Справа № 723/261/21
Провадження № 2/723/344/22
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

(заочне)

17 березня 2022 року м.Сторожинець

Сторожинецький районний суд Чернiвецької областi

в складі: головуючого судді Пташник А.М.

за участю секретаря Полішенко С.П.

розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Сторожинець в порядку загального позовного провадження цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про стягнення боргу за договором позики

В С Т А Н О В И В :

ОСОБА_1 звернулась в суд з позовом про стягнення боргу за договором позики.

Позовні вимоги обгрунтовує слідуючими обставинами.

31.12.2019 року позивач позичила відповідачу 15 000 євро, що еквівалентно 515 550 грн., строком до 01.01.2021 року, на підтвердження чого відповідач видав розписку. В порушення умов договору відповідач позику позивачу не повернув.

Позивач просить стягнути з ОСОБА_2 на користь ОСОБА_1 515 550 грн. боргу за договором позики та 5 156 грн. понесених витрат по сплаті судового збору.

Позивач в судове засідання не з`явився, його представник ОСОБА_3 подав до суду заяву, в якій просив розглянути справу за відсутності позивача та його представника, позовні вимоги підтримує в повному обсязі, не заперечує проти винесення заочного рішення по справі.

Відповідач в судове засідання не з`явився, причини неявки суду не повідомив, про час та місце розгляду справи належним чином був повідомлений. В поданих до суду письмових заявах та клопотаннях повідомляв, що позов не визнає, оскільки розписку не писав, просив призначити почеркознавчу експертизу.

Відповідно до ст. 247 ч. 2 ЦПК України у разі неявки в судове засідання всіх учасників справи чи в разі якщо відповідно до положень цього Кодексу розгляд справи здійснюється судом за відсутності учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.

Суд вважає за можливе розглянути справу у відсутності сторін на підставі наданих позивачем матеріалів та розглянути її без фіксації судового процесу.

Судом встановлено, що 31 грудня 2019 року ОСОБА_2 склав письмову розписку, за змістом якої він отримав від ОСОБА_1 15 000 (п`ятнадцять тисяч) євро, які зобов`язався повернути строком до 01 січня 2021 року.

Оригінал боргової розписки позивачем додано до позовної заяви.

Наявність оригіналу боргової розписки у ОСОБА_1 свідчить про те, що боргове зобов`язання не виконане, що унормовано у статті 545 ЦК України.

Відповідно до частини першої статті 14 ЦК України цивільні обов`язки виконуються у межах, встановлених договором або актом цивільного законодавства.

У статті 15 ЦК України передбачено, що кожна особа має право на захист свого цивільного права у разі його порушення, невизнання або оспорювання, а також на захист свого інтересу, який не суперечить загальним засадам цивільного законодавства. Порушення права пов`язане з позбавленням його суб`єкта можливості здійснити (реалізувати) своє право повністю або частково.

Частиною першою статті 626 ЦК України передбачено, що договором є домовленість двох або більше сторін, спрямована на встановлення, зміну або припинення цивільних прав та обов`язків.

Відповідно до статті 1046 ЦК України за договором позики одна сторона (позикодавець) передає у власність другій стороні (позичальникові) грошові кошти або інші речі, визначені родовими ознаками, а позичальник зобов`язується повернути позикодавцеві таку ж суму грошових коштів (суму позики) або таку ж кількість речей того ж роду та такої ж якості. Договір позики є укладеним з моменту передання грошей або інших речей, визначених родовими ознаками.

Згідно з частиною другою статті 1047 ЦК України на підтвердження укладення договору позики та його умов може бути представлена розписка позичальника або інший документ, який посвідчує передання йому позикодавцем визначеної грошової суми або визначеної кількості речей.

Отже, за своїми правовими ознаками договір позики є реальним, одностороннім (оскільки, укладаючи договір, лише одна сторона - позичальник зобов`язується до здійснення дії (до повернення позики), інша сторона - позикодавець стає кредитором, набуваючи тільки право вимоги), оплатним або безоплатним правочином, на підтвердження якого може бути надана розписка позичальника, яка є доказом не лише укладення договору, але й посвідчує факт передання грошової суми позичальнику.

Цивільний кодекс України не встановлює обмежень щодо використання розписки в цивільних відносинах, передбачаючи лише випадки, коли розписці надається правопідтверджувальне значення в окремих видах цивільних відносин. У разі якщо складається боргова розписка, то це вже є доказом факту отримання грошових коштів.

Якщо наявний факт існування розписки, у якій позичальник чітко зазначає отримання коштів, скріплює її своїм підписом, це свідчить про реальний характер договору позики. Розписка є підтвердженням укладення договору позики, якщо засвідчує факт отримання позики у борг і містить умови щодо її повернення.

Такий висновок щодо застосування норми права у подібних правовідносинах висловлений Верховним Судом України у своїх рішеннях, зокрема у постанові від 13 грудня 2017 року у справі № 6-996цс17, і у подальшому підтверджений Верховним Судом у постановах: від 05 вересня 2018 року у справі № 756/8630/14-ц, провадження № 61-8792 св 18, та від 08 квітня 2021 рокуу справі № 500/1755/17, провадження № 61-1899 св 20. Отже, така судова практика є сталою і незмінною.

Згідно статті 526 ЦК України зобов`язання має виконуватися належним чином відповідно до умов договору та вимог цього Кодексу, інших актів цивільного законодавства, а за відсутності таких умов та вимог відповідно до звичаїв ділового обороту або інших вимог, що звичайно ставляться.

Частиною першою статті 1049 ЦК України встановлено, що позичальник зобов`язаний повернути позикодавцеві позику у строк та в порядку, що встановлені договором.

Відповідно до частини першої статті 533 ЦК України грошове зобов`язання має бути виконане у гривнях.

У такому разі сума, що підлягає сплаті за зобов`язанням, визначається в гривнях за офіційним курсом Національного банку України встановленим для відповідної валюти.

Згідно статті 36 Закону України «Про Національний банк України» офіційний курс гривні до іноземних валют установлюється Національним банком України.

Згідно повідомлення Національного банку України від 22 січня 2021 року офіційний курс гривні до євро становить 34,3651 грн. за 1 євро., тому розмір позики, який підлягає стягненню, становить 515 550 грн., що еквівалентно 15 000 євро.

Відповідно до частини першої статті 1051 ЦК України позичальник має право оспорити договір позики на тій підставі, що грошові кошти або речі насправді не були одержані ним від позикодавця або були одержані у меншій кількості, ніж встановлено договором.

З наведеного випливає, якщо договір позики укладений в письмовій формі, то факт передачі грошових коштів може бути спростований у разі оспорення договору позики.

Договір позики відповідач не оспорював, не просив визнати його недійсним, у зв`язку з чим доводи відповідача про неотримання грошових коштів за договором позики є безпідставними.

За змістом глави 1 розділу I Інструкції про призначення та проведення судових експертиз та експертних досліджень, затвердженої наказом Міністерства юстиції України 08 жовтня 1998 року № 53/5 та зареєстрованої в Міністерстві юстиції України 03 листопада 1998 року за № 705/3145, для проведення досліджень орган (особа), який (яка) призначив(ла) експертизу (залучив(ла) експерта), повинен(на) надати експерту вільні, умовно-вільні та експериментальні зразки почерку (цифрових записів, підпису) особи, яка підлягає ідентифікації.

Вільними зразками є рукописні тексти, рукописні записи (літерні та цифрові), підписи, достовірно виконані певною особою до відкриття кримінального провадження, провадження у справах про адміністративні правопорушення, цивільних, адміністративних чи господарських справах і не пов`язані з їх обставинами; умовно-вільними є зразки почерку та (або) підпису, виконані певною особою до відкриття провадження у справі, але пов`язані з обставинами цієї справи або виконані після відкриття провадження у справі та є як пов`язаними зі справою, так і не пов`язаними з її обставинами; експериментальні зразки почерку та (або) підпису, що виконані за завданням органу (особи), який (яка) призначив(ла) експертизу (залучив(ла) експерта), у зв`язку з призначенням такої експертизи.

Перед приєднанням вільних та умовно-вільних зразків до матеріалів справи орган (особа), який (яка) призначив(ла) експертизу (залучив(ла) експерта), має пред`явити їх особі, яка підлягає ідентифікації. У документі, що є підставою для проведення експертизи, орган (особа), який (яка) призначив(ла) експертизу (залучив(ла) експерта), зобов`язаний (зобов`язана) зазначити документи, у яких містяться вільні, умовно-вільні зразки почерку та (або) підпису особи.

Таким чином, для проведення почеркознавчої експертизи експерту необхідно надати вільні, умовно-вільні та експериментальні зразки почерку (цифрових записів, підпису) особи, яка підлягає ідентифікації.

Згідно ч.ч. 5, 7 ст. 81 ЦПК України докази подаються сторонами та іншими учасниками справи. Суд не може збирати докази, що стосуються предмета спору, з власної ініціативи, крім витребування доказів судом у випадку, коли він має сумніви у добросовісному здійсненні учасниками справи їхніх процесуальних прав або виконанні обов`язків щодо доказів, а також інших випадків, передбачених цим Кодексом.

Відповідач ОСОБА_2 не надав суду вільні, умовно-вільні та експериментальні зразки свого почерку та підпису, що унеможливлює призначення та проведення почеркознавчої експертизи.

З наведених вище підстав суд дійшов висновку, що позов підлягає задоволенню.

Керуючись ст.ст. 526, 1046, 1049, 1050 ЦК України, ст.ст. 4, 247 ч. 2, ст. 258, 259, 263-265, 354 ЦПК України суд,-

РІШИВ:

Позовні вимоги ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про стягнення боргу за договором позики задовольнити.

Стягнути з ОСОБА_2 ІНФОРМАЦІЯ_1 , адреса: АДРЕСА_1 , РНОКПП НОМЕР_1 на користь ОСОБА_1 ІНФОРМАЦІЯ_2 , РНОКПП НОМЕР_2 - 515 550 (п`ятсот п`ятнадцять тисяч п`ятсот п`ятдесят) гривень боргу за договором позики та 5 156 (п`ять тисяч сто п`ятдесят шість) гривень понесених витрат по сплаті судового збору.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку для подання апеляційної скарги, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після розгляду справи апеляційним судом.

Апеляційна скарга на рішення суду може бути подана до Чернівецького апеляційного суду протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

Заочне рішення може бути переглянуте судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача. Заяву про перегляд заочного рішення може бути подано протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

Повний текст виготовлений 25 березня 2022 року.

СУДДЯ: