Провадження № 2/537/23/2022
Справа № 537/3981/20
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И
11.02.2022 Крюківський районний суд м. Кременчука Полтавської області в складі:
головуючого судді - Фадєєвої С.О.,
за участі секретаря судових засідань - Супруненко О.О.,
представника позивача адвоката Пінчук Ю.В.,
розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Кременчуці в залі суду цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про встановлення факту проживання спадкоємця зі спадкодавцем на час відкриття спадщини та розподіл спадкового майна,
ОСОБА_1 звернувся до суду з позовною заявою до ОСОБА_2 , де просив встановити факт постійного проживання ОСОБА_3 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_1 , разом з сином, ОСОБА_4 , що помер ІНФОРМАЦІЯ_2 , на час відкриття спадщини після останнього за адресою: АДРЕСА_1 ; розподілити спадкове майно після померлого ІНФОРМАЦІЯ_1 ОСОБА_3 , визнавши за ним, ОСОБА_1 , право власності на Ѕ частину квартири за адресою: АДРЕСА_1 , та визнавши за ОСОБА_2 право власності на 3/8 частини квартири за адресою: АДРЕСА_2 .
В обґрунтування позовних вимог позивач посилався на те, що ІНФОРМАЦІЯ_1 помер його дід, ОСОБА_3 , після смерті якого відкрилася спадщина, що складається з Ѕ частини квартири, розташованої за адресою: АДРЕСА_3 , а також з 3/8 часток квартири, розташованої за адресою: АДРЕСА_2 , яка належала йому за фактом прийняття спадщини після померлого ІНФОРМАЦІЯ_2 сина, ОСОБА_4 ОСОБА_4 не мав постійного місця проживання до 2015 року, починаючи з січня 2015 року він став проживати рразом зі своїм батьком, ОСОБА_3 , за адресою : АДРЕСА_3 , де і проживав до своєї смерті, тобто до ІНФОРМАЦІЯ_2 . Таким чином, ОСОБА_3 та ОСОБА_4 з січня 2015 року по день смерті ОСОБА_4 ІНФОРМАЦІЯ_2 проживали однією сім`єю, мали спільний бюджет, спільні права і обов`язки. Після смерті сина ОСОБА_3 отримав свідоцтво про смерть та допомогу на його поховання. Постановою приватного нотаріуса Кременчуцького міського нотаріального округу Марченко Н.А. від 26.03.2020 ОСОБА_1 відмовлено у вчиненні нотаріальної дії, а саме у видачі свідоцтва про право на спадщину за законом після померлого ІНФОРМАЦІЯ_1 ОСОБА_3 на майно, що зареєстроване за ОСОБА_5 , у зв`язку з чим він змушений звернутися до суду.
До початку розгляду справи по суті ОСОБА_1 подано заяву про уточнення позовних вимог, де вказано, що у позовній заяві неправильно зазначена адреса квартири проживання померлого ОСОБА_3 , яка є спадковим майном, дійсна адреса: кв. АДРЕСА_1 .
Позивач та його представник в судове засіданя не з"явились, належним чином повідомлялися про час та місце слухання справи. Позивач та його представник надали до суду заяви, де просили справу розглянути без їх участі, позовні вимоги підтримали в повному обсязі та просили їх задовольнити.
Відповідач, ОСОБА_2 , до судового засідання повторно не з`явилася, про причини неявки суд не повідомила, клопотань чи відзив на позовну заяву не подала.
Третя особа - приватний нотаріус Кременчуцького міського нотаріалного округу Марченко Н.А., повідомлена про день, час та місце судового розгляду, у судове засіданні не з"явилася, подала до суду заяву, згідно якої просила проводити розгляд справи без її участі.
У зв`язку з неявкою сторін в судове засідання та на підставі ч.2 ст. 247 ЦПК України фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснювалося.
Згідно ч.1 ст. 280 ЦПК України суд може ухвали заочне рішення на підставі наявних у справі доказів за одночасного існування таких умов: 1) відповідач належним чином повідомлений про дату, час і місце судового засідання; 2) відповідач не з`явився в судове засідання без поважних причин або без повідомлення причин; 3) відповідач не подав відзив; 4) позивач не заперечує проти такого вирішення справи.
На підставі наявних у справі доказів, зі згоди позивача, який не заперечує проти заочного розгляду справи, суд ухвалив розгляд справи, відповідно до ст. 280 ЦПК України, проводити заочно.
Вивчивши матеріали справи, дослідивши і оцінивши наявні у справі докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому їх дослідженні, допитавши свідка, суд приходить до наступних висновків.
Згідно з ч. 1 ст. 81 ЦПК України, кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Судом позивачеві роз`яснювалися наслідки не вчиненняпроцесуальних дій.
Копією свідоцтва про смерть НОМЕР_1 підтверджується, що ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , помер ІНФОРМАЦІЯ_1 . Згідно інформаційної довідки зі Спадкового реєстру від 20.06.2019, що міститься в матеріалах спадкової справи, інформація щодо заповіту ОСОБА_3 відсутня.
Письмовими доказами, що містяться в матеріалах спадкової справи, підтверджено, що ОСОБА_3 був зареєстрований до моменту смерті за адресою: АДРЕСА_3 .
Згідно копії свідоцтва про народження НОМЕР_2 матір`ю ОСОБА_1 є ОСОБА_6 . З копії свідоцтва про укладення шлюбу НОМЕР_3 вбачається, що дошлюбне прізвище ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_4 , - « ОСОБА_7 ». Свідоцтвом про народження НОМЕР_4 підтверджується, що батьком ОСОБА_8 , ІНФОРМАЦІЯ_4 , є ОСОБА_3 . Отже, матеріалами справи підтверджується, що померлий ОСОБА_3 є дідом позивача ОСОБА_1 .
Відповідач ОСОБА_2 є онукою померлого ОСОБА_3 , що підтверджується копією свідоцтва про народження НОМЕР_5 , згідно якого її батьком є ОСОБА_4 .
Як вбачається з матеріалів спадкової справи № 47/2019, 20.06.2019 року ОСОБА_1 , а 09.08.2019 року ОСОБА_2 подано заяви про прийняття спадщини після померлого діда ОСОБА_3 ОСОБА_6 відмовилася від прийняття частки у спадщині після померлого батька, ОСОБА_3 , на користь онука спадкодавця, позивача ОСОБА_1 , що підтверджується її заявою до приватного нотаріуса Кременчуцького міського нотаріального округу Полтавської області Марченко Н.А. від 21.08.2019.
Постановою приватного нотаріуса Кременчуцького міського нотаріального округу Полтавської області Марченко Н.А. від 26.03.2020 відмовлено ОСОБА_1 у видачі на його ім`я свідоцтва про право на спадщину за законом на Ѕ частку спадкового майна, що складається з 3/8 часток у праві власності на квартиру АДРЕСА_4 , та роз`яснено право заернення до суду. Підставою відмови вказано нотаріусом те, що відсутні докази постійного проживання ОСОБА_3 з сином, ОСОБА_4 за однією адресою. При цьому нотаріусом встановлено, що ОСОБА_3 , що помер ІНФОРМАЦІЯ_1 , є дідом заявника ОСОБА_1 , та на час смерті був зареєстрований за адресою: АДРЕСА_3 . Нотаріусом також встановлено, що спадкоємцями майна померлого є: внук ОСОБА_1 як спадкоємець п`ятої черги спадкування за законом на підставі ст. 1265 ЦК України на Ѕ частку у спадщині у зв`язку з відмовою спадкоємця першої черги спадкування за законом - дочки спадкодавця ОСОБА_6 , від прийняття належної їй частки у спадщині на його користь (спадщину приняв, подавши 20.06.2019 заяву про прийняття спадщини особисто нотаріусу), а також внучка спадкодавця ОСОБА_2 як спадкоємиця першої черги спадкування за законом за правом представлення відповідно до ч.1 ст. 1266 ЦК України на Ѕ частку у спадщині, так як її батько, син спадкодавця, ОСОБА_4 , помер ІНФОРМАЦІЯ_2 (спадщину прийняла, подавши 09.08.2019 заяву про прийнття спадщини особисто нотааріусу). Наявності інших спадкоємців нотаріусом не встановлено.
Нотаріусом також у постанові зазначно, що нею встановлено склад спадкового майна після померлого ОСОБА_3 : 3/8 часток у праві власності на квартиру АДРЕСА_4 , що належали : ј частка в праві власності на квартиру - особисто сину спадкодавця, ОСОБА_4 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_2 , спадкоємцем якого був його батько, ОСОБА_3 , який спадщину прийняв, але не оформив своїх спадкових прав; ј частка в праві власності на квартиру - ОСОБА_9 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_5 , спадкоємцем якого на Ѕ частку у спадщині був його батько ОСОБА_4 , який прийняв спадщину, але не оформив своїх спадкових прав та помер ІНФОРМАЦІЯ_2 , спадкоємцем якого був його батько ОСОБА_3 , який прийняв спадщину, але не оформив своїх спадкових прав.
З матеріалів спадкової справи № 32/19 вбачається, що ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_6 , помер ІНФОРМАЦІЯ_2 , що підтверджується копією свідоцтва про смерть НОМЕР_6 . ОСОБА_4 на момент смерті був зареєстрований за адресою: АДРЕСА_2 , що підтверджується повідомленням Крюківської районної адміністрації виконкому Кременчуцької міської ради Полтавської області від 20.05.2019 та копією облікової картки форми Б.
З письмового повідомлення приватного нотаріуса Кременчуцького міського нотаріального округу Полтавської області Веселовського А.Г. від 04.12.2020 вбачається, що єдиним спадкоємцем, який прийняв спадщину після померлого ІНФОРМАЦІЯ_2 ОСОБА_4 є дочка спадкодавця ОСОБА_2 .
Спадкові справи не містять відомостей про те, що спадкоємцям після померлих ОСОБА_4 , ОСОБА_3 видавалися свідоцтва про право на спадщину.
Згідно довідки КП «КМБТІ» від 12.03.2020 станом на 28.12.2012 нерухоме майно, а саме квартира АДРЕСА_4 , зареєстроване на праві спільної сумісної власності за ОСОБА_4 , ОСОБА_10 , ОСОБА_2 та ОСОБА_9 на підставі свідоцтва про право власності, виданого УЖКГ адміністрації Кременчуцької міської ради народних депутатів від 14.01.1994. що є в матеріалах справи.
Відповідно до копії свідоцтва про право власності на житло, виданого згідно з розпорядженням УЖКГ адміністрації міської ради народних депутатів 14.01.1994, квартира АДРЕСА_5 зареєстрована на праві спільної сумісної власності за ОСОБА_3 , ОСОБА_11 , ОСОБА_8 .
Згідно акту про проживання від 26.02.2020 ОСОБА_12 та ОСОБА_13 , що проживають у будинку АДРЕСА_6 , підтвердили, що ОСОБА_4 проживав разом з батьком, ОСОБА_3 , з січня 2015 року по день смерті, ІНФОРМАЦІЯ_2 . Акт складено у присутності фахівця управляючої компанії ТОВ «Місто для людей Кременчук».
Допитаний судом як свідок ОСОБА_12 суду пояснив, що він з 1988 року проживає у будинку АДРЕСА_7 . З ОСОБА_3 у нього були добрі сусідські відносини, проживали на одному поверсі, він добре знав сім`ю та дітей померлого. Після смерті дружини ОСОБА_3 став проживати сам. Приблизно у листопаді-грудні 2015 року до ОСОБА_3 переїхав на постійне місце проживання його син, ОСОБА_4 , оскільки останньому не було де більше проживати після розірвання стосунків. Квартира у ОСОБА_3 була двокімнатна, у одній кімнаті спав ОСОБА_3 , а в іншій - ОСОБА_4 . Наскільки йому відомо, у них був спільний бюджет, вони разом облаштовували свій побут та жили як сім`я. Інших місць проживання ОСОБА_4 не мав та проживав у кв. АДРЕСА_1 до дня смерті. Похованням сина займався ОСОБА_3 .
З дослідженого судом звукозапису судового засідання в цивільній справі № 537/5059/19 за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про усунення від права на спадкування вбачається, що 17.03.2020 при наданні пояснень в справі ОСОБА_2 не заперечувала факту того, що її батько, ОСОБА_4 за місцем реєстрації не проживав, а постійно проживав разом з дідом, ОСОБА_3 .
Як вбачається з матеріалів спадкової справи нотаріусом Веселовським А.Г. на адресу проживання ОСОБА_3 надсилався лист від 11.04.2019 за вих.. № 395/02-14, що був отриманий адресатом, де нотаріусом вказувалося, що померлий ОСОБА_4 на час відкриття спадщини постійно проживав за адресою: АДРЕСА_3 , та роз`яснювалося право відмовитися від прийняття спадщини у разі постійного проживання із спадкодавцем або подати заяву про прийняття спадщини у разі окремого проживання. ОСОБА_3 заяви про відмову від прийняття спадщини не подавав, письмових заперечень щодо проживання з ним ОСОБА_4 нотаріусу не надсилав.
Пунком 2 постанови Пленуму Верховного Суду України № 7 від 30.05.2007 «Про судову практику у справах про спадкування» встановлено, що справи про спадкування розглядаються судами за правилами позовного провадження, якщо особа звертається до суду з вимогою про встановлення фактів, що мають юридичне значення, які можуть вплинути на спадкові права й обов`язки інших осіб та (або) за наявності інших спадкоємців і спору між ними.
Встановлення факту постійного проживання разом із спадкодавцем на час відкриття спадщини має юридичне значення та може вплинути на спадкові права відповідача.
Статтями 1216, 1218 ЦК України встановлено, що спадкуванням є перехід прав та обов`язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця), до інших осіб (спадкоємців).
Згідно зі ст.1268 ЦК України спадкоємець за заповітом чи за законом має право прийняти спадщину або не прийняти її. Спадкоємець, який постійно проживав разом зі спадкодавцем на час відкриття спадщини, вважається таким, що прийняв спадщину, якщо протягом строку, встановленого статтею 1270 ЦК України, він не відмовився від неї.
Відповідно до ч.1 ст. 1261 ЦК України у першу чергу право на спадкування за законом мають діти спадкодавця, у тому числі зачаті за життя спадкодавця та народжені після його смерті, той з подружжя, який його пережив, та батьки.
Відповідно до ст. 3 СК України сім`ю складають особи, які спільно проживають, пов`язані спільним побутом, мають взаємні права та обов`язки. Сім`я створюється на підставі шлюбу, кровного споріднення, усиновлення, а також на інших підставах, не заборонених законом і таких, що не суперечать моральним засадам суспільства.
Отже, у ході судового розгляду знайшов своє підтвердження факт постійного проживання батька ОСОБА_3 з сином, ОСОБА_4 , на час відкриття спадщини після померлого ОСОБА_4 , встановлення даного факту має юридичне значення, а тому суд приходить до висновку про можливість задоволення позовних вимог в цій частині.
Що стосується вимог про розподіл спадкового майна, то суд приходить до висновку, що вказана вимога задоволенню не підлягає.
Відповідно до положень ч.1 ст.1267, ч.1 ст.1278 ЦК частки у спадщині кожного із спадкоємців за законом є рівними. Кожен зі спадкоємців має право на виділ його частки в натурі (ч.2 ст.1278 ЦК). Спадщина належить спадкоємцям, які її прийняли, на праві спільної часткової власності (ч.4 ст.355 ЦК), а тому при її поділі застосовуються передбачені в гл.26 ЦК правила, що регулюють відносини спільної часткової власності. Якщо згоди про поділ спадщини досягти не вдалося, то поділ проводиться у судовому порядку відповідно до часток, які належать кожному із спадкоємців. Виділ (поділ) між спадкоємцями частки спадщини в натурі проводиться з огляду на сукупність об`єктів, що складають спадщину, їх вартість з урахуванням можливості виділу в натурі такої частки, необхідності компенсації.
Звертаючись до суду із цим позовом, ОСОБА_1 не посилався на відсутність домовленості між сторонами щодо поділу спірного спадкового майна в натурі, позов не містить взагалі будь-яких правових підстав, які б стосувалися поділу спадкового майна. Відсутні будь-які докази того, що сторони не досягли згоди саме у варіантах поділу спадкового майна, але вчинили всі дії, необхідні для оформлення спадкових прав. Матеріали справи також не містять оцінки нерухомого майна, що входить до складу спадщини.
Умовою для переходу в порядку спадкування права власності на об`єкти нерухомості є набуття спадкодавцем зазначеного права в установленому законодавством України порядку. Для набуття права власності у встановленому законодавством порядку спадкоємець повинен здійснити дії, які необхідні для набуття права власності на визначене нерухоме майно. Як вбачається з постанови приватного нотаріуса Кременчуцького міського нотаріального округу Полтавської області Марченко Н.А. від 26.03.2020 єдиною підставою для відмови у видачі свідоцтва про право на спадщину була відсутність у спадковій справі документів, які б підтверджували факт постійного проживання ОСОБА_3 з померлим сином ОСОБА_4 на час відкриття спадщини.
Отже, питання оформлення спадщини може бути вирішено у встановленому законом нотаріальному порядку, а у разі спору між спадкоємцями - в суді, а тому вимоги щодо поділу майна є передчасними, оскільки не втрачена можливість оформлення спадкових справ у нотаріальному порядку.
На підставі наведеного, керуючись ст. ст.10, 12, 81, 258, 259, 263 - 265, 280-282 ЦПК України, ст.ст. 1216, 1218, 1268, 1261 ЦК України, суд,
Позов ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про встановлення факту проживання спадкоємця зі спадкодавцем на час відкриття спадщини та розподіл спадкового майна - задовольнити частково.
Встановити факт постійного проживання ОСОБА_3 , що помер ІНФОРМАЦІЯ_1 , з померлим ІНФОРМАЦІЯ_2 сином, ОСОБА_4 , за адресою: АДРЕСА_3 на час відкриття спадщини після померлого ОСОБА_4 .
В задоволенні інших вимог - відмовити.
Заочне рішення може бути переглянуто судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача.
Заяву про перегляд заочного рішення може бути подано протягом тридцяти днів з дня його проголошення.
Учасник справи, якому повне заочне рішення суду не було вручене у день його проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на подання заяви про його перегляд - якщо така заява подана протягом двадцяти днів з дня вручення йому повного заочного рішення суду.
Заочне рішення набирає законної сили, якщо протягом строків, встановлених цим Кодексом, не подані заява про перегляд заочного рішення або апеляційна скарга, або якщо рішення залишено в силі за результатами апеляційного розгляду справи.
Апеляційна скарга на рішення суду може бути подана до Полтавського апеляційного суду протягом тридцяти днів з дня складення повного рішення суду.
Суддя С.О. Фадєєва
Повний текст рішення складено 25.02.2022