Номер провадження: 22-ц/813/1738/22
Головуючий у першій інстанції Мурзенка М. В.
Доповідач Сєвєрова Є. С.
ОДЕСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

22.03.2022 м. Одеса

Одеський апеляційний суд у складі колегії:

головуючого судді - Сєвєрової Є.С.,

суддів: Вадовської Л.М., Колеснікова Г.Я.,

за участю секретаря - Чепрас А.І.,

учасники справи:

позивач - ОСОБА_1 ,

відповідач - Перший Малиновський відділ Державної виконавчої служби у місті Одесі Південного міжрегіонального управління міністерства юстиції (м.Одеса),

відповідач - Державне підприємство «СЕТАМ»,

треті особи - ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , Державна казначейська служба України, Товариство з обмеженою відповідальністю «КРЕДИТ ЄВРОПА ЛІЗІНГ»,

розглянув у відкритому судовому засіданні апеляційну скаргу ОСОБА_1 на рішення Малиновського районного суду м. Одеси від 12 серпня 2020 року у складі судді Мурзенка М.В.,

в с т а н о в и в:

У липні 2019 року ОСОБА_1 звернувся з позовом до Першого Малиновського Відділу державної виконавчої служби Головного територіального управління юстиції в Одеській області, Державного підприємства «СЕТАМ» про визнання прилюдних електронних торгів недійсними, скасування протоколу проведення електронних торгів, акту державного виконавця, стягнення коштів.

Позовні вимоги мотивовано тим, що він 17.09.2018 з електронних торгів придбав гараж АДРЕСА_1 , сплатив на користь відповідача ДП «Сетам» гарантійний внесок в сумі 6298,93 грн, сплатив на користь відповідача Першого Малиновського Відділу державної виконавчої служби Головного територіального управління юстиції в Одеській області в якості ціни за придбане майно 119 679,57 грн, згідно протоколу проведення електронних торгів № 358017 від 17.09.2018 його було визнано переможцем аукціону, 11.10.2018 було оформлено Акт про проведені електронні торги, позивач звернувся до нотаріуса по видачу свідоцтва про придбання майна з прилюдних торгів, проте йому було відмовлено з огляду на те, що придбане позивачем нерухоме майно не зареєстровано за боржником ОСОБА_2 .. На підставі викладеного, позивач вважає, що торги було проведено з порушенням закону, просить визнати їх недійсними, скасувати протокол проведення електронних торгів № 35807 від 17.09.2018, Акт державного виконавця про проведені електронні торги від 11.10.2018, стягнути з відповідача ДП «Сетам» суму сплаченого гарантійного внеску в розмірі 6298,93 грн, з відповідача - Першого Малиновського Відділу державної виконавчої служби Головного територіального управління юстиції в Одеській області - суму коштів, сплачених за придбання майна в розмірі 119 679,54 грн, а також в дольовому порядку стягнути з відповідачів суму сплаченого судового збору.

Рішенням Малиновського районного суду м. Одеси від 12 серпня 2020 року в задоволені позову відмовлено.

Не погодившись з рішенням суду, ОСОБА_1 подав апеляційну скаргу, в якій просить його скасувати та ухвалити нове рішення, яким стягнути в дольовому порядку з Держави Україна за рахунок асигнувань відділу примусового виконання рішень управління державної виконавчої служби Першого Малиновського Відділу державної виконавчої служби у місті Одесі Південного міжрегіонального управління Міністерства юстиції та з Державного підприємства «СЕТАМ» Міністерства юстиції України на користь ОСОБА_1 судові витрати в розмірі сплаченого судового збору.

Апеляційна скарга обґрунтована тим, що гараж 03.02.2016 було зареєстровано в Державному реєстрі речових прав на нерухоме майно за третьою особою ОСОБА_3 на підставі мирової угоди, затвердженої ухвалою Малиновського районного суду м. Одеси від 09.10.2015 по справі № 521/15742/15-ц. За вказаною мировою угодою за ОСОБА_3 в порядку поділу майна подружжя передано у власність спірний гараж. Постановою Одеського апеляційного суду від 05.02.2020 ухвалу Малиновського районного суду м. Одеси від 09 жовтня 2015 року, якою було затверджено вказану мирову угоду, скасовано, справу направлено для продовження розгляду до суду першої інстанції. Дійсно мирову угоду скасовано, справа передана до суду першої інстанції, але на 12.08.2020 право власності на гараж в Державному реєстрі прав на нерухоме майно так і закріплене за ОСОБА_3 . На момент проведення електронних торгів 17.09.2018 вказаний гараж був зареєстрований за ОСОБА_3 в листі від 22.10.2018 до ТОВ «Кредит Європа Лізинг», державний виконавець Заліпаєв Ю.В. визнав, що у виконавчому провадженню помилково було перераховано на користь ТОВ «Кредит Європа Лізинг» 108555,06 грн і просив повернути кошти. Нажаль цей документ суд не взяв до аналізу. Посилання суду щодо відсутності підтвердження наявності в ОСОБА_3 права власності є незаконним та суперечить вимогам чинного законодавства України.

30.11.2020 Державне підприємство «СЕТАМ» надав суду відзив на апеляційну скаргу та просить суд залишити апеляційну скаргу без задоволення, а рішення без змін. У відзиві посилається на те, що помилок з боку їх підприємства допущено не було, вимоги пред`явлені безпідставно.

15.12.2020 Перший Малиновський відділ Державної виконавчої служби міста Одеси Головного територіального управління юстиції в Одеській області (на час розгляду справи Перший Малиновський відділ Державної виконавчої служби у місті Одесі Південного міжрегіонального управління міністерства юстиції (м.Одеса)) надав суду відзив на апеляційну скаргу та просить суд залишити апеляційну скаргу без задоволення, а рішення без змін.

В судовому засіданні ОСОБА_1 підтримав доводи скарги, просив скасувати рішення, задовольнити його вимоги.

Представники Першого Малиновського відділу Державної виконавчої служби у місті Одесі Південного міжрегіонального управління міністерства юстиції (м.Одеса) вважали доводи скарги необґрунтованими, просили залишити рішення суду без змін.

Від ТОВ «Кредит Європа Лізинг» надійшла заява про розгляд справи за їх відсутністю.

Решта учасників не з`явилася, повідомлені про час та місце розгляду справи.

Під час проголошення рішення суду учасники справи були відсутні, відповідно до ч. 5 ст. 268 ЦПК України, датою ухвалення рішення є дата його проголошення. Датою ухвалення рішення, ухваленого за відсутності учасників справи, є дата складення повного судового рішення.

Повний текст судового рішення складений 22.03.2022.

Заслухавши суддю-доповідача, представників учасників процесу, дослідивши доводи, наведенні в апеляційній скарзі, перевіривши на підставі встановлених фактичних обставин справи застосування судом першої інстанції норм матеріального і процесуального права, апеляційний суд приходить до наступних висновків.

Встановлено, що на примусовому виконанні у Першому Малиновському Відділі державної служби Головного територіального управління юстиції в Одеській області знаходились накази суду від 15.06.2015 та від 08.12.2015 про стягнення з ОСОБА_2 грошових коштів на користь ТОВ «Кредит Європа Лізинг». В порядку виконання постановою державного виконавця Першого Малиновського відділу ДВС ГУЮ в Одеській області від 15.06.2018 здійснено опис та арешт майна - нежитлові приміщення гаражу № НОМЕР_1 за адресою АДРЕСА_2 загальною площею 30,6 кв.м., постановою від 02.07.2018 призначено суб`єкта оціночної діяльності для оцінки вказаного майна, 31.07.2018 надано заявку на адресу Одеської філії ДП проведення електронних торгів з реалізації арештованого майна.

17.09.2018 відбулись електронні торги з реалізації вказаного майна, переможцем торгів є ОСОБА_1 , що підтверджується копією протоколу № 358017 проведення електронних торгів від 17.09.2018.

11.10.2018 державним виконавцем складено акт про проведені електронні торги, який затверджено начальником Першого Малиновського Відділу державної виконавчої служби Головного ого управління юстиції в Одеській області.

Також судом встановлено, що позивачем сплачено гарантійний внесок на рахунок ДП «Сетам» сумі 6 298 грн 93 коп, на рахунок Першого Малиновського Відділу державної виконавчої го територіального управління юстиції в Одеській області - 119 679 грн 57 коп, а разом - 125978,50 грн, що підтверджується копіями квитанцій про сплату коштів, факт сплати відображено в акті про проведені електронні торги.

05.06.2019 ОСОБА_1 звернувся до приватного нотаріуса Одеського міського нотаріального Токарської Т.В. про видачу свідоцтва про придбання майна з прилюдних торгів, проте йому відмовлено, оскільки за даними Державного реєстру речових прав на нерухоме майно виявлено, що майно не належить боржнику ОСОБА_2 , наявні суперечності між заявленими та вже зареєстрованими речовими правами, що підтверджується копією постанови про відмову у вчиненні нотаріальної дії від 07.06.2019.

З відомостей Державного реєстру речових прав на нерухоме майно вбачається, що право власності на гараж АДРЕСА_3 , 15.12.2008 на підставі свідоцтва про право власності НОМЕР_2 , від 24.11.2008, виданого Виконавчим комітетом Одеської міської ради зареєстровано за ОСОБА_2 .

Однак 03.02.2016 право власності зареєстровано в Державному речових прав на нерухоме майно за ОСОБА_3 на підставі мирової угоди, затвердженої ухвалою Малиновського районного суду м.Одеси від 09.10.2015 № 521/15742/15-ц в порядку поділу майна із ОСОБА_2 .

Постановою Одеського апеляційного суду від 05.02.2020 ухвалу Малиновського районного суду від 09.10.2015 скасовано, справу направлено для продовження розгляду до суду першої інстанції.

Відмовляючи у задоволенні позову, суд виходив з того, що скасований акт не породжує правових наслідків, тому на момент проведення торгів ОСОБА_2 був боржником у виконавчому провадженні, в рамках якого проведені торги, а реєстрація права власності за певною особою не є безспірним підтвердженням наявності в неї права власності.

Проте такий висновок суду суперечить ст.2 Закону України «Про державну реєстрацію речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень», відповідно до якого державна реєстрація речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень (далі - державна реєстрація прав) - офіційне визнання і підтвердження державою фактів набуття, зміни або припинення речових прав на нерухоме майно, обтяжень таких прав шляхом внесення відповідних відомостей до Державного реєстру речових прав на нерухоме майно.

Незважаючи на скасування рішення суду, яке стало підставою для реєстрації права власності за ОСОБА_3 , станом на час проведення торгів та видачі свідоцтва про придбання майна з прилюдних торгів реєстрація права власності не була скасована, що є підтвердженням існування спору і наявності суперечливих відомостей щодо реєстрації прав.

Відповідно до ст.1 Закону України «Про нотаріат» нотаріат в Україні - це система органів і посадових осіб, на які покладено обов`язок посвідчувати права, а також факти, що мають юридичне значення, та вчиняти інші нотаріальні дії, передбачені цим Законом, з метою надання їм юридичної вірогідності, тобто до компетенції нотаріуса входить посвідчення безспірних фактів.

Згідно до ст. 49 Закону України «Про нотаріат» нотаріус або посадова особа, яка вчиняє нотаріальні дії, відмовляє у вчиненні нотаріальної дії, якщо:

1) вчинення такої дії суперечить законодавству України;

2) не подано відомості (інформацію) та документи, необхідні для вчинення нотаріальної дії;

3) дія підлягає вчиненню іншим нотаріусом або посадовою особою, яка вчиняє нотаріальні дії;

4) є сумніви у тому, що фізична особа, яка звернулася за вчиненням нотаріальної дії, усвідомлює значення, зміст, правові наслідки цієї дії або ця особа діє під впливом насильства;

5) з проханням про вчинення нотаріальної дії звернулась особа, яка в установленому порядку визнана недієздатною, або уповноважений представник не має необхідних повноважень;

6) правочин, що укладається від імені юридичної особи, суперечить цілям, зазначеним у їх статуті чи положенні, або виходить за межі їх діяльності;

7) особа, яка звернулася з проханням про вчинення нотаріальної дії, не внесла плату за її вчинення;

8) особа, яка звернулася з проханням про вчинення нотаріальної дії, не внесла встановлені законодавством платежі, пов`язані з її вчиненням;

9) в інших випадках, передбачених цим Законом.

Нотаріус або посадова особа, яка вчиняє нотаріальні дії, не приймає для вчинення нотаріальних дій документи, якщо вони не відповідають вимогам, встановленим у статті 47 цього Закону, або містять відомості, передбачені частиною третьою статті 47 цього Закону.

Нотаріусу або посадовій особі, яка вчиняє нотаріальні дії, забороняється безпідставно відмовляти у вчиненні нотаріальної дії.

На вимогу особи, якій відмовлено у вчиненні нотаріальної дії, нотаріус або посадова особа, яка вчиняє нотаріальні дії, зобов`язані викласти причини відмови в письмовій формі і роз`яснити порядок її оскарження. Про відмову у вчиненні нотаріальної дії нотаріус протягом трьох робочих днів виносить відповідну постанову.

Згідно до п.п.3.1,3.2 Порядку вчинення нотаріальних дій нотаріусами України від 22.02.2012 № 296/5 свідоцтво про придбання арештованого нерухомого майна з прилюдних торгів видається нотаріусом на підставі акта про проведені публічні торги, складеного державним виконавцем та затвердженого начальником відповідного відділу державної виконавчої служби або приватним виконавцем. В акті про проведені електронні торги зазначається така інформація:

ким, коли і де проводилися електронні торги;

стисла характеристика реалізованого майна;

прізвище, ім`я та по батькові фізичної особи - переможця електронних торгів, серія та номер документа, що посвідчує її особу, місце проживання (у разі якщо переможцем електронних торгів є юридична особа, зазначаються її найменування, місцезнаходження та код за ЄДРПОУ);

сума, внесена переможцем електронних торгів за придбане майно;

прізвище, ім`я та по батькові фізичної особи (найменування юридичної особи) - боржника, її місце проживання (місцезнаходження);

дані про документи, що підтверджують право власності боржника на майно;

номер лота реалізованого майна.

Отже, для видачі свідоцтва про придбання майна з прилюдних торгів необхідні документи про безспірне зареєстроване право боржника на майно, що відсутнє на час видачі відповідного свідоцтва.

Постановою нотаріуса відмовлено у видачі свідоцтва про придбання майна з прилюдних торгів, відтак є очевидні перешкоди для його повторної видачі.

Відповідно до ч.1ст.15 ЦК України кожна особа має право на захист свого цивільного права у разі його порушення, невизнання або оспорювання.

Відповідно до ч.1 ст. 20 ЦК України право на захист особа здійснює на свій розсуд.

Виставляючи майно на торги, державні органи гарантували покупцю право на придбання майна, проте не дотрималися обов`язку перевірки документів, які стали підставою для їх проведення, відтак негативні наслідки таких дій не можуть бути покладені на добросовісного учасника відносин, який міг очікувати на відповідність процедури вимогам закону.

З огляду на такі фактичні обставини та вимоги закону, суд не вправі позбавити особу захисту, пропонуючи шлях звернення до суду, якщо відсутні підстави для продовження процедури безспірного порядку посвідчення прав, яка була передбачена законом.

Відповідно до практики Європейського суду ризик будь-якої помилки державного органу повинен покладатися на саму державу, а помилки не можуть виправлятися за рахунок осіб, яких вони стосуються (рішення у справі «Пінкова та Пінк проти Чеської Республіки» (Pincova and Pine v. the Czech Republic), n. 58, рішення у справі «Ґаші проти Хорватії» (Gashi v. Croatia), заява № 32457/05, п. 40, від 13 грудня 2007 року, та у справі «Трґо проти Хорватії» (Trgo v. Croatia), заява № 35298/04, п. 67, від 11 червня 2009 року).

Статтею ст. 650 ЦК України зазначено, що особливості укладення договорів на біржах, аукціонах, конкурсах тощо встановлюються відповідними актами цивільного законодавства.

Відповідно до ч. 4 ст. 656 ЦК України, до договорів купівлі-продажу на біржах, конкурсах, аукціонах (публічних торгах) застосовуються загальні положення про купівлю-продаж, якщо інше не встановлено законом про ці види договорів купівлі-продажу або не випливає з їхньої суті.

Під час проведення прилюдних торгів укладається угода про передачу майна у власність, сторонами якої є покупець-учасник прилюдних торгів, і продавець, відділ ДВС в особі спеціалізованої організації, що організовує та проводить ці прилюдні торги.

Отже, прилюдні торги є спеціальною процедурою, за результатами якої укладається договір купівлі-продажу. Такий договір як правочин можна визнати недійсним в судовому порядку з підстав недодержання в момент його вчинення стороною (сторонами) вимог, які встановлені ч. ч. 1 - 3, 5, 6 ст. 203 ЦК (ч. 1 ст. 215 зазначеного Кодексу).

Як і будь-який інший оспорюваний правочин, укладений на торгах, договір купівлі-продажу відповідно до ч. 3 ст. 215 ЦК може бути оспорений як його сторонами, так і іншими заінтересованими особами.

Відповідно до роз`яснення, що міститься в постанові ВП ВС 05.06.2018 № 910/856/17, 12-128гс18 правова природа процедури реалізації майна на електронних торгах полягає в продажу майна, тобто в забезпеченні переходу права власності на майно боржника, на яке звернено стягнення, до покупця - учасника електронних торгів, та складанні за результатами їх проведення акта про проведення електронних торгів, що передбачено пунктом 8 розділу X Порядку реалізації майна, та вказано, що акт про проведені електронні торги є документом, що підтверджує виникнення права власності на придбане майно у випадках, визначених законодавством. Тобто вказаний акт є оформленням договірних відносин купівлі-продажу майна на прилюдних торгах, а отже, є договором.

З аналізу частини першої статті 650, частини першої статті 655та частини четвертої статті 656 ЦК Україниможна зробити висновок, що процедура набуття майна на електронних торгах є різновидом договору купівлі-продажу.

Згідно із частиною першою статті 655 ЦК Україниза договором купівлі-продажу одна сторона (продавець) передає або зобов`язується передати майно (товар) у власність другій стороні (покупцеві), а покупець приймає або зобов`язується прийняти майно (товар) і сплатити за нього певну грошову суму.

Право продажу товару, крім випадків примусового продажу та інших випадків, встановлених законом, належить власникові товару (частина перша статті 658 ЦК України).

Згідно із пунктом 4 розділу X Порядку реалізації арештованого майнапісля повного розрахунку переможця за придбане майно на підставі протоколу про проведення електронних торгів складається акт про проведення електронних торгів, який підписується (затверджується) державним або приватним виконавцем.

В акті про проведені електронні торги зазначається така інформація: ким, коли і де проводилися електронні торги; стисла характеристика реалізованого майна; прізвище, ім`я та по батькові фізичної особи - переможця електронних торгів, серія та номер документа, що посвідчує її особу, місце проживання (у разі якщо переможцем електронних торгів є юридична особа, зазначаються її найменування, місцезнаходження та код за ЄДРПОУ); сума, внесена переможцем електронних торгів за придбане майно; прізвище, ім`я та по батькові фізичної особи (найменування юридичної особи) - боржника, її місце проживання (місцезнаходження); дані про правовстановлювальні документи, що підтверджують право власності боржника на майно (пункт 5 Розділу X Порядку реалізації арештованого майна).

Набуття майна за результатами електронних торгів є особливим видом договору купівлі-продажу, за яким власником відчужуваного майна є боржник, а продавцями, які мають право примусового продажу такого майна є державна виконавча служба та організатор електронних торгів. Покупцем відповідно є переможець електронних торгів.

Виходячи з наведеного сторонами договору купівлі-продажу, оформленого за результатами проведених електронних торгів, є продавці - державна виконавча служба та організатор електронних торгів, та покупець - переможець електронних торгів.

Відповідно до абзацу 2 частини першої статті 216 ЦК Україниу разі недійсності правочину кожна із сторін зобов`язана повернути другій стороні у натурі все, що вона одержала на виконання цього правочину, а в разі неможливості такого повернення, зокрема тоді, коли одержане полягає у користуванні майном, виконаній роботі, наданій послузі, - відшкодувати вартість того, що одержано, за цінами, які існують на момент відшкодування.

У разі прийняття судового рішення про скасування (визнання недійсними) електронних торгів за позовом учасника електронних торгів, у сторін договору купівлі-продажу, оформленого за результатами електронних торгів, відповідно виникнуть права та обов`язки щодо повернення всього, що вони одержали на виконання договору.

Оскільки встановлено, що на час проведення торгів право власності на гараж не було зареєстроване за боржником ОСОБА_2 підстави для його реалізації на торгах були відсутні, наявність спору щодо власника майна на час їх проведення виключає можливість видачі свідоцтва про придбання майна у безспірному порядку, тому торги слід визнати недійсними.

Суд першої інстанції на зазначені вимоги закону уваги не звернув, дійшов помилкового висновку про відмову у задоволенні позову.

Доводи представників виконавчої служби про те, що на час перегляду справи в апеляційному порядку вирішене питання про скасування реєстрації права власності на гараж за ОСОБА_3 викладеного не спростовує, крім того, рішення суду переглядається виходячи з фактичних обставин на час його ухвалення.

З огляду на викладене, апеляційна скарга підлягає задоволенню, рішення суду - скасуванню із ухваленням нового про задоволення позову з мотивів та підстав, викладених вище.

Керуючись ст.ст. 374, 376, 382, 383, 384 ЦПК України, суд

постановив:

Апеляційну скаргу ОСОБА_1 задовольнити.

Рішення Малиновського районного суду м. Одеси від 12 серпня 2020 року скасувати.

Визнати недійсними електронні торги, які проведені Державним підприємством «Сетам» Міністерства юстиції України 17.09.2018, лот №300550 щодо продажу нежилого приміщення гаражу № НОМЕР_1 за адресою: АДРЕСА_2 , скасувати протокол №358017 проведення електронних торгів від 17.09.2018, акт державного виконавця від 11.10.2018 про проведені електронні торги.

Стягнути з Першого Малиновського відділу державної виконавчої служби у місті Одесі Південного міжрегіонального управління міністерства юстиції (м.Одеса) () на користь ОСОБА_1 (реєстраційний номер облікової картки платника податків НОМЕР_3 ) 119 679,57 грн за придбання майна згідно протоколу №358017 від 17.09.2018 лот №300550 по ЄДРВП №47962809 .

Стягнути з Державного підприємства «СЕТАМ» () на користь ОСОБА_1 6298,93 грн, сплачені в якості винагороди за реалізацію лота №300550 по ЄДРВП №47962809.

Постанова набирає законної сили з моменту прийняття, може бути оскаржена в касаційному порядку до Верховного Суду протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення.

Повний текст складений 22.03.2022.

Головуючий:

Судді: