Провадження № 2/947/734/22
Київський районний суд м. Одеси у складі:
головуючого судді- Луняченка В.О.
при секретарі Макаренко Г.В.,
Відповідно до автоматизованої системи документообігу цивільну справу було розподілено судді Луняченку В.О..
Відповідно до ч.2 ст.19 ЦПК України цивільне судочинство у порядку позовного провадження здійснюється за правилами загального та спрощеного провадження.
Ухвалою Київського районного суду м.Одеси від 26.11.2021 року провадження у справі справа відкрито за правилами спрощеного позовного провадження з викликом сторін.
Вищевказана ухвала була направлена сторонам по справі та відповідно до вимог цивільно-процесуального законодавства відповідачу був наданий строк для подання відзиву на позовну заяву, заперечень, подання зустрічного позову.
Особи, що беруть участь у справі, про час і місце судового розгляду повідомлялись належним чином у порядку ст.128, 131 ЦПК України.
Учасники справ в судове засідання не з`явились, повідомлялись належним чином.
В матеріалах справи міститься заява представника позивача про можливість розгляду справи за відсутністю представника позивача, в якій позовні вимоги підтримані, та заявник не заперечує проти постановлення заочного рішення.
Відповідач у судове засідання не з`явився, повідомлявся належним чином, причини неявки суду невідомі. Станом на день розгляду справи з боку відповідача ані відзиву, ані заперечень щодо розгляду справи в спрощеному порядку не надходило.
Згідно з ч. 1 ст. 280 ЦПК України, суд може ухвалити заочне рішення на підставі наявних у справі доказів за одночасного існування таких умов: 1) відповідач належним чином повідомлений про дату, час і місце судового засідання; 2) відповідач не з`явився в судове засідання без поважних причин або без повідомлення причин; 3) відповідач не подав відзив; 4) позивач не заперечує проти такого вирішення справи.
З урахуванням викладеного, суд приходить до висновку про наявність підстав для ухвалення заочного рішення на підставі наявних у справі доказів.
У разі неявки в судове засідання всіх учасників справи чи в разі якщо розгляд справи здійснюється судом за відсутності учасників справи, відповідно до ч.2 ст.247 ЦПК України, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного запису не здійснюється.
Відповідно до ст.268 ЦПК України, у разі неявки всіх учасників справи в судове засідання, яким завершується розгляд справи, або розгляду справи без повідомлення (виклику) учасників справи, суд підписує рішення без його проголошення.
Суд, дослідивши та проаналізувавши матеріали справи, додані до неї документи приходить до висновку, що даний позов підлягає задоволенню з наступних підстав.
Відповідно до ч.1 ст.81 ЦПК України, кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень.
Так судом встановлено, що 06.03.2020 року о 17.15 годин ОСОБА_1 , керуючи автомобілем марки «Mercedes-Benz» номерний знак НОМЕР_1 в м.Одесі по вул. ак. Вільямса, не дотримався безпечної дистанції, в результаті чого скоїв зіткнення з автомобілем марки «Nissan Roguo» д/н НОМЕР_2 , під керуванням ОСОБА_2 , який зупинився попереду, що призвело до пошкодження транспортних засобів з матеріальними збитками, чим порушив вимоги п.13.1 «Правил дорожнього руху України».
За дане правопорушення передбачена адміністративна відповідальність за ст. 124 КУпАП.
Вина ОСОБА_1 у вчиненні ДТП встановлена Постановою Київського районного суду м.Одеси від 16.03.2020 року.
Відповідно до частини 6 статті 82 ЦПК України, постанова суду у справі про адміністративне правопорушення, яка набрала законної сили, є обов`язкова для суду, що розглядає справу про правові наслідки дій чи бездіяльності особи, стосовно якої ухвалено постанову суду, лише в питанні, чи мали місце ці дії (бездіяльність) та чи вчинені вони цією особою.
Нормами ст. 11 ЦК України передбачено, що цивільні права та обов`язки виникають із дій осіб, що передбачені актами цивільного законодавства. Спеціальні норми щодо регулювання даних правовідносин містить Закон України «Про обов`язкове страхування цивільно-правової відповідальності власників наземних транспортних засобів».
Відповідно до підпункту «а» п. 41.1ст. 41 Закону України «Про обов`язкове страхування цивільно-правової відповідальності власників наземних транспортних засобів» Моторне (транспортне) страхове бюро України за рахунок коштів фонду захисту потерпілих відшкодовує шкоду на умовах, визначених цим законом, у разі її заподіяння транспортним засобом, власник якого не застрахував свою цивільно-правову відповідальність.
Згідно з ч. 1 ст. 1191 ЦК України особа, яка відшкодувала шкоду, завдану іншою особою, має право зворотної вимоги (регресу) до винної особи у розмірі виплаченого відшкодування, якщо інший розмір не встановлений законом.
З матеріалів справи вбачається, що на момент ДТП цивільно-правова відповідальність відповідача не була застрахована при використанні транспортного засобу «Mercedes-Benz» номерний знак НОМЕР_1 за договором обов`язкового страхування цивільно-правової відповідальності власників наземних транспортних засобів.
02.11.2020 року до позивача з повідомленням про дорожньо- транспортну пригоду та заяву на виплату страхового відшкодування звернулася постраждала особа власник автомобіля «Nissan Roguo» д/н НОМЕР_2 , ОСОБА_2 ..
Оскільки позивач виплатив грошові кошти на відшкодування завданих дорожньо-транспортною пригодою збитків, він має право регресної вимоги до відповідача на відшкодування понесених збитків.
Тому, відповідно до ст.1191 ЦК України та п.38.2.1ст.38 Закону України «Про обов`язкове страхування цивільно-правової відповідальності власників наземних транспортних засобів» після проведення виплати на користь ОСОБА_2 у Моторного (транспортного) страхового бюро України виникло право зворотної вимоги до відповідача.
Відповідно до ст.141 ЦПК України, вимоги про стягнення з відповідача судових витрат у розмірі 2270 гривень також підлягають задоволенню.
Керуючисьст.ст.1187,1191 ЦК України, ст.ст. 22,38,41 Закону України «Про обов`язкове страхування цивільно-правової відповідальності власників наземних транспортних засобів», статтями 3,4,5,12,13,76-81,141,259,263-265,268,273, 280-282, 354-355, ЦПК України, суд -
Заочне рішення може бути переглянуто Київським районним судом м.Одеси за заявою відповідача, яку може бути подано протягом тридцяти днів з дня отримання копії рішення.
Заочне рішення суду може бути оскаржене до Одеського апеляційного суду шляхом подання апеляційної скарги протягом тридцяти днів після отримання копії рішення відповідачем та - протягом тридцяти з дати постановлення ухвали про залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення.
Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку для подання апеляційної скарги, якщо апеляційну скаргу не буде подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після розгляду справи апеляційним судом.

Суддя Луняченко В. О.