Справа № 493/1847/20
Провадження № 2/493/27/22
17 березня 2022 року м. Балта Одеської області
Балтський районний суд Одеської області в складі:
ГОЛОВУЮЧОГО - СУДДІ ТІТОВОЇ Т.П.
ЗА УЧАСТЮ СЕКРЕТАРЯ СИРОТА О.В.,
розглянувши в порядку спрощеного позовного провадження з викликом сторінв залі суду в м. Балті цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу,
23 грудня 2020 року ОСОБА_1 звернулася до Балтського районного суду Одеської області з позовом до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу.
В обґрунтування позовних вимог позивач зазначила, що 07.03.2015р. між нею та відповідачем було зареєстровано шлюб Щьолковським управлінням ЗАГС Головного управління ЗАГС Московської області, актовий запис №160.
Спільне життя сторін не склалося, у зв`язку з втратою взаєморозуміння, різними характерами та поглядами на сімейне життя, постійно виникаючими сварками та суперечками. Вони втратили будь-які почуття один до одного, подружні стосунки не підтримуються, спільне господарство не ведеться, а шлюб має лише формальний характер.
Позивач вважає, що подальше спільне життя подружжя і збереження шлюбу неможливе та буде суперечити інтересам подружжя.
В серпні 2020 року позивач разом з дітьми перетнула кордон Росії та України та з того часу вже більше 4 місяців постійно проживає на території України.
Від шлюбу сторони мають малолітніх дітей: доньку ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , та сина ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , які проживають з матір`ю.
Позивач категорично проти примирення, оскільки раніше примирення вже здійснювалось сторонами, але до позитивних результатів не призвело.
Ухвалою судді від 04.02.2021р. провадження по даній цивільній справі відкрите, постановлено проводити розгляд справи в порядку спрощеного позовного провадження та призначено справу до розгляду з викликом до суду сторін.
При дослідженні документів доданих до позовної заяви було встановлено, що відповідач ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , проживає за адресою: АДРЕСА_1 . Зважаючи на те, що відповідач є громадянином іноземної держави (Російської Федерації) та проживає на території Російської Федерації, з метою дотримання рівності процесуальних прав та обов`язків сторін, у суду виникла необхідність у зверненні із судовим доручення про вручення йому уточненої позовної заяви та судової повістки про виклик до суду на розгляд даної цивільної справи, у зв`язку з чим ухвалою судді від 04.02.2021р. справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу було зупинено до надходження відповіді з іноземного суду щодо виконання судового доручення.
18 лютого 2022 року на адресу суду повернулося без виконання доручення Балтського районного суду Одеської області про виконання окремих процесуальних дій стосовно ОСОБА_2 , у зв`язку з його неодноразовою неявкою до іноземного суду для отримання копії позову з додатками.
Ухвалою суду від 17.03.2022р. поновлено провадження у справі за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу.
Позивач в судові засідання не з`явилася, однак від її представника надійшло клопотання про розгляд справи без участі позивача.
Відповідач в судові засідання до іноземного суду, що були призначені на 30.06.2021р., 27.08.2021р., 09.11.2021р. та 30.11.2021р., не з`явився, на телефонні дзвінки не відповідав, у зв`язку з чим виконання судового доручення виявилось неможливим.
Іншими належними даними про місце перебування чи роботи відповідача суд не володіє, тому він вважається належним чином повідомлений про дату, час і місце розгляду справи, оскільки викликався в судове засідання, призначене на 17.03.2022р., шляхом розміщення на офіційному сайті Балтського районного суду Одеської області оголошення про виклик до суду ОСОБА_2 як відповідача.
У зв`язку з неявкою відповідача та не повідомленням про поважні причини такої неявки в судові засідання, ненаданням відповідачем відзиву на позов, судом, відповідно до ст.280 Цивільного процесуального кодексу України, застосовано заочний розгляд справи.
На підставі ч.2 ст.247 ЦПК України, у зв`язку з неявкою в судове засідання всіх учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснювалось.
Суд, дослідивши матеріали справи вважає, що позовні вимоги підлягають задоволенню з таких підстав.
Із оригіналу перекладу свідоцтва про укладення шлюбу серії НОМЕР_1 , вбачається, що 07.03.2015р. в Щьолковському управлінні ЗАГС Головного управління ЗАГС Московської області був укладений шлюб, актовий запис №160, між ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_4 , громадянином Росії, та ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_5 , громадянкою України.
З копій перекладів свідоцтв про народження вбачається, що сторони мають малолітніх дітей: доньку ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , свідоцтво серії НОМЕР_2 , виданого 12.12.2018р., та сина ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , свідоцтво серії НОМЕР_3 , виданого 29.03.2016р.
На даний час шлюбні відносини між сторонами припинені, можливість їх відновлення втрачена.
Відповідно до ст.ст.21, 24 цього ж Кодексу шлюбом є сімейний союз жінки та чоловіка, зареєстрований у органі державної реєстрації актів цивільного стану. Шлюб ґрунтується на вільній згоді жінки та чоловіка. Примушування жінки та чоловіка до шлюбу не допускається.
Згідно ст.112 Сімейного кодексу України суд з`ясовує фактичні взаємини подружжя, дійсні причини позову про розірвання шлюбу, бере до уваги наявність малолітньої дитини, дитини з інвалідністю та інші обставини життя подружжя . Суд постановляє рішення про розірвання шлюбу, якщо буде встановлено, що подальше спільне життя подружжя і збереження шлюбу суперечило б інтересам одного з них, інтересам їхніх дітей, що мають істотне значення.
Таким чином, виходячи з вищевикладеного, суд приходить до висновку, що шлюб між сторонами носить формальний характер, збереження їх сім`ї є неможливим, а тому є усі підстави для розірвання шлюбу, оскільки подальше спільне життя подружжя і збереження шлюбу буде суперечити їхнім інтересам, а також положенням статті 51 Конституції України, відповідно до якої шлюб ґрунтується на вільній згоді жінки і чоловіка.
Частиною 2 ст.114 СК України визначено, що у разі розірвання шлюбу судом шлюб припиняється у день набрання чинності рішенням суду про розірвання шлюбу.
Відповідно до ст.113 СК України особа, яка змінила прізвище у зв`язку з реєстрацією шлюбу, має право після розірвання шлюбу надалі іменуватися цим прізвищем або відновити своє дошлюбне прізвище.
Враховуючи, що відповідач не вказав на якому прізвищі бажає залишитись після розірвання шлюбу, тому суд залишає йому шлюбне прізвище « ОСОБА_1 ».
На підставі викладеного, керуючись ст.ст.21, 24, 112-114 СК України, ст.ст.81, 89, 258, 259, 263-265, 274, 279, 280-282 ЦПК України, суд
Позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбузадовольнити.
Шлюб, укладений між гр. Росії - ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_4 , та гр. України - ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_5 , зареєстрований 07.03.2015р. Щьолковським управлінням ЗАГС Головного управління ЗАГС Московської області, актовий запис №160, розірвати.
Після розірвання шлюбу залишити відповідачу шлюбне прізвище « ОСОБА_1 ».
Апеляційна скарга на рішення суду подається до Одеського апеляційного суду протягом тридцяти днів з дня його складення.
Заяву про перегляд заочного рішення може бути подано протягом тридцяти днів з дня його складання.Учасник справи, якому повне заочне рішення суду не було вручене у день його складання, має право на поновлення пропущеного строку на подання заяви про його перегляд - якщо така заява подана протягом двадцяти днів з дня вручення йому повного заочного рішення суду.
СУДДЯ