Провадження № 2/235/127/22
Справа №235/6952/21
УХВАЛА

про призначення судово-медичної експертизи

21 березня 2022 року м. Покровськ

Красноармійський міськрайонний суд Донецької області

у складі: головуючого - судді Назаренко Г.В.

за участю секретаря судового засідання Макара О.Л.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про відшкодування шкоди (втраченого заробітку), завданої внаслідок кримінального правопорушення, -

ВСТАНОВИВ:

У вересні 2022 року ОСОБА_1 звернувся до суду з позовом до ОСОБА_2 про відшкодування шкоди (втраченого заробітку), завданої внаслідок кримінального правопорушення.

В обґрунтування позовних вимог зазначив, що в провадженні Красноармійського міськрайонного суду Донецької області знаходилось кримінальне провадження за обвинуваченням ОСОБА_2 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ст.128 КК України.

Вироком Красноармійського міськрайонного суду Донецької області від 10 вересня 2018 року ОСОБА_2 було засуджено та стягнуто на користь ОСОБА_1 у відшкодування моральної шкоди 100 000 грн, втрачений внаслідок ушкодження здоров`я заробіток за період з 14 жовтня 215 року по 10 вересня 2018 року в сумі 128 542,29 грн, у відшкодування витрат на професійну правничу допомогу 11 823 грн, а всього 240 365,29 грн, а також стягнуто з ОСОБА_2 на користь ОСОБА_1 з 11 вересня 2018 року у відшкодування внаслідок ушкодження здоров`я заробітку по 3 254,20 грн щомісячно з 1 березня 2021 року.

Рішенням Міжрайонної МСЕК його було визнано інвалідом 3 групи за загальним захворюванням вперше на строк з 14.10.2015р. по 01.02.2018р.

Висновком комісійної судово-медичної експертизи № 76 від 3 вересня 2018 року встановлено, що стійка втрата професійної працездатності у позивача за період з 14 жовтня 2015 року по 1 лютого 2018 року склала 35%.

Рішенням Міжрайонної МСЕК його визнано інвалідом 3 групи за загальним захворюванням на строк з 1 лютого 2018 року по 1 березня 2021 року.

Висновком комісійної судово-медичної експертизи № 76 від 3 вересня 2018 року встановлено, що стійка втрата професійної працездатності у нього за період з 2 серпня 2018 року по 1 березня 2021 року склала 30%.

Рішенням Міжрайонної МСЕК м. Покровська з 1 березня 2021 року його визнано інвалідом 3 групи за загальним захворюванням на строк до 1 березня 2021 року безстроково.

На підставі наведеного просив стягнути з відповідача на свою користь 9 000 грн щомісячно починаючи з 1 березня 2021 року на відшкодування втраченого внаслідок ушкодження здоров`я довічно (а.с.1-4).

Представником позивача - адвокатом Сакуном В.А. заявлено клопотання про призначення судово-медичної експертизи для визначення ступеню втрати позивачем працездатності, яке просив вирішити за відсутності сторони позивача. На вирішення експертизи просив поставити наступне питання: «Який ступінь (процент) втрати працездатності отримав ОСОБА_1 внаслідок травми 14 жовтня 2015 року?», проведення експертизи просив доручити КЗ «Дніпропетровське обласне бюро судово-медичної експертизи».

Суд вважає, що клопотання підлягає задоволенню з огляду на наступне.

Статтею 1195 ЦК України передбачено, що фізична або юридична особа, яка завдала шкоди каліцтвом або іншим ушкодженням здоров`я фізичній особі, зобов`язана відшкодувати потерпілому заробіток (дохід), втрачений ним внаслідок втрати чи зменшення професійної або загальної працездатності, а також відшкодувати додаткові витрати, викликані необхідністю посиленого харчування, санаторно-курортного лікування, придбання ліків, протезування, стороннього догляду тощо.

Шкода, завдана фізичній особі каліцтвом або іншим ушкодженням здоров`я, відшкодовується без урахування пенсії, призначеної у зв`язку з втратою здоров`я, або пенсії, яку вона одержувала до цього, а також інших доходів.

У відповідності до ст.1197 ЦК України розмір втраченого фізичною особою внаслідок каліцтва або іншого ушкодження здоров`я заробітку (доходу), що підлягає відшкодуванню, визначається у відсотках від середнього місячного заробітку (доходу_, який потерпілий мав до каліцтва або іншого ушкодження здоров`я, з урахуванням ступеня втрати потерпілим професійної працездатності, а за її відсутності - загальної працездатності.

Відповідно до положень ст.103 ЦПК України суд призначає експертизу за сукупності таких умов:

1)для з`ясування обставин, що мають значення для справи, необхідні спеціальні знання у сфері іншій, ніж право, без яких встановити відповідні обставини неможливо;

2)сторонами (стороною) не надані відповідні висновки експертів із цих самих питань або висновки експертів викликають сумніви щодо їх правильності.

У разі необхідності суд може призначити декілька експертиз, додаткову чи повторну експертизу.

При призначенні експертизи судом експерт або експертна установа обирається сторонами за взаємною згодою, а якщо такої згоди не досягнуто у встановлений судом строк, експерта чи експертну установу визначає суд. Суд з урахуванням обставин справи має право визначити експерта чи експертну установу самостійно. У разі необхідності може бути призначено декілька експертів для підготовки одного висновку (комісійна або комплексна експертиза).

Питання, з яких має бути проведена експертиза, що призначається судом, визначаються судом.

Учасники справи мають право запропонувати суду питання, роз`яснення яких, на їхню думку, потребує висновку експерта. У разі відхилення або зміни питань, запропонованих учасниками справи, суд зобов`язаний мотивувати таке відхилення або зміну.

Питання, які ставляться експерту, і його висновок щодо них не можуть виходити за межі спеціальних знань експерта.

Призначений судом експерт невідкладно повинен повідомити суд про неможливість проведення ним експертизи через відсутність у нього необхідних знань або без залучення інших експертів.

Згідно ст.104 ЦПК України про призначення експертизи суд постановляє ухвалу, в якій зазначає підстави проведення експертизи, питання, з яких експерт має надати суду висновок, особу (осіб), якій доручено проведення експертизи, перелік матеріалів, що надаються для дослідження, та інші дані, які мають значення для проведення експертизи.

Якщо суд доручає проведення експертизи кільком експертам чи експертним установам, суд в ухвалі призначає провідного експерта або експертну установу.

Ухвала про призначення експертизи направляється особам, яким доручено проведення експертизи, та учасникам справи. Об`єкти та матеріали, що підлягають дослідженню, направляються особі, якій доручено проведення експертизи (провідному експерту або експертній установі).

У разі необхідності суд може заслухати експерта щодо формулювання питання, яке потребує з`ясування, та за його клопотанням дати відповідні роз`яснення щодо поставлених питань. Суд повідомляє учасників справи про вчинення зазначених дій, проте їх неявка не перешкоджає вчиненню цих дій.

В ухвалі про призначення експертизи суд попереджає експерта про кримінальну відповідальність за завідомо неправдивий висновок та за відмову без поважних причин від виконання покладених на нього обов`язків.

У разі виникнення сумніву щодо змісту та обсягу доручення призначений судом експерт невідкладно подає до суду клопотання щодо його уточнення або повідомляє суд про неможливість проведення ним експертизи за поставленими питаннями.

Положеннями ст.105 ЦПК України передбачено, що призначення експертизи судом є обов`язковим у разі заявлення клопотання про призначення експертизи обома сторонами. Призначення експертизи судом є обов`язковим також за клопотанням хоча б однієї із сторін, якщо у справі необхідно встановити:

1)характер і ступінь ушкодження здоров`я;

2)психічний стан особи;

3)вік особи, якщо про це немає відповідних документів і неможливо їх одержати.

Для з`ясування ступеня втрати позивачем працездатності необхідні спеціальні знання у сфері медицини, без яких встановити цю обставину неможливо. Сторонами висновки судово-медичної експертизи із цих самих питань не надані. Відповідно до положень п.1 ст.105 ЦПК України призначення експертизи судом з цього питання є обов`язковим.

Отже, наявні підстави для призначення по справі судово-медичної експертизи для визначення ступеня (проценту) втрати позивачем працездатності.

З урахуванням обставин справи та специфіки експертизи проведення експертизи необхідно доручити експертам КЗ «Дніпропетровське обласне бюро судово-медичної експертизи», на вирішення якої поставити питання, запропоноване представником позивача.

На підставі п.5 ч.1 ст.252 ЦПК України суд вважає за необхідне з власної ініціативи зупинити провадження у справі на час проведення судом експертизи.

Керуючись ст.ст.103, 104, 252, 253 ЦПК України, суд, -

УХВАЛИВ:

Клопотання представника позивача ОСОБА_3 задовольнити.

Призначити по справі судово-медичну експертизу, на вирішення якої поставити наступне питання:

Який ступень (процент) втрати працездатності отримав ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , внаслідок травми 14 жовтня 2015 року?

Проведення експертизи доручити експертам КЗ «Дніпропетровське обласне бюро судово-медичної експертизи».

Попередити експертів про кримінальну відповідальність за завідомо неправдивий висновок та за відмову без поважних причин від виконання покладених на них обов`язків за ст.ст.384, 385 КК України.

Оплату за проведення експертизи покласти на позивача ОСОБА_1 .

Надати в розпорядження експертів матеріали цивільної справи № 235/6952/21 (провадження № 2/235/127/22).

Сторонам роз`яснити положення ст.109 ЦПК України про наслідки ухилення від участі в експертизі, а саме, що у разі ухилення учасника справи від подання експертам необхідних матеріалів, документів або від іншої участі в експертизі, якщо без цього провести експертизу неможливо, суд залежно від того, хто із цих осіб ухиляється, а також яке для них ця експертиза має значення, може визнати факт, для з`ясування якого експертиза була призначена, або відмовити у його визнанні.

Копію ухвали направити експертам КЗ «Дніпропетровське обласне бюро судово-медичної експертизи» (м. Дніпро, площа Соборна, 14, телефон НОМЕР_1 , E-mail: ) та учасникам справи.

Висновок експертизи направити до Красноармійського міськрайонного суду Донецької області.

Зупинити провадження у справі на час проведення експертизи.

Ухвала набирає законної сили негайно з моменту її підписання суддею.

Ухвалу суду може бути оскаржено в апеляційному порядку учасниками справи, а також особами, які не брали участі у справі, якщо суд вирішив питання про їхні права, свободи, інтереси та (або) обов`язки, безпосередньо до Донецького апеляційного суду протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення.

Учасник справи, якому ухвала не була вручена у день її складання, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Строк на апеляційне оскарження може бути також поновлений в разі пропуску з інших поважних причин, крім випадків, зазначених у частині другій статті 358 ЦПК України.

Згідно п.3 Розділу ХІІ «Прикінцеві положення» ЦПК України в редакції Закону України «Про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо перебігу процесуальних строків під час дії карантину, встановленого Кабінетом Міністрів України з метою запобігання поширенню коронавірусної хвороби (COVID-19)» № 731-ІХ від 18.06.2020 року під час дії карантину, встановленого Кабінетом Міністрів України з метою запобігання поширенню коронавірусної хвороби (COVID-19), суд за заявою учасників справи та осіб, які не брали участі у справі, якщо суд вирішив питання про їхні права, інтереси та (або) обов`язки (у разі наявності у них права на вчинення відповідних процесуальних дій, передбачених цим Кодексом), поновлює процесуальні строки, встановлені нормами цього Кодексу, якщо визнає причини їх пропуску поважними і такими, що зумовлені обмеженнями, впровадженими у зв`язку з карантином. Суд може поновити відповідний строк як до, так і після його закінчення. Суд за заявою особи продовжує процесуальний строк, встановлений судом, якщо неможливість вчинення відповідної процесуальної дії у визначений строк зумовлена обмеженнями, впровадженими у зв`язку з карантином.

Суддя Г.В. Назаренко