавче провадження» при вчиненні виконавчих дій у рамках виконавчого провадження АСВП №56639349 з примусового виконання виконавчого листа №6-3181/11 від 25.04.2012 року, були дотримані та всі дії вчиненні у межах повноважень. Усі винесені ним документи (постанови) направлялись позивачу за адресою, вказаною стягувачем у заяві та виконавчому листі, а також у відповіді з адресного бюро щодо місця реєстрації боржника. Окрім того, постанова була підписана особою орендарем квартири (приміщення), що свідчить про те, що боржниця свідомо приховувала факт отримання доходу і не мала жодного наміру виконувати вимоги виконавчого документу та свої зобов`язання перед ПАТ «Укрсоцбанк» за іпотечним договором №2328 від 26.10.2007 року. Вказував, що опис майна здійснювався у присутності представника стягувача, позивачка від присутності під час виконавчих дій відмовилась, попередньо стягувач не раз контактував із боржницею і жодних дій, спрямованих на погашення заборгованості з боку позивачки не відбувалось. За таких обставин твердження позивачки про порушення її прав вважає необґрунтованими так само як і заяви про те що вона не була обізнана про наявність виконавчого провадження. Вважає, що всі підстави та доводи позивачка, наведені нею у позові, не підтвердженні відповідними доказами та не впливають на дійсність торгів (т. 1 а.с. 97-114).
У відзиві на позов, який надійшов до суду першої інстанції від представника ТОВ «Агроальянс» також заперечувалось проти позовних вимог, та зазначалось про те, що ТОВ «Агроальянс» визначено у якості співвідповідача по справі, проте жодних посилань на порушення останнім прав позивача в позові не наведено. Окрім того, стверджувалось, що у постанові про опис майна була відображена реальна інформація про стан приміщення, оскільки квартира дійсно є саме торгівельним залом, та постанова відповідала вимогам чинного законодавства. Також, із боку позивача не надано доказів щодо неотримання нею відомостей про звернення до неї ПАТ «Укрсоцбанк», також заперечувалось проти доводів позивача щодо незаконності оцінки, оскільки звіт про оцінку був складений не державною мовою, посилаючись на те, що хоча мова якою складено звіт і не є державною, однак вона не може піддаватись дискримінації. Вважає, що суб`єктом оціночної діяльності було повністю дотримано вимоги чинного законодавства, останній мав безпосередній доступ до об`єкту оцінки, оскільки доступ до приміщення торгівельного залу є вільним із 10.00 год. до 20.00 год. кожного дня, що підтверджує із посиланням на фотографії з сайту Сетам. Загалом посилався на те, що процедура реалізації іпотечного майна пройшла у відповідності до норм чинного законодавства (т. 1 а.с. 118-130).
20 листопада 2018 року до суду першої інстанції надійшов відзив на позов від представника ДП «Сетам», згідно якого останній просив у задоволенні позовних вимог ОСОБА_1 відмовити та розглядати справу за відсутності представника ДП «Сетам». Посилався на те, що порушення Закону України «Про виконавче провадження» має місце тільки на стадії підготовки та передачі майна на реалізацію, обов`язки із виконання яких покладено на виконавців, дії яких мають самостійний спосіб оскарження і не можуть бути підставою для визнання електронних торгів недійсними. Вважає, що посилання позивачки на дії виконавця як на підставу для визначення електронних торгів недійсними не можуть братись до уваги, оскільки оцінка таких дій органів державної влади належить до компетенції суду, який видав виконавчий лист, у межах розгляду скарги на дії державного виконавця у відповідності до Закону України «Про виконавче провадження». Вважає, що позивачем обрано невірний спосіб захисту прав. Посилався на те, що позивачкою не доведено порушення вимог Порядку при проведенні електронних торгів та що останні вплинули на результати торгів (т. 1 а.с. 138-145).
Справа розглянута за відсутності приватного виконавця Притуляка В.М. та представника державного підприємства «Сетам» які у останнє судове засідання не з`явилися, про дату, час і місце проведення якого повідомлялися належним чином, про причини неявки суд не повідомили.
Рішенням Приморського районного суду м. Одеси від 13 листопада 2019 року у задоволенні позову ОСОБА_1 до ТОВ «Агроальянс», приватного виконавця Притуляка В.М., ДП «Сетам» про визнання недійсними електронних торгів та протоколу від 30 серпня 2018 року №355107 щодо продажу квартири за адресою: АДРЕСА_1 , визнання недійсним та скасування акту приватного виконавця Притуляка В.М. про реалізацію предмету іпотеки від 14 вересня 2018 року, визнання недійсним свідоцтва про придбання нерухомого майна з прилюдних торгів серія та номер: 2085, видане 14.09.2018 року, видавник: Марченко А.М., приватний нотаріус Одеського міського нотаріального округу та визнання права власності, відмовлено.
В апеляційній скарзі позивач ОСОБА_1 просить рішення суду першої інстанції скасувати й ухвалити нове рішення про задоволення позову в повному обсязі, посилаючись на неповне з`ясування судом обставин, що мають значення для справи, невідповідність висновків суду матеріалам справи, а також на порушення судом першої інстанції норм процесуального та матеріального права.
На підставі ст. 29 ЗУ «Про судоустрій і статус суддів», у виконання рішень зборів суддів Одеського апеляційного суду від 02.03.2022р. та 16.03.2022р., у зв`язку із введенням на території України воєнного стану відповідно до Указу Президента України №64/2022 від 24.02.2022р., керуючись статтею 26 ЗУ «Про правовий режим воєнного стану», враховуючи рішення Ради суддів України №9 від 24.02.2022р. та рекомендації Ради суддів України від 02.03.2022р. щодо роботи судів в умовах воєнного стану, з метою вжиття невідкладних заходів для забезпечення безперебійного функціонування Одеського апеляційного суду, головою суду видано Розпорядження №1 від 02 березня 2022 року, до якого внесені зміни розпорядженням №2 від 16 березня 2022 року, відповідно до п.п. 3-4 якого:

Зважаючи на те, що велика кількість учасників судових процесів не завжди мають змогу подати заяву про відкладення розгляду справи через задіяння до функціонування критичної інфраструктури, вступ до лав Збройних сил України, підрозділів територіальної оборони, добровольчих воєнних формувань та інших форм протидії збройної агресії проти України, або не можуть прибути в суд у зв`язку з небезпекою для життя, розгляд цивільних справ продовжити без участі учасників провадження в приміщенні Одеського апеляційного суду.

Справи розглядаються без участі учасників провадження за наявності повідомлення про дату, час та місце розгляду справи та за відсутності заяви (заяв) про відкладення розгляду справи.

Згідно із ч. 2 ст. 372 ЦПК України неявка сторін або інших учасників справи, належним чином повідомлених про дату, час і місце розгляду справи, не перешкоджає розгляду справи.

Сторони сповіщені належним чином, при цьому, явка сторін не визнавалась апеляційним судом обов`язковою.

Заслухавши суддю-доповідача, дослідивши матеріали справи та перевіривши доводи, наведені у апеляційній скарзі позивача ОСОБА_1 , у відзиві на апеляційну скаргу приватного виконавця Притуляка В.М. ТОВ «Агроальянс» та ДП «СЕТАМ», колегія суддів дійшла висновку про те, що апеляційна скарга підлягає задоволенню з наступних підстав.
У частинах 1 та 2 статті 367 ЦПК України зазначено, що суд апеляційної інстанції переглядає справу за наявними в ній і додатково поданими доказами та перевіряє законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги. Суд апеляційної інстанції досліджує докази, що стосуються фактів, на які учасники справи посилаються в апеляційній скарзі та (або) відзиві на неї.
Відповідно до ч. 4 ст. 367 ЦПК України суд апеляційної інстанції не обмежений доводами та вимогами апеляційної скарги, якщо під час розгляду справи буде встановлено порушення норм процесуального права, які є обов`язковою підставою для скасування рішення, або неправильне застосування норм матеріального права.
Статтею 5 ЦПК України передбачено, що, здійснюючи правосуддя, суд захищає права, свободи та інтереси фізичних осіб, права та інтереси юридичних осіб, державні та суспільні інтереси у спосіб, визначений законом або договором. У випадку, якщо закон або договір не визначають ефективного способу захисту порушеного, невизнаного або оспореного права, свободи чи інтересу особи, яка звернулася до суду, суд відповідно до викладеної в позові вимоги такої особи може визначити у своєму рішенні такий спосіб захисту, який не суперечить закону.
За змістом статей 15, 16 ЦК України, особа має право на захист свого особистого немайнового або майнового права у разі його порушення, невизнання або оспорювання, яке реалізується шляхом звернення до суду. Способи захисту цивільних прав та інтересів визначені частиною 2 статті 16 ЦК України.
Умови і порядок виконання рішень судів та інших органів (посадових осіб), що відповідно до закону підлягають примусовому виконанню в разі невиконання їх у добровільному порядку регламентуються Законом України «Про виконавче провадження».
Згідно зі статтею 1 Закону України «Про виконавче провадження», виконавче провадження як завершальна стадія судового провадження і примусове виконання судових рішень та рішень інших органів (посадових осіб) сукупність дій визначених у цьому Законі органів і осіб, що спрямовані на примусове виконання рішень і проводяться на підставах, у межах повноважень та у спосіб, що визначені Конституцією України, цим Законом, іншими законами та нормативно-правовими актами, прийнятими відповідно до цього Закону, а також рішеннями, які відповідно до цього Закону підлягають примусовому виконанню.
Статтею 48 Закону України «Про виконавче провадження» передбачено, що звернення стягнення на майно боржника полягає в його арешті, вилученні (списанні коштів з рахунків) та примусовій реалізації.
У разі якщо сторони виконавчого провадження не дійшли згоди щодо визначення вартості майна, визначення вартості майна боржника здійснюється виконавцем за ринковими цінами, що діють на день визначення вартості майна. Для проведення оцінки за регульованими цінами, оцінки нерухомого майна, транспортних засобів, повітряних, морських та річкових суден виконавець залучає суб`єкта оціночної діяльності суб`єкта господарювання (частина третя статті 57 Закону України «Про виконавче провадження»).
Виконавець повідомляє про результати визначення вартості чи оцінки майна сторонам не пізніше наступного робочого дня після дня визначення вартості чи отримання звіту про оцінку. У разі якщо сторони не згодні з результатами визначення вартості чи оцінки майна, вони мають право оскаржити їх у судовому порядку в 10-денний строк з дня отримання відповідного повідомлення. Сторона вважається ознайомленою з результатами визначення вартості чи оцінки арештованого майна, якщо їй надіслано повідомлення про результати визначення вартості чи оцінки майна за адресою, зазначеною у виконавчому документі, або за місцем фактичного проживання чи перебування такої сторони, достовірно встановленим виконавцем. Оскарження в судовому порядку результатів визначення вартості чи оцінки майна не зупиняє передачі майна на реалізацію, крім випадків зупинення передачі майна на реалізацію судом (частина п`ята статті 57 Закону України «Про виконавче провадження»).
Таким чином, у разі незгоди з результатами визначення вартості чи оцінки майна, сторони виконавчого провадження мають право оскаржити їх у судовому порядку в 10-денний строк з дня отримання відповідного повідомлення про такі результати.
Виходячи з аналізу правової природи процедури реалізації майна на прилюдних торгах, яка полягає у продажу майна, тобто у забезпеченні переходу права власності на майно боржника, на яке звернено стягнення, до покупця учасника прилюдних торгів, та ураховуючи особливості, передбачені законодавством щодо проведення прилюдних торгів, складання за результатами їх проведення акта про проведення прилюдних торгів є оформленням договірних відносин купівлі-продажу майна на публічних торгах, а відтак, є правочином.
Зазначений висновок узгоджується з положеннями статей 650, 655, частиною четвертою статті 656 ЦК України, які відносять публічні торги до договорів купівлі-продажу.
Отже, відчуження майна з прилюдних торгів належить до угод купівлі-продажу, а відтак така угода може визнаватися недійсною в судовому порядку з підстав недодержання в момент її вчинення вимог, встановлених частинами першою третьою, шостою статті 203 ЦК України (частина перша статті 215 ЦК України).
Разом з тим, оскільки за змістом частини першої статті 215 ЦК України підставами недійсності укладеного за результатами прилюдних торгів правочину є недодержання вимог закону в момент його укладення, то підставами для визнання прилюдних торгів недійсними є порушення встановлених законодавством правил їх проведення.
Реалізація арештованого майна (крім майна, вилученого з цивільного обороту, обмежено оборотоздатного майна та майна, зазначеного у частині восьмій статті 56 цього Закону) здійснюється шляхом електронних торгів або за фіксованою ціною. Порядок проведення електронних торгів визначається Міністерством юстиції України (частина перша, друга статті 61 Закону України «Про виконавче провадження»).
Аналіз положень Закону України «Про виконавче провадження» свідчить про те, що вони не встановлюють порядку та правил проведення прилюдних торгів, а лише закріплюють, як і стаття 650 ЦК України, такий спосіб реалізації майна як його продаж на прилюдних торгах і відсилають до інших нормативно-правових актів, якими повинен визначатися порядок проведення прилюдних торгів з реалізації арештованого майна.
Відповідно до ст. 51 Закону України «Про виконавче провадження» примусове звернення стягнення на предмет іпотеки здійснюється виконавцем з урахуванням положень Закону України «Про іпотеку».
Підставою для визнання прилюдних торгів недійсними є порушення встановлених законодавством правил проведення торгів, визначених ст. ст. 42, 43 Закону «Про іпотеку» та Порядком реалізації арештованого майна, затвердженого Наказом Міністерства юстиції України від 29.09.2016 року за №2831/5, зареєстрованого в Міністерстві юстиції України 30.09.2016 року за №1301/29431 (надалі Порядок), а саме: правил, які визначають процедуру підготовки, проведення торгів (опублікування інформаційного повідомлення певного змісту про реалізацію нерухомого майна; направлення письмових повідомлень державному виконавцю, стягувачу та боржнику про дату, час, місцепроведення прилюдних торгів, а також стартову ціну реалізації майна тощо); правил, які регулюють сам порядок проведення торгів; правил, які стосуються оформлення кінцевих результатів торгів.
Нерухоме майно передається на реалізацію з прилюдних торгів за ціною та у порядку, передбаченому Законом України «Про виконавче провадження», водночас процедуру підготовки та порядок проведення торгів з реалізації арештованого нерухомого майна, а також розрахунків за придбане майно й оформлення результатів торгів визначено ст. ст. 42, 43 Закону України «Про іпотеку» та вказаним Порядком.
Відповідно до ст. 43 Закону України «Про іпотеку» прилюдні торги проводяться у двомісячний строк з дня одержання організатором прилюдних торгів заявки державного виконавця на їх проведення.
Початкова ціна продажу предмета іпотеки встановлюється рішенням суду або за згодою між іпотекодавцем та іпотекодержателем, а якщо вони не досягли згоди, - на підставі оцінки, проведеної відповідно до законодавства про оцінку майна і майнових прав та професійну оціночну діяльність, при цьому початкова ціна продажу майна не може бути нижчою за 90 відсотків його вартості, визначеної шляхом його оцінки.
Організатор прилюдних торгів не пізніше ніж за 15 робочих днів до дня початку прилюдних торгів публікує в місцевих друкованих засобах масової інформації за місцезнаходженням предмета іпотеки, а у разі проведення електронних торгів - також на веб-сайті проведення електронних торгів, повідомлення про проведення таких торгів. У повідомленні зазначається інформація про день, час, місце проведення прилюдних торгів, опис предмета іпотеки, що підлягає продажу, місце, де можна отримати додаткову інформацію про умови проведення прилюдних торгів та іншу необхідну інформацію.
Організатор прилюдних торгів забезпечує будь-якій зацікавленій особі доступ до інформації про умови проведення прилюдних торгів та про предмет іпотеки, що підлягає продажу.
Не пізніше дня публікації повідомлення про проведення прилюдних торгів у засобах масової інформації організатор прилюдних торгів письмово сповіщає державного виконавця, приватного виконавця, іпотекодавця, іпотекодержателя та всіх осіб, що мають зареєстровані у встановленому законом порядку права та вимоги на предмет іпотеки, про день, час і місце проведення прилюдних торгів та про початкову ціну реалізації майна.
Згідно із пунктом 2 розділу VII «Особливості реалізації окремих видів майна» Порядку, реалізація предмета іпотеки здійснюється відповідно до вимог цього Порядку з урахуванням особливостей, визначених цим пунктом та Законом України «Про іпотеку». Строк підготовки до електронних торгів під час реалізації предмета іпотеки складає не менше 30 календарних днів. Організатор не пізніше ніж за 15 робочих днів до дня початку електронних торгів публікує в місцевих друкованих засобах масової інформації за місцезнаходженням предмета іпотеки та на Веб-сайті повідомлення про проведення таких електронних торгів. Не пізніше дня публікації повідомлення про проведення електронних торгів у засобах масової інформації Організатор письмово повідомляє виконавця, іпотекодавця, іпотекодержателя та всіх осіб, що мають зареєстровані у встановленому законом порядку права та вимоги на предмет іпотеки, про день та час проведення електронних торгів та про початкову ціну продажу майна.
Пунктом 1 розділу VIIІ «Оформлення результатів електронних торгів» Порядку передбачено, що після закінчення електронних торгів (закінчення строку аукціону з урахуванням його можливого продовження) на Веб-сайті відображаються відомості про завершення електронних торгів. Не пізніше наступного робочого дня Система автоматично формує та розміщує на Веб-сайті протокол електронних торгів за лотом. До протоколу вноситься така інформація: дата і час початку та завершення електронних торгів; реєстраційний номер лота; назва лота; стартова ціна та ціна продажу лота, цінові пропозиції учасників, особливі ставки купівлі лота учасників, якщо вони мали місце; сума сплаченого гарантійного внеску; розмір винагороди Організатору, яку повинен сплатити переможець електронних торгів, та реквізити рахунку для її сплати; відомості про переможця електронних торгів (унікальний реєстраційний номер учасника); дата, до якої переможець електронних торгів повинен повністю сплатити ціну лота; реквізити рахунку відділу державної виконавчої служби (приватного виконавця), на який необхідно перерахувати кошти за придбане майно. Не пізніше наступного робочого дня Система розміщує аналогічний протокол електронних торгів за лотом з повною інформацією про переможця електронних торгів в особистому кабінеті переможця. У протоколі зазначаються прізвище, ім`я та по батькові фізичної особи переможця електронних торгів, серія та номер документа, що посвідчує його особу, місце проживання та номер контактного телефону (за наявності). У разі якщо переможцем електронних торгів є юридична особа, зазначаються її найменування, код за ЄДРПОУ, місцезнаходження та номер контактного телефону (за наявності). У разі визнання електронних торгів такими, що не відбулися, у протокол електронних торгів вноситься відповідна підстава. До протоколу електронних торгів можуть бути внесені й інші відомості.
Судом першої інстанції встановлено, що ОСОБА_1 на підставі договору купівлі-продажу від 15.11.2000 року, посвідченого державним нотаріусом Другої Одеської державної нотаріальної контори Гур`яновою Л.Г., реєстровий №1-5377, належала квартира за адресою: АДРЕСА_1 , що складається з 2-х житлових кімнат житловою площею 44,1 кв.м. та загальною площею 59,2 кв.м. (т. 1 а.с. 14).
На примусовому виконанні у Приватного виконавця виконавчого округу Одеської області Притуляка Валерія Миколайовича знаходилось виконавче провадження АСВП №56639349 із примусового виконання виконавчого листа №6-3181/11 від 25.04.2012 року, виданого Дніпровським районним судом м. Києва про стягнення з ОСОБА_1 на користь ПАТ «Укрсоцбанк» заборгованості в сумі 2 085 373,84 грн. та витрат пов`язаних з вирішенням спору Третейським судом у сумі 21 253,74 грн..
19 червня 2018 року Приватним виконавцем виконавчого округу Одеської області Притуляком Валерієм Миколайовичем була винесена постанова про відкриття виконавчого провадження № 56639349.
Згідно пояснень, наданих приватним виконавцем у його відзиві, у заяві про відкриття виконавчого провадження, стягувач зазначив адресу боржника ОСОБА_1 : АДРЕСА_2 , до заяви було додано копію паспорту боржниці з цією ж адресою. У виконавчому документі також вказана та сама адреса, що і у заяві стягувача та в паспорті боржника.
Судом першої інстанції також встановлено, що у процесі виконавчих дій, згідно відповіді Відділу адресно-довідкової роботи ГУ ДМС України в Одеській області приватним виконавцем Притуляком В.М. було виявлено, що боржниця зареєстрована за адресою: АДРЕСА_3 . Відтоді вся кореспонденція направлялась виконавцем і за адресою, вказаною у виконавчому документі, і за адресою реєстрації.
Суд першої інстанції дійшов висновку про те, що постанова про відкриття провадження у справі була належним чином відправлена сторонам за наявними та підтвердженими (зокрема паспортом боржниці та виконавчим документом) адресам рекомендованою кореспонденцією. Отже, викладені обставини спростовують доводи позивача щодо її несповіщення про існування відповідного виконавчого провадження.
Крім того, судом першої інстанції встановлено, що 05.07.2018 року приватним виконавцем Притуляком В.М. було проведено опис та арешт майна боржника ОСОБА_1 , а саме двокімнатної квартири, загальною площею 59,2 кв. м., що знаходиться за адресою: АДРЕСА_1 .
05 липня 2018 року приватному виконавцю надійшла заява від представника стягувача про те, що згоди між сторонами щодо визначення вартості описаного майна досягнуто не було.
06 липня 2018 року приватним виконавцем винесено постанову, згідно якої призначено суб`єкта оціночної діяльності суб`єкта господарювання ПП «Брокбізнесконсалт», який має сертифікат, виданий 27.08.2015 року за №7.08.2015 684/15 Фондом державного майна України (строк дії до 27.08.2018 року) для визначення вартості описаного майна (т. 1 а.с. 37-38).
Згідно акту приватного виконавця Притуляка В.М. від 14.09.2018 року, складеного у рамках виконавчого провадження №56639349 (т. 1 а.с. 25), згідно протоколу №355107 спірна квартира була реалізована як предмет іпотеки 30 серпня 2018 року Державним підприємством «Сетам» за допомогою системи електронних торгів у рахунок погашення заборгованості ОСОБА_1 перед ПАТ «Укрсоцбанк» за виконавчим листом №6-3181/11 від 25.04.2012 року, виданого Дніпровським районним судом м. Києва про стягнення з ОСОБА_1 на користь ПАТ «Укрсоцбанк» заборгованості в сумі 2 085 373, 84 грн. та витрат пов`язаних з вирішенням спору Третейським судом 21 253, 74 грн..
У подальшому право власності на квартиру перейшло до ТОВ «Агроальянс» на підставі свідоцтва про придбання нерухомого майна з прилюдних торгів, виданого 14.09.2018 року приватним нотаріусом Одеського міського нотаріального округу Марченко А.М., що підтверджується інформацією з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно та реєстру прав власності на нерухоме майно, Державного реєстрі іпотек, Єдиного реєстру заборон відчуження об`єктів нерухомого майна щодо об`єкта нерухомого майна від 17.09.2019 року (т. 1 а.с. 26).
Відмовляючи у задоволені позову, суд першої інстанції виходив з того, що підстави позову, на які посилається позивачка, не знайшли належного підтвердження та були спростовані відповідачами, а жодних інших порушень правил проведення електронних торгів, які передбачені Законом України «Про виконавче провадження» та Порядком, судом не встановлено.
Проте, колегія суддів не погоджується з такими висновками суду першої інстанції, виходячи з наступних підстав.
Відповідно до ч. 4 ст. 263 ЦПК України, при виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин суд враховує висновки щодо застосування відповідних норм права, викладені в постановах Верховного Суду.
У постанові від 12 січня 2022 року по справі №344/21689/19 Верховний суд дійшов наступного висновку: «аргументи касаційної скарги про те, що порушення вимог законодавства як державним виконавцем так і організатором прилюдних торгів потрібно досліджувати комплексно, оскільки вони є взаємопов`язаними, Верховний Суд вважає слушними. Так, після проведення електронних торгів дії державного виконавця в межах конкретного виконавчого провадження підлягають дослідженню судом в рамках розгляду справи про визнання таких торгів недійсними».
За таких обставин, дії або бездіяльність приватного виконавця Притуляка В.М. в межах виконавчого провадження №56639349 підлягають дослідженню судом в рамках розгляду цієї справи.
Відповідно до ч. 1 ст. 28 Закону України «Про виконавче провадження», копії постанов виконавця та інші документи виконавчого провадження (далі документи виконавчого провадження) доводяться виконавцем до відома сторін та інших учасників виконавчого провадження, надсилаються адресатам простою кореспонденцією або доставляються кур`єром, крім постанов про відкриття виконавчого провадження, про повернення виконавчого документа стягувачу, повідомлення стягувачу про повернення виконавчого документа без прийняття до виконання, які надсилаються рекомендованим листом з повідомленням про вручення. Боржник вважається повідомленим про початок примусового виконання рішень, якщо йому надіслано постанову про відкриття виконавчого провадження за адресою, зазначеною у виконавчому документі.
Документи виконавчого провадження надсилаються стягувачу та боржнику за їхніми адресами, зазначеними у виконавчому документі. У разі зміни стороною місця проживання чи перебування або місцезнаходження документи виконавчого провадження надсилаються за адресою, зазначеною у відповідній заяві сторони виконавчого провадження.
Документи виконавчого провадження доводяться до відома або надсилаються адресатам не пізніше наступного робочого дня з дня їх винесення.
Суд першої інстанції дійшов безпідставного висновку про те, що постанова про відкриття провадження у справі була належним чином відправлена сторонам за наявними та підтвердженими (зокрема паспортом боржниці та виконавчим документом) адресам рекомендованою кореспонденцією, оскільки матеріали справи не містять як самої постанови про відкриття виконавчого провадження, так і будь-яких доказів її надсилання апелянту в порядку, встановленому ч. 1 ст. 28 Закону України «Про виконавче провадження», а саме: рекомендованим листом з повідомленням про вручення.
Матеріали справи не містять також й виконавчого документу, на підставі якого приватним виконавцем Притуляком В.М. було звернено стягнення на спірну квартиру, а тому висновок суду першої інстанції про те, що у виконавчому документі вказана та сама адреса, що і у заяві стягувача та в паспорті боржниці, а саме: АДРЕСА_2 , не ґрунтується на матеріалах справи.
Не знайшли свого підтвердження й встановлені судом першої інстанції обставини щодо направлення апелянту приватним виконавцем всієї кореспонденції за адресою, вказаною у виконавчому документі, і за адресою реєстрації позивача ОСОБА_1 ( АДРЕСА_3 ).
Копія супровідного листа №2160 від 05.07.2018 р. (т. 1 а.с. 103) та копія повідомлення щодо ознайомлення із результатами визначення вартості майна №2293 від 23.07.2018р. (т. 1 а.с. 107), не є належними доказами таких обставин в розумінні ст. 77 ЦПК України.
Наявні у матеріалах справи копії конвертів (т. 1 а.с. 106, 109) також не є належними доказами направлення повідомлень позивачці, оскільки вони не містять ані імені (найменування) адресата, ані його адреси.
Копія конверту №304 (т. 1 оберт а.с. 111) містить ім`я апелянта та адресу: АДРЕСА_2 , проте, чи є ця адреса тією адресою, за якою була зареєстрована позивачка або чи саме ця адреса тією, що зазначена у виконавчому документі, встановити не можливо з огляду на відсутність у матеріалах справи копії виконавчого листа та адресної довідки, на яку посилався приватний виконавець Притуляк В.М..
Судова колегія приймає до уваги також те, що копії документів, надані суду приватним виконавцем Притуляком В.М., у тому числі вищенаведені копії документів, є незасвідченими, як того вимагає ст. 95 ЦПК України, а тому є недопустимими доказами у справі та не можуть бути покладені в основу судового рішення.
Колегія суддів приймає до уваги й те, що копії документів, приєднаних відповідачем ДП «Сетам» до відзиву на позовну заяву, а саме: копія інформаційного повідомлення по лоту №295695 та копія протоколу проведення електронних торгів №355107 є також незасвідченими, а тому цими документами не можуть підтверджуватися обставини, на які посилається відповідач ДП «Сетам».
Згідно із частин 1, 2 ст. 57 Закону України «Про виконавче провадження» визначення вартості майна боржника здійснюється за взаємною згодою сторонами виконавчого провадження.
У разі якщо сторони виконавчого провадження, а також заставодержатель у 10-денний строк з дня винесення виконавцем постанови про арешт майна боржника не досягли згоди щодо вартості майна та письмово не повідомили виконавця про визначену ними вартість майна, виконавець самостійно визначає вартість майна боржника.
За таких обставин, строк, протягом якого позивачка мала право узгодити із стягувачем вартість спірного майна спливав на десятий день з дня винесення виконавцем постанови про арешт майна, тобто 15 липня 2018 року.
В матеріалах справи міститься копія заяви ПАТ «Укрсоцбанк» від 05.07.2018 року про недосягнення згоди з позивачкою щодо вартості предмету іпотеки (т. 1, а.с. 110). Однак судова колегія критично оцінює вказаний доказ, оскільки зазначена заява подана у день проведення опису та арешту спірної квартири, що свідчить про те, що процедури узгодження вартості взагалі не проводилась.
Судом першої інстанції також не прийнято до уваги ту обставину, що приватний виконавець не дотримався встановленого ч. 5 ст. 57 Закону України «Про виконавче провадження» 10-денного строку оскарження результатів визначення оцінки майна, який мав спливати з моменту отримання позивачем від приватного виконавця повідомлення про результати визначення оцінки майна.
Оскільки, приватний виконавець направив ДП «Сетам» заявку на реалізацію предмета іпотеки 27.07.2018р., тобто через 4 дні з моменту отримання звіту про оцінку майна (23.07.218 р.).
Судова колегія погоджується з доводами апелянта, викладеними у позовній заяві, а саме про те, що суб`єктом оціночної діяльності ПП «Брокбізнесконсалт» огляд спірної квартири після призначення суб`єкта оціночної діяльності не проводився.
Так, у відзиві на позовну заяву приватний виконавець посилається на те, що фотографії, які містяться у звіті, складеному ПП «Брокбізнесконсалт», було зроблено 05.07.2018 року під час проведення виконавцем опису та арешту спірного майна, при якому був присутній представник ПП «Брокбізнесконсалт» (т. 1 а.с. 100).
Проте, ПП «Брокбізнесконсалт» був призначений виконавцем суб`єктом оціночної діяльності лише 06.07.2018 року, а тому будь-яка інформація щодо предмету іпотеки, отримана оцінювачем до 06.07.2018 року, у тому числі результати огляду спірної квартири (фотофіксація), не могла бути покладена в обґрунтування висновків, що містяться у Звіті про оцінку предмету іпотеки, яка була проведена ПП «Брокбізнесконсалт» в межах виконавчого провадження №56639349.
Крім того, судова колегія приймає до уваги доводи про те, відповідачі не надали доказів знаходження оцінювача ОСОБА_2 у трудових відносинах з ПП «Брокбізнесконсалт», крім того, номер вказаний у його свідоцтві не відповідає Реєстру оцінщиків, розміщеному на сайті Фонду державного майна України, оскільки відповідно до вказаного реєстру свідоцтво під номером 5462 видано іншому оцінювачу, а саме ОСОБА_3 (т. 2, а.с. 187).
Згідно із п. 3 Порядку, в редакції, що діяла на момент вчинення відповідних виконавчих дій, виконавець у строк не пізніше п`яти робочих днів після ознайомлення сторін із результатами визначення вартості чи оцінки арештованого майна готує проект заявки на реалізацію арештованого майна, який містить інформацію, передбачену абзацами третім шістнадцятим пункту 2 цього розділу.
Державний виконавець направляє заявку на реалізацію арештованого майна начальнику відділу державної виконавчої служби, якому він безпосередньо підпорядкований, для підписання та передачі Організатору.
Заявка на реалізацію арештованого майна подається разом із такими документами (в електронній або паперовий формі):
копія виконавчого документа, а в разі наявності зведеного виконавчого провадження довідка виконавця щодо загальної кількості виконавчих документів та суми, що підлягає стягненню за ними;
копія постанови про опис та арешт майна боржника, а у разі якщо опис та арешт майна проводили до набрання чинності Законом України від 02 червня 2016 року №1404-VIII «Про виконавче провадження» копія акта опису та арешту майна боржника;
копії документів, що підтверджують вартість (оцінку) майна (повідомлення сторін про визначення вартості майна, акт виконавця про визначення вартості майна або звіт суб`єкта оціночної діяльності суб`єкта господарювання про оцінку майна, строк чинності якого відповідає вимогам частини шостої статті 57 Закону України «Про виконавче провадження»);
у разі передачі на реалізацію нерухомого майна, право власності на яке або право користування яким мають діти, копія дозволу органів опіки та піклування або відповідне рішення суду;
копії документів, що підтверджують наявність (відсутність) чинних обтяжень майна.
У відповідності до п. 4 Порядку, начальник відділу державної виконавчої служби після отримання проекту заявки та документів щодо передачі майна на реалізацію у строк до трьох робочих днів перевіряє ці документи на відповідність вимогам законодавства, наявність відомостей про місце зберігання й демонстрації майна та у разі виявлення порушень визначає їх перелік та встановлює строк для усунення порушень, який становить не більше трьох робочих днів, а у разі, якщо відповідно до законодавства реалізація майна неможлива, документи щодо передачі майна на реалізацію повертаються державному виконавцю, який їх подав, із зазначенням визначених законодавством підстав, що унеможливлюють реалізацію майна.
У разі встановлення відповідності заявки на реалізацію арештованого майна та доданих документів вимогам законодавства чи після приведення їх у відповідність до вимог законодавства начальник відділу державної виконавчої служби підписує таку заявку (за допомогою електронного цифрового підпису або власноруч у випадку, передбаченому пунктом 4 розділу І цього Порядку) та надсилає її разом із документами, передбаченими абзацами четвертим-восьмим пункту 3 розділу ІІ цього Порядку, Організатору в електронному вигляді через особистий кабінет відділу державної виконавчої служби для внесення інформації про проведення електронних торгів (торгів за фіксованою ціною) до Системи.
Приватний виконавець самостійно формує і перевіряє заявку та документи щодо передання майна на реалізацію на відповідність вимогам законодавства та після встановлення відповідності документів таким вимогам підписує (за допомогою електронного цифрового підпису або власноруч у випадку, передбаченому пунктом 4 розділу І цього Порядку) заявку на реалізацію арештованого майна та надсилає її разом із документами, передбаченими абзацами четвертим-восьмим пункту 3 розділу ІІ цього Порядку, в електронному вигляді через особистий кабінет приватного виконавця для внесення інформації про проведення електронних торгів (торгів за фіксованою ціною) до Системи.
Перевірка змісту заявки на відповідність вимогам законодавства Організатором не здійснюється. За відповідність документів, на підставі яких вноситься інформація до Системи, а також за достовірність інформації, зазначеної у заявці, відповідають посадові особи відділу державної виконавчої служби (приватний виконавець).
Організатор перевіряє повноту заповнення заявки. У разі невідповідності заявки вимогам, передбаченим пунктом 2 цього розділу, Організатор через особистий кабінет відділу державної виконавчої служби (приватного виконавця) повідомляє начальника відділу державної виконавчої служби (приватного виконавця) про необхідність усунення недоліків протягом трьох робочих днів.
Судовою колегію приймається до уваги те, що відповідачами не надані суду докази направлення приватним виконавцем на адресу ДП «СЕТАМ» разом із заявкою на реалізацію предмета іпотеки №2343 від 27.07.2018 року документів, вказаних у п. 3 розділу II Порядку, у тому числі копію виконавчого документу та звіту ПП «Брокбізнесконсалт» про оцінку спірної квартири.
При цьому ДП «Сетам», порушуючи ті ж самі приписи Порядку, не повідомив приватного виконавця Притуляка В.М. про необхідність усунення вказаних недоліків та за відсутності вищезазначених документів здійснив внесення до Системи інформацію про спірне майно та сформував лот торгів на підставі заявки, яка не відповідала вимогам Порядку.
Згідно із частиною сьомою статті 51 Закону України «Про виконавче провадження» примусове звернення стягнення на предмет іпотеки здійснюється виконавцем з урахуванням Закону України «Про іпотеку».
Відповідно до частин третьої, п`ятої статті 43 Закону України «Про іпотеку» організатор прилюдних торгів не пізніше ніж за 15 робочих днів до дня початку прилюдних торгів публікує в місцевих друкованих засобах масової інформації за місцезнаходженням предмета іпотеки, а в разі проведення електронних торгів також на вебсайті проведення електронних торгів, повідомлення про проведення таких торгів. У повідомленні зазначається інформація про день, час, місце проведення прилюдних торгів, опис предмета іпотеки, що підлягає продажу, місце, де можна отримати додаткову інформацію про умови проведення прилюдних торгів, та іншу необхідну інформацію.
Не пізніше дня публікації повідомлення про проведення прилюдних торгів у засобах масової інформації організатор прилюдних торгів письмово сповіщає державного виконавця, приватного виконавця, іпотекодавця, іпотекодержателя та всіх осіб, що мають зареєстровані у встановленому законом порядку права та вимоги на предмет іпотеки, про день, час і місце проведення прилюдних торгів та про початкову ціну реалізації майна.
Обов`язок організатора прилюдних торгів друкувати в місцевих засобах масової інформації за місцезнаходженням предмета іпотеки повідомлення про проведення таких торгів з реалізації предмета іпотеки та письмове сповіщення, в тому числі, іпотекодавця, про день, час і місце проведення прилюдних торгів та про початкову ціну реалізації майна закріплено також у пункті 2 розділу VII Порядку.
Колегія суддів звертає увагу на ту обставину, що ДП «Сетам» у порушення ст. 43 Закону України «Про іпотеку» не направив апелянту письмове повідомлення про призначення торгів та не здійснив публікацію повідомлення про торги у місцевих засобах масової інформації.
Дотримання нормативно встановлених правил призначення та проведення прилюдних торгів є обов`язковою умовою правомірності правочину. Проте сам по собі факт неналежного повідомлення боржника про проведення прилюдних торгів не може бути підставою для визнання таких торгів недійсними. Головна умова, яка повинна бути встановлена судами, це наявність порушень, що могли вплинути на результат торгів, а тому окрім наявності порушення норм закону при проведенні торгів, повинно бути встановлене порушення прав і законних інтересів особи, яка їх оспорює, способом захисту яких є визнання прилюдних торгів недійсними.
Схожих висновків дійшов Верховний Суд України у постановах від 18 листопада 2015 року у справі №6-1884цс15, та від 29 листопада 2017 року у справі №668/5633/14-ц, а також Верховний Суд у постанові від 10 липня 2019 року у справі №462/2232/16.
У постанові Верховного Суду України від 06 квітня 2016 року в справі №3-242гс16 викладено правовий висновок, згідно з яким при вирішенні спору про визнання електронних торгів недійсними судам необхідно встановити, чи мало місце порушення вимог Порядку та інших норм законодавства при проведенні електронних торгів; чи вплинули ці порушення на результати електронних торгів; чи мало місце порушення прав і законних інтересів позивачів, які оспорюють результати електронних торгів.
У постанові Верховного Суду України від 29 листопада 2017 року в справі №668/5633/14-ц також викладено правовий висновок, що головною умовою, яку повинні встановити суди, є наявність порушень, що могли вплинути на результат торгів, а тому, окрім наявності порушення норм закону при проведенні прилюдних торгів, повинні бути й порушення прав і законних інтересів особи, яка їх оспорює, способом захисту яких є визнання торгів недійсними.
Тобто для визнання судом електронних торгів недійсними необхідним є: наявність підстав для визнання електронних торгів недійсними (порушення правил проведення електронних торгів); встановлення, чи порушується (не визнається або оспорюється) суб`єктивне цивільне право або інтерес особи, яка звернулася до суду.
Апелянтом надано до суду Звіт про незалежну оцінку нерухомого майна квартири АДРЕСА_4 , виготовлений ТОВ «Сінергія Інвест», згідно із яким ринкова вартість спірної квартири станом на 09.07.2018 року складала 3 747 681 (три мільйони сімсот сорок сім тисяч шістсот вісімдесят одна) гривень.
Судова колегія погоджується із доводами апеляційної скарги про порушення прав та законних інтересів позивача в наслідок порушення діючого законодавства приватним виконавцем та організатором електронних торгів з огляду на наступне.
Неповідомлення відповідачем ДП «СЕТАМ» позивача ОСОБА_1 про призначення торгів позбавило її реалізувати своє право, визначене ст. 42 Закону України «Про іпотеку», якою передбачено, що боржник вправі до дня продажу предмета іпотеки на прилюдних торгах виконати вимогу за основним зобов`язанням чи ту її частину, виконання якої прострочено, разом з відшкодуванням будь-яких витрат та збитків, завданих іпотекодержателю, включаючи судові витрати, витрати на оплату винагороди залученим експертам (оцінювачам, юристам), витрати на підготовку до проведення прилюдних торгів тощо. Таке виконання є підставою для припинення реалізації предмета іпотеки на прилюдних торгах. Умови договорів, що обмежують це право боржника, є недійсними.
Порушенням ст. 43 Закону України «Про іпотеку» відповідачі приватний виконавець та організатор торгів позбавили апелянта права оскаржити дії приватного виконавця та результати незалежного оцінювання предмету іпотеки, вимагати від суду зупинення виконавчих дій, надання доказів порушення оцінювачем порядку проведення незалежної оцінки та доказів реальної ринкової вартості спірної квартири.
При цьому, судова колегія приймає до уваги ту обставину, що згідно Звіту про незалежну оцінку нерухомого майна квартири АДРЕСА_4 , виготовленого ТОВ «Сінергія Інвест», ринкова вартість спірної квартири станом на 09.07.2018 року складала 3 747 681 (три мільйони сімсот сорок сім тисяч шістсот вісімдесят одна) гривень, що значно перевищує ціну, за якою предмет іпотеки було реалізовано за результатами електронних торгів. Вказана обставина свідчить про можливість отримати від реалізації предмету іпотеки відповідно до вказаного Звіту навіть за умови продажу за стартовою ціною, суму, яка значно перевищує суму, за якою було реалізовано предмет іпотеки за результатами спірних електронних торгів, та, відповідно про можливість отримання апелянтом значно більшої суми в якості різниці між боргом та ціною продажу предмета іпотеки.
Крім того, судова колегія приймає до уваги доводи апеляційної скарги відносно того, що ПП «Брокбізнесконсалт» здійснюючи оцінку предмету іпотеки із застосуванням порівняльного методу, послався для порівняння на інформацію про об`єкти, які або знаходяться не у центрі м. Одеса, або про об`єкти, адреса яких не вказана. Крім того, вартість об`єктів (їх оренди), прийнятих для порівняння ТОВ «Брокбізнесконсалт», суттєво відрізняться від вартості об`єктів (їх оренди), застосованих для порівняння ТОВ «Сінергія Інвест».
Таким чином, судова колегія доходить до висновку про те, вказані порушення, допущені приватним виконавцем та організатором електронних торгів, тобто ненаправлення апелянту письмового повідомлення про результати оцінки, про призначення торгів, неопублікавання повідомлення про призначення торгів у друкованих засобах масової інформації, грубо порушили права апелянта на мирне володіння майном, гарантоване ст. 41 Конституції України, а також права боржника (іпотекодателя), визначені Законом України «Про іпотеку» та законом України «Про виконавче провадження», в тому числі право на отримання максимальної різниці між вартістю предмета іпотеки та ціною його продажу на публічних торгах.
Відповідно до статті 1 Першого протоколу до Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод кожна фізична та юридична особа має право мирно володіти своїм майном. Ніхто не може бути позбавлений своєї власності інакше як в інтересах суспільства і на умовах, передбачених законом і загальним принципами міжнародного права.
Основною метою статті 1 Першого протоколу до Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод є попередження свавільного захоплення власності, конфіскації, експропріації та інших порушень безперешкодного користування своїм майном. При цьому в своїх рішенням Європейський суд з прав людини постійно вказує на необхідність дотримання справедливої рівноваги між інтересами суспільства та необхідністю дотримання фундаментальних прав окремої людини (наприклад, рішення у справі «Спорронг і Льоннрот проти Швеції» від 23 вересня 1982 року, «Новоселецький проти України» від 11 березня 2003 року, «Федоренко проти України» від 01 червня 2006 року). Необхідність забезпечення такої рівноваги відображено в структурі статті 1. Зокрема, необхідно щоб була дотримана обґрунтована пропорційність між застосованими заходами та переслідуваною метою, якої намагаються досягти шляхом позбавлення особи її власності.
Таким чином, особу може бути позбавлено її власності лише в інтересах суспільства, на умовах, передбачених законом і загальним принципами міжнародного права, а при вирішенні питання про можливість позбавлення особи власності мусить бути дотримано справедливої рівноваги між інтересами суспільства та правами власника.
Отже, засіб юридичного захисту має бути ефективним, як на практиці, так і за законом. У рішенні від 31.07.2003 у справі «Дорани проти Ірландії» Європейський суд з прав людини зазначив, що поняття «ефективний засіб» передбачає не лише запобігання порушенню або припиненню порушення, а так само встановлення механізму відновлення, поновлення порушеного права. Таким чином, обов`язковим є практичне застосування ефективного механізму захисту. Протилежний підхід суперечитиме принципу верховенства права.
За таких обставин, виконуючи повноваження суду апеляційної інстанції, колегія суддів дійшла висновку про те, що позивач ОСОБА_1 має право на захист свого права у випадку порушення його відповідачами, у даному випадку в судовому засіданні позивачем доведено належним чином, що відповідачі порушили її права, тому у відповідності до ст. ст. 15, 16 ЦК України порушене право підлягає судовому захисту.
Аналогічна правова позиція висловлена Верховним Судом України у постановах від 18 листопада 2015 року справа №6-1884цс15, та від 29 листопада 2017 року, справа №668/5633/14-ц, а також Верховний Суд у постанові від 10 липня 2019 року, справа №462/2232/16.
Тому, позовні вимоги позивача ОСОБА_1 є законними, обґрунтованими та підлягають задоволенню у повному обсязі.
Порушення судом норм процесуального права, а саме, статей 12, 81, 89, 263, 264 ЦПК України, та норм матеріального права, а саме, статей 203, 215, 216, 650, 655, 658 ЦК України, ст. ст. 56, 57 Закону України «Про виконавче провадження» у відповідності до п. 4 ч. 1 ст. 376 ЦПК України є підставою для скасування рішення суду першої інстанції й ухвалення нового судового рішення про задоволення позовних вимог.
Керуючись ст. ст. 367, 368, п. 2 ч. 1 ст. 374, п. 4 ч. 1 ст. 376, ст. ст. 381-384 ЦПК України, Одеський апеляційний суд в складі колегії суддів судової палати з розгляду цивільних справ,-
П О С Т А Н О В И В:
Апеляційну скаргу ОСОБА_1 задовольнити, рішення Приморського районного суду м. Одеси від 13 листопада 2019 року скасувати.
Ухвалити нове рішення, яким позов ОСОБА_1 до Товариства з обмеженою відповідальністю «Агроальянс», приватного виконавця Притуляка Валерія Миколайовича, державного підприємства «Сетам», про визнання недійсними електронних торгів та протоколу, визнання недійсним та скасування акту про реалізацію предмету іпотеки, визнання недійсним свідоцтва про придбання нерухомого майна та визнання права власності задовольнити.
Визнати недійсними електронні торги та протокол від 30 серпня 2018 року №355107 щодо продажу квартири за адресою: АДРЕСА_1 .
Визнати недійсним та скасувати акт приватного виконавця Притуляка Валерія Миколайовича про реалізацію предмету іпотеки від 14 вересня 2018 року.
Визнати недійсним свідоцтво про придбання нерухомого майна з прилюдних торгів, серія та номер: 2085, виданий 14 вересня 2018 року, видавник: Марченко А.М., приватний нотаріус Одеського міського нотаріального округу.
Визнати за ОСОБА_1 (РНОКПП НОМЕР_1 ) право власності на квартиру АДРЕСА_5 .
Постанова суду апеляційної інстанції набирає законної сили з дня її прийняття, однак може бути оскаржена в касаційному порядку протягом тридцяти днів з дня складання повного судового рішення до суду касаційної інстанції.
Повний текст судового рішення складено: 31 березня 2022 року.

Судді Одеського апеляційного суду: М.М.Драгомерецький

А.І.Дришлюк

Р.Д.Громік