Ухвала

05 квітня 2022 року

м. Київ

справа № 167/1058/20

провадження № 61-120ск22

Верховний Суд у складі судді Касаційного цивільного суду

Черняк Ю. В. розглянув клопотання ОСОБА_1 , від імені якої діє адвокат Шестернін Віталій Дмитрович, про звільнення від сплати судового збору за подання касаційної скарги на постанову Волинського апеляційного суду від

30 листопада 2021 року у справі за позовом ОСОБА_1 до фізичної особи-підприємця ОСОБА_2 про визнання незаконним звільнення з роботи, поновлення на роботі, стягнення середнього заробітку за час вимушеного прогулу та відшкодування моральної шкоди,

ВСТАНОВИВ:

У вересні 2020 року ОСОБА_1 звернулася до суду з позовом до фізичної особи-підприємця ОСОБА_2 (далі - ФОП ОСОБА_2 ) про визнання незаконним звільнення з роботи, поновлення на роботі, стягнення середнього заробітку за час вимушеного прогулу та відшкодування моральної шкоди.

Рішенням Рожищенського районного суду Волинської області від 20 листопада 2020 року позов ОСОБА_1 задоволено частково.

Визнано незаконним звільнення ОСОБА_1 на підставі пункту 2 частини першої статті 41 КЗпП України відповідно до наказу від 28 лютого 2020 року № 8 «Про припинення трудового договору № 7 від 01 липня 2013 року».

Поновлено ОСОБА_1 на посаді менеджера зі збуту у ФОП ОСОБА_2 .

Стягнуто з ФОП ОСОБА_2 на користь ОСОБА_1 середній заробіток за час вимушеного прогулу у розмірі 38 740,52 грн з утриманням із цієї суми загальнообов`язкових платежів (податків) відповідно до закону.

Стягнуто з ФОП ОСОБА_2 на користь ОСОБА_1 5 000 грн на відшкодування моральної шкоди.

У решті позовних вимог відмовлено. Допущено негайне виконання рішення суду в частині поновлення на роботі та стягнення середнього заробітку за час вимушеного прогулу в межах платежу за один місяць у розмірі 4 470,06 грн. Вирішено питання щодо розподілу судових витрат.

Додатковим рішенням Рожищенського районного суду Волинської області від

14 грудня 2020 року заяву ОСОБА_1 про стягнення судових витрат задоволено частково. Стягнуто з ФОП ОСОБА_2 на користь ОСОБА_1 судові витрати на професійну правничу допомогу у розмірі 10 000 грн. У решті вимог заяви відмовлено.

Постановою Волинського апеляційного суду від 30 березня 2021 року апеляційну скаргу ФОП ОСОБА_2 залишено без задоволення. Рішення Рожищенського районного суду Волинської області від 20 листопада 2020 року залишено без змін.

Постановою Волинського апеляційного суду від 30 березня 2021 року апеляційну скаргу ФОП ОСОБА_2 залишено без задоволення. Додаткове рішення Рожищенського районного суду Волинської області від 14 грудня 2020 року залишено без змін.

Додатковою постановою Волинського апеляційного суду від 12 квітня

2021 року заяву ОСОБА_1 про ухвалення додаткового рішення задоволено частково. Стягнуто з ФОП ОСОБА_2 на користь ОСОБА_1 понесені витрати на професійну правничу допомогу в розмірі 5 000 грн.

Постановою Верховного Суду від 06 жовтня 2021 року у задоволенні клопотання ОСОБА_1 про передання справи на розгляд Великої Палати Верховного Суду відмовлено. Касаційну скаргу ОСОБА_1 та касаційну скаргу представника ФОП ОСОБА_2 - адвоката Смоленського Д. П. задоволено частково. Постанову Волинського апеляційного суду від 30 березня 2021 року та додаткову постанову Волинського апеляційного суду від 12 квітня 2021 року скасовано, справу передано на новий розгляд до суду апеляційної інстанції.

Постановою Волинського апеляційного суду від 30 листопада 2021 року апеляційну скаргу ФОП ОСОБА_2 задоволено. Рішення Рожищенського районного суду Волинської області від 20 листопада 2020 року та додаткове рішення Рожищенського районного суду Волинської області від 14 грудня

2020 року скасовано, прийнято постанову про відмову у задоволенні позовних вимог ОСОБА_1

30 грудня 2021 року ОСОБА_1 , від імені якої діє адвокат Шестернін В. Д., звернулася із касаційною скаргою на постанову Волинського апеляційного суду від 30 листопада 2021 року.

Ухвалою Верховного Суду від 27 січня 2022 року касаційну скаргу залишено без руху для усунення недоліків, а саме надання документу на підтвердження сплати судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документів, що підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону, а також роз`яснено про наслідки невиконання ухвали суду.

На виконання вимог ухвали касаційної інстанції від 27 січня 2022 року, ОСОБА_1 , від імені якої діє адвокат Шестернін В. Д., подано клопотання про звільнення її від сплати судового збору.

Як на підставу звільнення від сплати судового збору, заявник посилається на скрутний майновий стан, оскільки розмір судового збору за подання касаційної скарги перевищує 5% річного доходу заявника за попередній рік. На підтвердження указаного заявником надано відомостіпро доходи.

Відповідно до положень пункту 1 частини першої статті 8 Закону України «Про судовий збір», частини першої статті 136 ЦПК України, враховуючи майновий стан сторони, суд може своєю ухвалою за її клопотанням відстрочити або розстрочити сплату судового збору на певний строк, але не довше ніж до ухвалення судового рішення у справі за умови, що розмір судового збору перевищує 5 відсотків розміру річного доходу позивача - фізичної особи за попередній календарний рік.

Пунктом 3 частини першої статті 8 Закону України «Про судовий збір» передбачено, що враховуючи майновий стан сторони, суд може своєю ухвалою за її клопотанням відстрочити або розстрочити сплату судового збору на певний строк, але не довше ніж до ухвалення судового рішення у справі за умови що предметом позову є захист соціальних, трудових, сімейних, житлових прав, відшкодування шкоди здоров`ю.

За правилами частини другої статті 8 Закону України «Про судовий збір» та частини третьої статті 136 ЦПК України суд може зменшити розмір судового збору або звільнити від його сплати на підставі, зазначеній у частині першій цих статей.

Особа, яка заявляє клопотання про звільнення від сплати судового збору, повинна навести доводи і подати докази на підтвердження того, що її майновий стан перешкоджав (перешкоджає) сплаті нею судового збору у встановленому законодавством порядку і розмірі.

Європейський суд з прав людини виходить з того, що судовий збір має бути «розумним», тобто таким, що, з урахуванням фінансового положення заявника, може бути ним сплачений. Адже невиправдано великий його розмір, який не враховує фінансове положення заявника, а розраховується на основі певного відсотка від суми, що є предметом розгляду справи, може бути розцінений як такий, що непропорційно обмежує право на доступ до правосуддя. Зокрема, така позиція була викладена у справі «Георгел і Георгета Стоїческу проти Румунії» (рішення від 26 липня 2011 року).

Крім того Європейський суд з прав людини неодноразово вказував, що положення пункту 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод щодо зобов`язання забезпечити ефективне право доступу до суду не означає надання права на безкоштовні провадження у цивільних справах. Особливо це стосується порушення заявником процедури касаційного провадження.

У той же час, гарантією реалізації права на судовий захист в аспекті доступу до правосуддя є встановлення законом помірного судового збору для осіб, які звертаються до суду.

При вирішенні питання про відстрочення, розстрочення сплати судового збору, зменшення його розміру або звільнення сторони від сплати судового збору майновий стан сторони (належні стороні майнові права та обов`язки) має визначатися судом у світлі конкретних обставин певної справи, включаючи спроможність заявника сплатити судовий збір та стадію, на якій перебуває розгляд справи на певний момент. Якщо залежно від рівня майнового стану сторона позбавлена можливості сплатити судовий збір, то такі обставини є підставою на відстрочення та розстрочення сплати судового збору, зменшення його розміру або звільнення сторони від сплати судового збору.

Враховуючи, що однією із засад судочинства визначено рівність усіх учасників судового процесу перед законом та судом, і приймаючи до уваги те, що сплата судових витрат не повинна перешкоджати доступу до суду, сплата судового збору становитиме значну частину доходів заявника, суд касаційної інстанції вважає за можливе зменшити розмір судового збору за подання касаційної скарги у цій справі.

Відповідно до частини третьої статті 3 ЦПК України провадження в цивільних справах здійснюється відповідно до законів, чинних на час вчинення окремих процесуальних дій, розгляду і вирішення справи.

Порядок сплати та розмір судового збору визначено Законом України

від 8 липня 2011 року «Про судовий збір», який набрав чинності

01 листопада 2011 року, з подальшими змінами.

Згідно зі статтею 4 Закону України «Про судовий збір» за подання касаційної скарги справляється судовий збір, який відповідно до підпункту 7 пункту

1 частини другої цієї статті становить 200 відсотків ставки, що підлягала сплаті при поданні позовної заяви в розмірі оспорюваної суми.

Судовий збір за подання касаційної скарги до Касаційного цивільного суду

у складі Верховного Суду має бути перераховано або внесено до ГУК у

м. Києві/Печерському районі, , банк отримувача: Казначейство України (ЕАП), МФО: 899998, номер рахунку отримувача (стандарт ІВАN): UA0026007, ККДБ: 22030102, найменування платежу: «Судовий збір (Верховний Суд, 055)», символ звітності банку: 207.

Порядок сплати судового збору визначено статтею 6 Закону України

«Про судовий збір».

Зважаючи на те, що позовну заяву пред`явлено у вересні 2020 року, судовий збір підлягає сплаті за ставками, встановленими законом станом на 01 січня

2020 року.

Розмір прожиткового мінімуму для працездатних осіб станом на 01 січня

2020 року становив 2 102 грн.

Ставка судового збору за подання фізичною особою позовної заяви майнового характеру становить 1% ціни позову, але не менше 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб (2 102*0,4=840,80) та не більше 5 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб (2 102*5=10 510) (редакція закону на момент пред`явлення позовної заяви). Закон пов`язує сплату судового збору за подачу касаційної скарги незалежно від вирішення спору по суті.

Ураховуючи характер спору, розмір ставки судового збору за подання до суду касаційної скарги становить 200 відсотків ставки, що підлягала сплаті при поданні позовної заяви майнового характеру (стягнення середнього заробітку за час вимушеного прогулу та відшкодування моральної шкоди) - 3 363,20 грн ((840,80*2)*200%)).

Таким чином, розмір судового збору складає 3 363,20 грн.

Зважаючи на те, що розмір отриманих заявником у 2019 році доходів становить 50 400 грн, 5% від яких складає 2 520 грн, що менше від суми належного до сплати судового збору у розмірі 3 363,20 грн, що підтверджено документально, суд касаційної інстанції вважає за можливе зменшити розмір судового збору за подання касаційної скарги у цій справі до 50% від суми судового збору, встановленого законом, тобто до 1 681,60 грн.

Отже, заявнику необхідно сплатити судовий збір за подання касаційної скарги у розмірі 1 681,60 грн.

На підтвердження сплати судового збору необхідно суду надати документ, що підтверджує його сплату.

Відповідно до частини другої статті 127 ЦПК України встановлений судом процесуальний строк може бути продовжений судом за заявою учасника справи, поданою до закінчення цього строку, чи з ініціативи суду.

Враховуючи викладене вище, строк для усунення недоліків касаційної скарги слід продовжити та повідомити про це заявника.

Керуючись статтями 127, 185, 393 ЦПК України

УХВАЛИВ:

У задоволенні клопотання ОСОБА_1 , від імені якої діє адвокат Шестернін Віталій Дмитрович, про звільнення від сплати судового збору за подання касаційної скарги відмовити.

Зменшити розмір судового збору за подання касаційної скарги

ОСОБА_1 , від імені якої діє адвокат Шестернін Віталій Дмитрович,

до 1 681,60 грн.

Продовжити ОСОБА_1 , від імені якої діє адвокат Шестернін Віталій Дмитрович, строк для усунення недоліків касаційної скарги, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення цієї ухвали.

У разі невиконання у встановлений строк вимог цієї ухвали настають наслідки, передбачені процесуальним законом.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя Ю. В. Черняк