Виноградівський районний суд Закарпатської області
___________________________________________________________________________________________________ Справа № 299/248/22
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

14.03.2022 м.Виноградів

Виноградівський районний суд Закарпатської області в складі: головуючого - судді Левка Т.Ю., секретар судового засідання Роман К.С. розглянувши у відкритому судовому засіданні цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до Виноградівського відділу ДВС у Берегівському районі Закарпатської області Південно-Західного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Івано-Франківськ), третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору: Виноградівська державна нотаріальна контора, про звільнення спадкового майна з-під арешту,

В С Т А Н О В И В:

Позивачка ОСОБА_1 , в інтересах якої діє адвокат Молнар Т.І., звернулася до Виноградівського районного суду Закарпатської області із позовною заявою до відповідача Виноградівського відділу ДВС у Берегівському районі Закарпатської області Південно-Західного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Івано-Франківськ), третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору: Виноградівська державна нотаріальна контора та просить суд ухвалити рішення, яким скасувати обтяження у вигляді арешту будинку, що належить померлій ОСОБА_2 , що знаходиться за адресою: АДРЕСА_1 накладений постановою №261 Відділом ДВС Виноградівського РУЮ від 08.11.2002 року та зареєстрований в Єдиному реєстрі заборон відчуження об`єктів нерухомого майна за №1497666.

Свої вимоги позивач мотивує тим, що на вказане нерухоме майно 11.01.2022 року накладено арешт (архівний запис) згідно постанови №261 від 08.11.2002 року Відділом ДВС Виноградівського РУЮ. Позивач звернулась письмово до Виноградівського районного відділу Державної виконавчої служби ГТУЮ у Закарпатській області для отримання інформації щодо відомостей про накладення арешту, однак отримала відповідь, що виконавче провадження відсутнє. Як спадкоємець за заповітом після смерті ОСОБА_2 , позивачка має намір успадкувати даний житловий будинок, проте через наявність арешту не може скористатися своїм правом, тому змушена звернутись до суду із вказаним позовом.

Позивачка та її представник в судове засідання не з`явилися, однак представник позивачки подала до суду письмову заяву про підтримання позовних вимог та розгляд справи у їх відсутність.

Представник відповідача будучи повідомленим про день, час та місце проведення судового засідання належним чином, в судове засідання не з`явився, відзив на позов не подав.

Третя особа будучи повідомленою про день, час та місце проведення судового засідання належним чином, в судове засідання також не з`явилася.

Обстеживши матеріали справи та клопотання сторін, визнаючи в порядку ст.223 ЦПК України необов`язковим відібрання особистих пояснень від учасників процесу, і враховуючи, що у справі наявні достатні матеріали про права і взаємовідносини сторін, суд приходть до висновку про задоволення позовних вимог з огляду на наступне.

Судом встановлено, що ІНФОРМАЦІЯ_1 померла ОСОБА_2 .

Після її смерті залишилось спадкове майно, що складається із житлового будинку АДРЕСА_1 , який належав померлій на підставі договору купівлі-продажу.

У січні 2022 року позивачка звернулась до Виноградівської державної нотаріальної контори із заявою про видачу свідоцтва про право на спадщину за заповітом, але отримала відмову у вчиненні нотаріальної дії, у зв`язку з тим, що на спадкове майно накладено арешт.

Так, відповідно до інформації з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно та Реєстру прав власності на нерухоме майно, державного реєстру Іпотек, Єдиного реєстру заборон відчуження нерухомого майна щодо об`єкта нерухомого майна за №294161482 від 11.01.2022 року накладено арешт (архівний запис) згідно постанови №261 від 08.11.2002 року Відділом ДВС Виноградівського РУЮ на житловий будинок розташований за адресою: АДРЕСА_1 , на ім`я померлої ОСОБА_2 , зареєстрований в Єдиному реєстрі заборон відчуження об`єктів нерухомого майна за №1497666.

Позивачка звернулася письмово до Виноградівського районного відділу Державної виконавчої служби ГТУЮ у Закарпатській області для отримання інформації щодо відомостей про накладення арешту на вищевказаний будинок, однак отримала відповідь, що виконавче провадження відсутнє.

Згідно частин 1, 2 ст. 59 Закону України «Про виконавче провадження», особа, яка вважає, що майно, на яке накладено арешт, належить їй, а не боржникові, може звернутися до суду з позовом про визнання права власності на це майно і про зняття з нього арешту. У разі набрання законної сили судовим рішенням про зняття арешту з майна боржника арешт з такого майна знімається згідно з постановою виконавця не пізніше наступного дня, коли йому стало відомо про такі обставини.

Відповідно до ст. 41 Конституції України, кожен має право володіти, користуватись і розпоряджатись своєю власністю, результатами своєї інтелектуальної, творчої діяльності.

Ніхто не може бути протиправно позбавлений права власності. Право приватної власності є непорушним.

Згідно ст. 316 ЦК України, правом власності є право особи на річ (майно), яке вона здійснює відповідно до закону за своєю волею, незалежно від волі інших осіб.

Відповідно до ч.1 ст. 319 ЦК України власник володіє, користується, розпоряджається своїм майном на власний розсуд.

Відповідно до ч.1 ст. 321 ЦК України право власності є непорушним. Ніхто не може бути протиправно позбавлений цього права чи обмежений у його здійсненні.

Відповідно до ст. 391 ЦК України, власник майна має право вимагати усунення перешкод у здійсненні ним права користування та розпорядження своїм майном.

Порядок зняття арешту визначений ст. 59 Закону України «Про виконавче провадження», зі змісту якої вбачається, що з майна боржника може бути знято арешт за постановою начальника відповідного відділу державної виконавчої служби, якому безпосередньо підпорядкований державний виконавець, якщо виявлено порушення порядку накладення арешту, встановленого цим Законом, або у разі наявності письмового висновку експерта, суб`єкта оціночної діяльності - суб`єкта господарювання щодо неможливості чи недоцільності реалізації арештованого майна боржника у зв`язку із значним ступенем його зносу, пошкодженням або в разі якщо витрати, пов`язані із зверненням на таке майно стягнення, перевищують грошову суму, за яку воно може бути реалізовано, арешт з майна боржника може бути знято за постановою державного виконавця, що затверджується начальником відділу, якому він безпосередньо підпорядкований (ч.ч.3,4). У всіх інших випадках незавершеного виконавчого провадження арешт з майна чи коштів може бути знятий за рішенням суду (ч.5).

Позивачка є спадкоємцем за заповітом після померлої ОСОБА_2 та у зв`язку із накладенням арешту на майно померлої не має змоги оформити свої спадкові права. На даний момент, майно, що знаходиться під арештом фактично перебуває у її користуванні та володінні.

Вказана заборона порушує права позивачки на спадкування за заповітом.

На сьогоднішній час виключена можливість зняття арешту на нерухоме майно померлої відповідачем, оскільки Виноградівський відділ Державної виконавчої служби у Берегівському районі Закарпатської області Південно-Західного міжрегіонального управління міністерства юстиції (м.Івано-Франківськ) не має матеріалів виконавчого провадження відповідно до якого було накладено арешт, а тому і не може вчинити дії для звільнення спадкового майна з під арешту.

У зв`язку з цим є необхідним у судовому порядку скасувати арешт вказаного вище житлового будинку.

Відповідно до Положення про Єдиний держаний реєстр заборон відчуження об`єктів нерухомого майна, затвердженого наказом Міністерства юстиції України від 09.06.1999 р. № 31/5, зареєстрованим в Мін`юсті 10.06.1999 р. за № 364/3657, реєстр заборон це електронна база даних, яка містить відомості про обтяження нерухомого майна, а саме: накладені заборони та арешти нерухомого майна; вилучення записів про заборони відчуження та арешти нерухомого майна; тимчасові застереження щодо нерухомого майна та дані витяги з реєстру заборон.

Згідно статті 16 ЦК України кожна особа має право звернутися до суду за захистом свого особистого майнового або майнового права та інтересу. Одним із способів захисту є відновлення становища, яке існувало до порушення.

Відповідно до п.2. постанови №5 від 03.06.2016 року Пленуму ВССУ, позов про зняття арешту з майна може бути пред`явлений власником, а також особою, яка володіє на підставі закону чи договору або іншій законній підставі майном, що не належить боржнику (речове право на чуже майно).

Відповідно до ч.2 ст.26 Закону України «Про державну реєстрацію речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень» у разі скасування на підставі рішення суду рішення про державну реєстрацію прав, документів, на підставі яких проведено державну реєстрацію, скасування записів про проведену державну реєстрацію прав, до Державного реєстру прав вноситься запис про скасування державної реєстрації прав.

Відповідно до п. 1 ч.2 ст.27 Закону України «Про державну реєстрацію речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень», державна реєстрація проводиться на підставі рішення суду щодо обтяження речових прав на нерухоме майно, що набрало законної сили.

Таким чином, відсутність виконавчого провадження свідчить про втрату актуальності існування обтяження, наявність даного обтяження порушує законні права та інтереси позивачки і таке слід скасувати в судовому порядку.

Враховуючи встановлені судом факти і відповідні їм правовідносини, а також оцінюючи надані докази, суд вважає, що позовні вимоги є обґрунтованими та підлягають задоволенню повністю.

На підставі наведеного, керуючись ст.ст.10, 12, 13, 18, 81, 209, 223, 259, 263-265 ЦПК України, суд, -

В И Р І Ш И В :

Позовні вимоги ОСОБА_1 задоволити.

Скасувати обтяження у вигляді арешту будинку, що належить померлій ІНФОРМАЦІЯ_1 ОСОБА_2 , який знаходиться за адресою: АДРЕСА_1 , накладений постановою №261 Відділом ДВС Виноградівського РУЮ від 08.11.2002 року та зареєстрований в Єдиному реєстрі заборон відчуження об`єктів нерухомого майна за №1497666.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів з дня його проголошення безпосередньо до Закарпатського апеляційного суду.

Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розголяду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений стрк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

ГоловуючийТ. Ю. Левко