Справа № 606/540/22
про залишення позовної заяви без руху
25 березня 2022 року м. Теребовля
Суддя Теребовлянського районного суду Тернопільської області Мельник А.В., розглянувши позовну заяву та додані до неї матеріали ОСОБА_1 до Микулинецької селищної ради Тернопільського району Тернопільської області про визнання права власності на спадкове майно,
В обгрунтування позову вказує, що позивач звернулась до Теребовлянської державної нотаріальної контори із заявою про видачу свідоцтва про право на спадщину на вказану земельну ділянку за заповітом від 16.01.2018 заєстрованим за №15, складеним ОСОБА_2 на користь ОСОБА_1 . Постановою від 18.02.2022 нотаріусом було відмовлено у видачі позивачу свідоцтва про право на спадщину за заповітом після смерті ОСОБА_2 на земельну ділянку, оскільки земельна ділянка належала померлій ОСОБА_2 на праві спільної сумісної власності, частка спадкодавця у спільному майні не виділена.
Вивчивши вказану позовну заяву та додані до неї матеріали у порядку вирішення питання про відкриття провадження у справі вважаю, що вона не відповідає вимогам щодо форми й змісту позовної заяви та доданих до неї документів, з огляду на таке.
Вимоги до позовної заяви та доданих до неї документів, визначенні статтями 175 та 177 ЦПК України.
Частинами першою, третьою, та шостою статті 175 ЦПК України передбачено, що у позовній заяві позивач викладає свої вимоги щодо предмета спору та їх обґрунтування.
Позовна заява подається до суду в письмовій формі і підписується позивачем або його представником, або іншою особою, якій законом надано право звертатися до суду в інтересах іншої особи.
Позовна заява повинна містити, зокрема: повне найменування (для юридичних осіб) або ім`я (прізвище, ім`я та по батькові - для фізичних осіб) сторін та інших учасників справи, їх місцезнаходження (для юридичних осіб) або місце проживання чи перебування (для фізичних осіб), поштовий індекс, ідентифікаційний код юридичної особи в Єдиному державному реєстрі підприємств і організацій України (для юридичних осіб, зареєстрованих за законодавством України), а також реєстраційний номер облікової картки платника податків (для фізичних осіб) за його наявності або номер і серію паспорта для фізичних осіб - громадян України (якщо такі відомості позивачу відомі), відомі номери засобів зв`язку, офіційної електронної адреси та адреси електронної пошти; зміст позовних вимог: спосіб (способи) захисту прав або інтересів, передбачений законом чи договором, або інший спосіб (способи) захисту прав та інтересів, який не суперечить закону і який позивач просить суд визначити у рішенні; якщо позов подано до кількох відповідачів - зміст позовних вимог щодо кожного з них; виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги; зазначення доказів, що підтверджують вказані обставини; перелік документів та інших доказів, що додаються до заяви; зазначення доказів, які не можуть бути подані разом із позовною заявою (за наявності); зазначення щодо наявності у позивача або іншої особи оригіналів письмових або електронних доказів, копії яких додано до заяви.
У позовній заяві можуть бути вказані й інші відомості, необхідні для правильного вирішення спору.
Згідно з частиною п`ятою статті 177 ЦПК України позивач зобов`язаний додати до позовної заяви всі наявні у нього докази, що підтверджують обставини, на яких грунтуються позовні вимоги (якщо додаються письмові докази позивач може додати до позовної заяви копії відповідних доказів).
Враховуючи зміст позовних вимог, суддя звертає увагу на таке.
Частиною першої та другою статті 355 ЦК України встановлено, що майно, що є у власності двох або більше осіб (співвласників), належить їм на праві спільної власності (спільне майно). Майно може належати особам на праві спільної часткової або на праві спільної сумісної власності.
Згідно частини першої статті 86 ЗК України, земельна ділянка може знаходиться у спільній власності з визначенням частки кожного з учасників спільної власності (спільна часткова власність) або без визначення часток учасників спільної власності (спільна сумісна власність).
Частина четверта статті 86 ЗК України, зазначає, що співвласники земельної ділянки, що перебуває у спільній сумісній власності, мають право на її поділ або на виділення з неї окремої частки. Право спільної часткової власності на земельну ділянку виникає за рішенням суду (статті 87 ЗК України).
Із позовної заяви та доданих до неї документів слідує, що земельна ділянка, яку бажає успадкувати позивач після смерті ОСОБА_2 , належала останній на праві спільної сумісної власності без виділення часток разом із ОСОБА_3 . Однак вказану особу позивачем не включено у коло відповідачів по справі.
Крім того, у коло спадкоємців за заповітом після смерті ОСОБА_2 входить також ОСОБА_4 .
Також, у порушення вказаних вище вимог процесуального закону позивачем у поданій до суду позовній заяві не в повній мірі зазначено обставини, якими позивач обґрунтовує свої вимоги та докази, що підтверджують вказані обставини. Так у позовній заяві позивачем вказано лише, що ОСОБА_1 є спадкоємцем за заповітом після смерті ОСОБА_2 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_2 , однак копії вказаного заповіту до матеріалів справи не додано.
Відповідно до частин першої, другої статті 185 ЦПК України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175 і 177 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху. В ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.
Таким чином, оскільки позовна заява не відповідає вимогам, встановленим ЦПК України, її належить залишити без руху, встановивши строк для усунення недоліків - десять днів з дня отримання ухвали про залишення заяви без руху.
На підставі наведеного та керуючись статтями 175,177,185 ЦПК України, суд,
Позовну заяву ОСОБА_1 до Микулинецької селищної ради Тернопільського району Тернопільської області про визнання права власності на спадкове майно - залишити без руху, надавши строк для усунення недоліків, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення позивачу ухвали про залишення позовної заяви без руху.
Роз`яснити, що у випадку не усунення недоліків позовної заяви у встановлений судом строк позовна заява і додані до неї документи будуть повернуті позивачу.
Копію ухвали надіслати особі, яка подала позовну заяву.
Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею і оскарженню не підлягає.

Суддя А.В.Мельник