Головуючий суддя в суді І інстанції
Єдиний унікальний № 374/31/22
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

24 лютого 2022 року Ржищівський міський суд Київської області в складі :

головуючої судді - Козіної С.М.,

секретаря (помічника голови суду) - Кріпак І.О.,

позивачки - ОСОБА_1 (не з`явилась),

представника відповідача - Желепи С.П. (не з`явилась),

розглянувши в порядку спрощеного позовного провадження в м. Ржищів Київської області цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до КП КОР "Друкар" про стягнення заборгованості по заробітній платі, -

ВСТАНОВИВ:

28 січня 2022 року до Ржищівського міського суду Київської області надійшла вищезаначена позовна заява.

Позивач зазначала, що відповідно до наказу в.о. генерального директора КП КОР "КРІК" № 2 від 12 вересня 2019 року вона була призначена на посаду головного бухгалтера даного підприємства за сумісництвом.

31 серпня 2021 року позивачку було звільнено з посади за власним бажанням, що підтверджується наказом № 1 від 31 серпня 2021 року.

Згідно довідки, виданої КП КОР "КРІК" від 31 серпня 2021 року, з час роботи позивачки на займаній посаді їй було нараховано заробітну плату у розмірі 389 811,17 грн. і дана заборгованість не була виплачена до цього часу.

Рішенням Київської обласної ради від 9 вересня 2021 року № 079-05-VIII КП КОР "КРІК" було реорганізовано шляхом злиття в КП КОР "Друкар".

Позивачка не отримала з вини відповідача заробітну плату, а тому, окрім невиплаченої заробітної плати, з відповідача на користь позивача підлягає стягненню середній заробіток за весь час затримки виплати заробітної плати з 31 серпня 2021 року (день звільнення) по 28 січня 2022 року (день звернення до суду) включно в розмірі 99573,76 грн..

Також позивачка в позовній заяві повідомила, що орієнтовно її витрати на правничу допомогу становлять 8 000 грн..

Посилаючись на викладене та керуючись ст. 106, 108 ЦК України, ст. 115, 116, 117 КЗпП, позивачка просила суд стягнути з відповідача на її користь заборгованість із невиплаченої заробітної плати в розмірі 389 811, 17 грн. та середній заробіток за весь час затримки в розмірі 99 573,76 грн, а всього стягнути кошти в сумі 489 384,93 грн..

23 лютого 2022 року на адресу Ржищівського міського суду Київської області надійшов відзив відповідача на позовну заяву.

Відповідно до вимог ч. 4 ст. 178 ЦПК України копія відзиву та доданих до нього документів іншим учасникам справи повинна бути надіслана (надана) одночасно з надісланням (наданням) відзиву до суду.

Відповідно до ч. 5 ст. 178 ЦПК України до відзиву додаються: докази, що підтверджують обставини, на яких ґрунтуються заперечення відповідача, якщо такі докази не надані позивачем; документи, що підтверджують надіслання (надання) відзиву і доданих до нього доказів іншим учасникам справи.

Згідно з ч. 9 ст. 83 ЦПК України копії доказів (крім речових доказів), що подаються до суду, заздалегідь надсилаються або надаються особою, яка їх подає, іншим учасникам справи. Суд не бере до уваги відповідні докази у разі відсутності підтвердження надсилання (надання) їх копій іншим учасникам справи, крім випадку, якщо такі докази є у відповідного учасника справи або обсяг доказів є надмірним, або вони подані до суду в електронній формі, або є публічно доступними.

Отже, відповідно до вимог ст. 83 ЦПК України суд не може прийняти до уваги відзив відповідача на позовну заяву та докази, додані до нього, оскільки відсутнє підтвердження надсилання відзиву з доданими до нього доказами позивачці.

В судове засідання позивачка ОСОБА_1 не з`явилась, справа розглядається в порядку спрощеного позовного провадження, а тому неявка позивача не перешкоджає розгляду справи.

В судове засідання представник відповідача Желепа С.П. не з`явилась, клопотання про відкладення не надавала, справа розглядається в порядку спрощеного позовного провадження, а тому неявка відповідача не перешкоджає розгляду справи.

Суд, дослідивши матеріали справи, вважає, що позовні вимоги ОСОБА_1 до КП КОР "Друкар" про стягнення заборгованості по заробітній платі підлягають задоволенню з наступних підстав.

Відповідно до статті 43 Конституції України, кожен має право на працю, кожен має право на належні, безпечні і здорові умови праці, на заробітну плату, не нижчу від визначеної законом, право на своєчасне одержання винагороди за працю захищається законом.

Стаття 21 КЗпП України закріплює рівність трудових прав громадян України.

У ч. 1 ст. 21 КЗпП України передбачено, що трудовим договором є угода між працівником і власником підприємства, установи, організації або уповноваженим ним органом чи фізичною особою, за якою працівник зобов`язується виконувати роботу, визначену цією угодою, а власник підприємства, установи, організації або уповноважений ним орган чи фізична особа зобов`язується виплачувати працівникові заробітну плату і забезпечувати умови праці, необхідні для виконання роботи, передбачені законодавством про працю, колективним договором і угодою сторін.

Підстави припинення трудового договору встановлено статтею 36 КЗпП України, підстави розірвання трудового договору з ініціативи працівника - статями 38 і 39 КЗпП України, підстави розірвання трудового договору з ініціативи власника або уповноваженого ним органу - статями 40, 41, 43, 43-1 КЗпП України та підстави розірвання трудового договору з керівником на вимогу виборного органу первинної профспілкової організації (профспілкового представника) - статтею 45 цього Кодексу.

Відповідно до ч. 4 ст. 24 КЗпП України працівник не може бути допущений до роботи без укладення трудового договору, оформленого наказом чи розпорядженням власника або уповноваженого ним органу, та повідомлення центрального органу виконавчої влади з питань забезпечення формування та реалізації державної політики з адміністрування єдиного внеску на загальнообов`язкове державне соціальне страхування про прийняття працівника на роботу в порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України.

Судом встановлено, що наказом в.о. генерального директора КП КОР "КРІК" Журила І.В. № 2 від 12 вересня 2019 року позивачку ОСОБА_1 прийнято за сумісництвом на посаду головного бухгалтера з 15 вересня 2019 року з посадовим окладом згідно штатного розпису (а.с. 11).

Згідно штатного розпису КП КОР "КРІК", з 1 жовтня 2019 року оклад головного бухгалтера становить 20 585 грн (а.с. 5).

Таким чином, наразі законодавство про працю чітко встановлює форму укладення трудового договору, а саме: наказ чи розпорядження. Відтак, трудовий договір між позивачем ОСОБА_1 та КП КОР "КРІК" було оформлено наказом в.о. генерального директора КП КОР "КРІК" Журила І.В. № 2 від 12 вересня 2019 року.

Відповідно до статті 29 КЗпП України, до початку роботи за укладеним трудовим договором власник або уповноважений ним орган зобов`язаний: 1) роз`яснити працівникові його права і обов`язки та проінформувати під розписку про умови праці, наявність на робочому місці, де він буде працювати, небезпечних і шкідливих виробничих факторів, які ще не усунуто, та можливі наслідки їх впливу на здоров`я, його права на пільги і компенсації за роботу в таких умовах відповідно до чинного законодавства і колективного договору; 2) ознайомити працівника з правилами внутрішнього трудового розпорядку та колективним договором; 3) визначити працівникові робоче місце, забезпечити його необхідними для роботи засобами.

Відповідно до ст. 38 КЗпП України працівник має право розірвати трудовий договір, укладений на невизначений строк, попередивши про це власника або уповноважений ним орган письмово за два тижні. У разі, коли заява працівника про звільнення з роботи за власним бажанням зумовлена неможливістю продовжувати роботу (переїзд на нове місце проживання; переведення чоловіка або дружини на роботу в іншу місцевість; вступ до навчального закладу; неможливість проживання у даній місцевості, підтверджена медичним висновком; вагітність; догляд за дитиною до досягнення нею чотирнадцятирічного віку або дитиною з інвалідністю; догляд за хворим членом сім`ї відповідно до медичного висновку або особою з інвалідністю I групи; вихід на пенсію; прийняття на роботу за конкурсом, а також з інших поважних причин), власник або уповноважений ним орган повинен розірвати трудовий договір у строк, про який просить працівник.

Згідно з наказом в.о. генерального директора КП КОР "КРІК" Журила І.В. № 1 від 31 серпня 2021 року позивачку було звільнено з посади головного бухгалтера за власним бажанням з 31 серпня 2021 року (а.с. 12).

Відповідно до ч. 1 ст. 116 КЗпП України при звільненні працівника виплата всіх сум, що належать йому від підприємства, установи, організації, провадиться в день звільнення. Якщо працівник в день звільнення не працював, то зазначені суми мають бути виплачені не пізніше наступного дня після пред`явлення звільненим працівником вимоги про розрахунок. Про нараховані суми, належні працівникові при звільненні, власник або уповноважений ним орган повинен письмово повідомити працівника перед виплатою зазначених сум.

Згідно з довідкою КП КОР "КРІК" № 0000-000002 від 31 серпня 2021 року (а.с. 13), заборгованість підприємства перед позивачкою з виплати заробітної плати становила 389 811,17 грн..

Такі дії відповідача грубо порушують права позивачки та норми матеріального права, а саме п. 2 ст. 8 Європейської соціальної хартії (переглянутої), вчиненої 3 травня 1996 року у м. Страсбурзі, ст. 43. Конституції України, ст. 179, 184 КЗпП України.

Відповідно до ст. 43 Конституції України кожен має право на працю, що включає можливість заробляти собі на життя працею, яку він вільно обирає, або на яку він вільно погоджується. Громадянам гарантується захист від незаконного звільнення. Право на своєчасне одержання винагороди за працю захищається законом.

КП КОР "КРІК" було реорганізовано шляхом приєднання до КП КОР "Друкар", що підтверджується рішенням Київської обласної ради № 079-05-VIII від 9 вересня 2021 року (а.с. 7-10).

Відповідно до ст. 106 ЦК України злиття, приєднання, поділ та перетворення юридичної особи здійснюються за рішенням його учасників або органу юридичної особи, уповноваженого на це установчими документами, а у випадках, передбачених законом, - за рішенням суду або відповідних органів державної влади.

Згідно з ч. 1 ст. 104 ЦК України юридична особа припиняється в результаті реорганізації (злиття, приєднання, поділу, перетворення) або ліквідації. У разі реорганізації юридичних осіб майно, права та обов`язки переходять до правонаступників.

Ткаким чином, згідно з нормами законодавства до КП КОР "Друкар" перейшли майно, права та обов`язки КП КОР "КРІК", в тому числі і обов`язок з виплати заборгованості із заробітної плати позивачці ОСОБА_1 ..

Відповідно до ч. 1 ст. 102-1 КЗпП України працівники, які працюють за сумісництвом, одержують заробітну плату за фактично виконану роботу.

Згідно з ч. 1 ст. 117 КЗпП України у разі невиплати з вини власника або уповноваженого ним органу належних звільненому працівникові сум у строки, зазначені в статті 116 цього Кодексу, при відсутності спору про їх розмір підприємство, установа, організація повинні виплатити працівникові його середній заробіток за весь час затримки по день фактичного розрахунку.

Таким чином, закон покладає на підприємство, установу, організацію обов`язок провести зі звільненим працівником повний розрахунок, виплатити всі суми, що йому належать. У разі невиконання такого обов`язку наступає передбачена статтею 117 КЗпП України відповідальність.

Відповідачем не доведено в належній та допустимій формі, що невиплата заробітної плати позивачці сталась не з вини роботодавця.

Згідно з правовою позицією, висловленою в постанові від 26 червня 2019 року Велика Палата Верховного Суду у справі № 761/9584/15-ц, процедура відшкодування, передбаченої ст. 117 КЗпП, є компенсація працівникові майнових витрат, яких він зазнає внаслідок несвоєчасного здійснення з ним розрахунку з боку роботодавця. Саме виходячи із природи такого відшкодування, позивач не повинен доводити розмір майнових втрат, яких він зазнав. Крім того, згідно з ст. 117 КЗпП на користь працівника стягується середній заробіток за весь період затримки розрахунку, а при не проведенні його до розгляду справи - по день постановлення рішення, якщо роботодавець не доведе відсутності в цьому своєї вини.

Вказаної позиції дотримується Верховний Суд у численних постановах від 09.10.2019 по справі № 479/568/17; від 11.09.2019 по справі № 523/9943/16-ц; від 04.07.2019 по справі № 761/14333/17; від 05.06.2019 по справі № 401/1676/15-ц.

За змістом частин першої та другої статті 233 КЗпП України, працівник може звернутися з заявою про вирішення трудового спору безпосередньо до районного, районного у місті, міського чи міськрайонного суду в тримісячний строк з дня, коли він дізнався або повинен був дізнатися про порушення свого права, а у справах про звільнення - в місячний строк з дня вручення копії наказу про звільнення або з дня видачі трудової книжки. У разі порушення законодавства про оплату праці працівник має право звернутися до суду з позовом про стягнення належної йому заробітної плати без обмеження будь-яким строком.

Тобто, на відміну від інших трудових спорів, коли строк звернення до суду обчислюється з дня, коли працівник дізнався або повинен був дізнатися про порушення свого права, то вимоги працівника щодо виплати заборгованості із заробітної плати не обмежено будь-яким строком.

Частиною першою статті 5 ЦПК України встановлено, що здійснюючи правосуддя, суд захищає права, свободи та інтереси фізичних осіб, права та інтереси юридичних осіб, державні та суспільні інтереси у спосіб, визначений законом або договором.

Верховний Суд у постанові від 22 травня 2019 року у справі №572/2429/15-ц сформував висновок щодо застосування норм права відповідно якого, тлумачення частини другої статті 235 КЗпП України, пункту 10 Порядку обчислення середньої заробітної плати, затвердженого постановою Кабінету Міністрів УкраїниУкраїни від 08 лютого 1995 року №100, свідчить, що виплата середнього заробітку проводиться за весь час вимушеного прогулу і законом не передбачено будь-яких підстав для зменшення його розміру за певних обставин.

Аналогічна позиція викладена в постанові Верховного Суду України від 25 травня 2016 року у справі №6-511цс16 та постанові Великої Палати Верховного Суду від 20 червня 2018 року у справі № 826/808/16.

Відповідно до частини четвертої статті 263 Цивільного процесуального кодексу України, при виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин суд враховує висновки щодо застосування відповідних норм права, викладені в постановах Верховного Суду.

Крім того, відповідно до частини шостої статті 13 Закону України «Про судоустрій та статус суддів», висновки щодо застосування норм права, викладені у постановах Верховного Суду, враховуються іншими судами при застосуванні таких норм права.

Вимоги позивачки щодо стягнення середньомісячної заробітної плати за весь час затримки по день винесення судового рішення підлягають задоволенню.

Таким чином середній заробіток має відраховуватися з 31 серпня 2021 року - день звільнення.

Приписи частини першої статті 27 Закону «Про оплату праці» вказують, що Порядок обчислення середньої заробітної плати працівника у випадках, передбачених законодавством, встановлюється Кабінетом Міністрів України, чим відсилають до положень Порядку обчислення середньої заробітної плати, затвердженого постановою КМУ від 08.02.1995 № 100 (далі - Порядок № 100).

За змістом абзацу 3 пункту 2 Порядку № 100, середньомісячна заробітна плата за час вимушеного прогулу працівника обчислюється виходячи з виплат за останні два календарні місяці роботи, що передують події, з якою пов`язана виплата, тобто ті, що передують дню звільнення працівника з роботи.

Середньоденна заробітна плата позивачки за час роботи становить 980 (дев`ятсот вісімдесят) гривень 24 копійки (41 170,00 грн. : 42 робочі дні (червень та липень 2021 року (місяці, що передували місяцю звільнення)).

Після визначення середньоденної заробітної плати як розрахункової величини для нарахування виплат працівникові здійснюється нарахування загальної суми середнього заробітку за час вимушеного прогулу, яка обчислюється шляхом множення середньоденної заробітної плати на середньомісячну кількість робочих днів у розрахунковому періоді (абз. 2 п. 8 Порядку № 100).

Кількість робочих днів за період затримки - 123 дні:

- вересень 2021 року - 22 робочих дні;

- жовтень 2021 року - 20 робочих днів;

- листопад 2021 року - 22 робочих дні;

- грудень 2021 року - 22 робочих дні;

- січень 2022 року - 19 робочих днів;

- лютий 2022 року(по 24.02.2022 включно) - 18 робочих днів.

Отже, для розрахунку середнього заробітку позивачки ОСОБА_1 за час вимушеного прогулу необхідно середньоденну заробітну плату позивачки (980,24 грн.) помножити на кількість робочих днів протягом періоду вимушеного прогулу - починаючи із дати звільнення - 31 серпня 2021 року, закінчуючи датою винесення судового рішення - 24 лютого 2022 року: 123 робочих дні х 980,24 грн. = 120 569,52 грн.

Отже, розмір середнього заробітку за час вимушеного прогулу 120 569 (сто двадцять тисяч п`ятсот шістдесят дев`ять) гривень 52 копійки.

Відповідно до вимог ст. 141 Цивільного процесуального кодексу України та ст. 4, 5, 6 Закону України «Про судовий збір», оскільки позивачка звільнена від сплати судового збору, на користь держави слід стягнути з відповідача судові витрати по сплаті судового збору в розмірі 5 103 (п`ять тисяч сто три) гривні 80 копійок.

Керуючись Конституцією України, ЗУ «Про оплату праці», Порядком обчислення середньої заробітної плати, затвердженого постановою КМУ від 08.02.1995 р. №100, ст. 24, 29, 40, 149, 233, 235 КЗпП України, статями 3, 4, 76, 80, 81, 141, 258-259, 263-265, 350, 354 ЦПК України, суд,-

УХВАЛИВ:

Позовні вимоги ОСОБА_1 до КП КОР "Друкар" про стягнення заборгованості по заробітній платі, - задовольнити повністю.

Стягнути з КП КОР "Друкар" () на користь ОСОБА_1 ( ІНФОРМАЦІЯ_1 , РНОКПП НОМЕР_1 ), заборгованість із заробітної плати в розмірі 389 811 (триста вісімдесят дев`ять тисяч вісімсот одинадцять) гривень 17 копійок.

Стягнути з КП КОР "Друкар" () на користь ОСОБА_1 ( ІНФОРМАЦІЯ_1 , РНОКПП НОМЕР_1 ), середній заробіток за час затримки виплати заборгованості із заробітної плати з 31 серпня 2021 року по 24 лютого 2022 року в розмірі 120 569 (сто двадцять тисяч п`ятсот шістдесят дев`ять) гривень 52 копійки.

Стягнути з КП КОР "Друкар" () в дохід держави в особі Державної судової адміністрації України судовий збір у розмірі 5 103 (п`ять тисяч сто три) гривні 80 копійок (отримувач - ГУК у м.Києві/м. Київ/22030106, код отримувача (ЄДРПОУ) - 37993783, банк отримувача - Казначейство України (ЕАП), номер рахунку (IBAN) - UA0026001, код класифікації доходів бюджету - 22030106).

Рішення в частині стягнення заборгованості із заробітної плати підлягає негайному виконанню у межах суми платежу за один місяць.

Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Учасник справи, якому повне рішення або ухвала суду не були вручені у день його (її) проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження: на рішення суду - якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.

Апеляційна скарга подається безпосередньо до суду апеляційної інстанції, тобто до Київського апеляційного суду.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Суддя