Справа № 304/490/22 Провадження № 2/304/153/2022
У Х В А Л А

про залишення позовної заяви без руху

18 березня 2022 року м. Перечин

Суддя Перечинського районного суду Закарпатської області Гевці В.М., розглянувши позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу,

В С Т А Н О В И Л А:

ОСОБА_1 звернулася до суду з позовом до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу.

Суддя, дослідивши позовну заяву та додані до неї матеріали, дійшла висновку, що така подана без додержання вимог статті 177 цього Кодексу, а саме до неї не додано документ, що підтверджує сплату судового збору у встановленому порядку і розмірі.

Що стосується клопотання про відстрочення сплати судового збору до ухвалення судового рішення в справі, то суддя виходить із такого.

В обґрунтування своєї позиції про відстрочення сплати судового збору позивачка посилається на те, що вона перебуває у відпустці по догляду за малолітньою дитиною до досягнення нею трирічного віку і увесь її дохід складає 860 грн на місяць соціальної допомоги при народженні дитини, на підтвердження чого додала довідку № 78 від 23 лютого 2023 року.

Так, відповідно до ч. 1 ст. 136 ЦПК України суд, враховуючи майновий стан сторони, може своєю ухвалою відстрочити або розстрочити сплату судового збору на визначений строк у порядку, передбаченому законом, але не більше як до ухвалення судового рішення у справі.

Виключний перелік випадків відстрочення та розстрочення сплати судового збору, наведено у ст. 8 Закону України «Про судовий збір».

Згідно з вказаною нормою Закону, враховуючи майновий стан сторони, суд може своєю ухвалою за її клопотанням відстрочити або розстрочити сплату судового збору на певний строк, але не довше ніж до ухвалення судового рішення у справі за таких умов: 1) розмір судового збору перевищує 5 відсотків розміру річного доходу позивача - фізичної особи за попередній календарний рік; або 2) позивачами є: а) військовослужбовці; б) батьки, які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину з інвалідністю, якщо інший з батьків ухиляється від сплати аліментів; в) одинокі матері (батьки), які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину з інвалідністю; г) члени малозабезпеченої чи багатодітної сім`ї; ґ) особа, яка діє в інтересах малолітніх чи неповнолітніх осіб та осіб, які визнані судом недієздатними чи дієздатність яких обмежена; або 3) предметом позову є захист соціальних, трудових, сімейних, житлових прав, відшкодування шкоди здоров`ю.

Згідно з довідкою № 78 від 23 лютого 2022 року ОСОБА_1 перебуває на обліку в Управлінні соціального захисту населення Ужгородської районної державної адміністрації і отримує щомісячну одноразову допомогу при народженні однієї дитини, яка за період з серпня 2021 року по січень 2022 року склала 5 160 грн.

В той же час, суддя позбавлена можливості перевірити підстави звільнення ОСОБА_1 від сплати судового збору на підставі ч. 2 ст. 8 Закону України «Про судовий збір», оскільки вказана норма передбачає звільнення від сплати судового збору за умови, що розмір судового збору перевищує 5 відсотків розміру річного доходу позивача фізичної особи за попередній календарний рік, тоді як позивачкою до позовної заяви додано довідку, в якій зазначено суму щомісячної одноразової допомоги при народженні однієї дитини лише за шість місяців.

Відтак, враховуючи, що позивачкою ОСОБА_1 пред`явлено позов, за який необхідно сплатити судовий збір у розмірі 992,40 грн, при цьому позивачкою до позовної заяви як підставу для відстрочення сплати судового збору додано довідку щомісячної одноразової допомоги при народженні однієї дитини, якою охоплено період лише за шість місяців, тому позивачці необхідно додати довідку, в якій буде зазначено суму щомісячної одноразової допомоги при народженні однієї дитини за попередній календарний рік, або сплатити необхідну суму судового збору, якщо сума судового збору не перевищує 5 відсотків розміру річного доходу позивачки.

Суд, при вирішенні питання про повернення заяви, також враховує, що прецедентна практика Європейського суду з прав людини виходить з того, що реалізуючи п. 1 ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод щодо доступності правосуддя та справедливого судового розгляду, кожна держава-учасниця цієї Конвенції вправі встановлювати правила судової процедури, в тому числі й процесуальні заборони і обмеження, зміст яких не допустити судовий процес у безладний рух.

Згідно з ч. ч. 1, 2 ст. 185 ЦПК України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175 і 177 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху. В ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху. Якщо ухвалу про залишення позовної заяви без руху постановлено з підстави несплати судового збору у встановленому законом розмірі, суд в такій ухвалі повинен зазначити точну суму судового збору, яку необхідно сплатити (доплатити).

Тому, керуючись ст. ст. 136, 175, 177, 185, 258-261 ЦПК України, суддя,

П О С Т А Н О В И Л А:

Позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу залишити без руху.

Надати ОСОБА_1 строк для усунення недоліків п`ять днів з дня вручення їй ухвали.

Роз`яснити, що у разі невиконання вимог ухвали позовна заява буде вважатися неподаною і підлягає поверненню.

Копію ухвали надіслати позивачці.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею та оскарженню не підлягає.

Суддя: Гевці В. М.