Справа № 525/438/21
Провадження №2/525/12/2022 Р І Ш Е Н Н Я
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И
22.02.2022 селище Велика Багачка
Великобагачанський районний суд Полтавської області в складі:
головуючої - судді Прасол Я.В.,
секретаря судових засідань - Хоменка М.М.,
з участю представника позивача - адвоката Субботи Д.О.,
розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в селищі Велика Багачка в порядку загального позовного провадження матеріали цивільної справи за позовом ОСОБА_1 до Приватного підприємства «Великобагачанський комбікормовий завод» про усунення перешкод у користуванні земельною ділянкою,
У Державному реєстрі речових правна нерухоме майно проведено державну реєстрацію права власності позивача на вказану земельну ділянку та здійснено запис про державну реєстрацію права оренди зазначеної земельної ділянки за ПП «Великобагачанський комбікормовий завод» на підставі договору оренди землі від 29.06.2006, додаткова угода до договору оренди землі від 04.10.2011, строк дії: 49 років до 03.10.2065.
Ухвалою суду від 26.04.2021 було відкрито загальне позовне провадження по справі, призначено підготовче засідання на 25.05.2021 та за клопотанням позивача витребувано додаткові докази у справі. Відповідачу було направлено копію позовної заяви з додатками, роз`яснено строки та порядок подання відзиву по справі.
Відповідач копію позовної заяви отримав, відзиву на позовну заяву у встановленому законом порядку не подав. 08.07.2021 від відповідача надійшла заява про застосування строку позовної давності, у якій представник відповідача адвокат Бондаренко О.В. просила відмовити у задоволенні позовних вимог ОСОБА_1 , у зв`язку зі спливом строку позовної давності ( а.с 59).
24.05.2021 на адресу суду надійшли витребувані судом документи.
Ухвалою суду від 15.07.2021 за клопотанням сторони позивача, судом по справі було призначено судову почеркознавчу експертизу, провадження по справі зупинено на період проведення експертизи.
20.08.2021 на адресу суду надійшло клопотання експерта про надання зразків для проведення судової почеркознавчої експертизи.
Ухвалою суду від 22.09.2021 відновлено провадження по справі за ініціативою суду, для розгляду по суті клопотання експерта та після розгляду клопотання по суті ухвалою суду від 22.09.2021 провадження по справі зупинено на час виконання експертизи.
13.10.2021 на адресу суду надійшов висновок експерта №СЕ-19/117-21/9925-ПЧ від 07.10.2021 за результатами судової почеркознавчої експертизи.
Ухвалою суду від 06.12.2021 було поновлено провадження по справі за ініціативою суду, у зв`язку з надходженням на адресу суду висновку судової почеркознавчої експертизи зі стадії підготовчого засідання та ухвалою від 06.12.2021 закрито підготовче провадження по справі, справу призначено до судового розгляду.
Позивач ОСОБА_1 у судове засідання не з`явилася, про місце, дату та час судового розгляду була повідомлена належним чином.
Представник відповідача адвокат Бондаренко О.В. у судове засідання повторно не з`явилася, про місце, дату та час судового розгляду була повідомлена належним чином, з клопотаннями про відкладення розгляду справи до суду не зверталася, за таких обставин, суд прийшов до переконання про можливість проведення розгляду справи без участі сторони відповідача, в порядку передбаченому ст. 223 ЦПК України.
Суд, заслухавши пояснення представника позивача адвоката Субботи Д.О., вивчивши та проаналізувавши докази зібрані по справі в їх сукупності та взаємозв`язку, приходить до переконання, що заявлені позовні вимоги ОСОБА_1 підлягають до часткового задоволення, виходячи з наступного.
Відповідно до ст.4 ЦПК України кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів. Згідно ст.5 ЦПК України, здійснюючи правосуддя, суд захищає права, свободи та інтереси фізичних осіб, права та інтереси юридичних осіб, державні та суспільні інтереси у спосіб, визначений законом або договором.
Цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін (ч.1 ст.12 ЦПК України).
Відповідно до ч.3 ст.12 ЦПК України кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом.
Згідно ст.13 ЦПК України (диспозитивність цивільного судочинства), суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках. Учасник справи розпоряджається своїми правами щодо предмета спору на власний розсуд.
Право власності ОСОБА_1 у встановленому законом порядку було зареєстровано у Державному реєстрі речових прав на нерухоме майно, під час реєстрації права власності було уточнено площу земельної ділянки, яка належить ОСОБА_1 та складає 3,856 га, що підтверджується Інформацією з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно та Реєстру прав власності на нерухоме майно, Державного реєстру Іпотек, Єдиного реєстру заборон відчуження об`єктів нерухомого майна щодо об`єкта нерухомого майна ( а.с. 8-9).
Згідно актуальної інформації про державну реєстрацію іншого речового права за Приватним підприємством «Великобагачанський комбікормовий завод» зареєстровано право оренди земельної ділянки, належної ОСОБА_1 , на підставі договору оренди землі без номеру виданого 29.06.2006, видавник ПП «Великобагачанський комбікормовий завод», додаткова угода до договору оренди землі, без номеру, видана 04.10.2011, видавник ПП «Великобагачанський комбікормовий завод», номер запису про інше речове право 20794209 від 02.06.2017 10:46:19 ( а.с. 8-9).
За змістом статті 11 ЦК України цивільні права та обов`язки виникають із дій осіб, що передбачені актами цивільного законодавства, а також із дій осіб, що не передбачені цими актами, але за аналогією породжують цивільні права та обов`язки. Підставами виникнення цивільних прав та обов`язків є, зокрема договори та інші правочини, інші юридичні факти.
Згідно частини першої статті 15, частини першої статті 16 ЦК України кожна особа має право на захист свого цивільного права у разі його порушення, невизнання або оспорювання. Кожна особа має право звернутися до суду за захистом свого особистого немайнового або майнового права та інтересу.
Згідно із частиною першою статті 202 ЦК України правочином є дія особи, спрямована на набуття, зміну або припинення цивільних прав та обов`язків. Дво- чи багатостороннім правочином є погоджена дія двох або більше сторін (частина четверта цієї ж статті).
Частиною третьою статті 203 ЦК України передбачено, що волевиявлення учасника правочину має бути вільним і відповідати його внутрішній волі.
Порушення вимог законодавства щодо волевиявлення учасника правочину є підставою для визнання його недійсним у силу припису частини першої статті 215 ЦК України, а також із застосуванням спеціальних правил про правочини, вчинені з дефектом волевиявлення - під впливом помилки, обману, насильства, зловмисної домовленості, тяжкої обставини.
Як у частині першій статті 215 ЦК України, так і у статтях 229-233 ЦК України, йдеться про недійсність вчинених правочинів, тобто у випадках, коли існує зовнішній прояв волевиявлення учасника правочину, вчинений ним у належній формі (зокрема, шляхом вчинення підпису на паперовому носії), що, однак, не відповідає фактичній внутрішній волі цього учасника правочину.
У тому ж випадку, коли сторона не виявляла свою волю до вчинення правочину, до набуття обумовлених ним цивільних прав та обов`язків правочин є таким, що не вчинений, права та обов`язки за таким правочином особою не набуті, а правовідносини за ним - не виникли.
За частиною першою статті 205 ЦК України правочин може вчинятися усно або в письмовій (електронній) формі. Сторони мають право обирати форму правочину, якщо інше не встановлено законом.
Стаття 207 ЦК України встановлює загальні вимоги до письмової форми правочину. Так, на підставі частини першої цієї статті правочин вважається таким, що вчинений у письмовій формі, якщо його зміст зафіксований в одному або кількох документах (у тому числі електронних), у листах, телеграмах, якими обмінялися сторони.
Частиною ж другою цієї статті визначено, що правочин вважається таким, що вчинений у письмовій формі, якщо він підписаний його стороною (сторонами).
Отже, підпис є невід`ємним елементом, реквізитом письмової форми договору, а наявність підписів має підтверджувати наміри та волевиявлення учасників правочину, а також забезпечувати їх ідентифікацію.
Згідно із частиною першою статті 627 ЦК України і відповідно до статті 6 цього Кодексу сторони є вільними в укладенні договору, виборі контрагента та визначенні умов договору з урахуванням вимог цього Кодексу, інших актів цивільного законодавства, звичаїв ділового обороту, вимог розумності та справедливості.
Договір є укладеним, якщо сторони в належній формі досягли згоди з усіх істотних умов договору. Істотними умовами договору є умови про предмет договору, умови, що визначені законом як істотні або є необхідними для договорів даного виду, а також усі ті умови, щодо яких за заявою хоча б однієї із сторін має бути досягнуто згоди (частина перша статті 638 ЦК України).
За частиною першою статті 14 Закону України «Про оренду землі» (тут і далі - у редакції, чинній на дату, зазначену в спірному договорі) договір оренди землі укладається в письмовій формі, а за статтею 18 цього Закону договір оренди набирає чинності після його державної реєстрації.
За частиною першою статті 15 Закону України «Про оренду землі» істотними умовами договору оренди землі є: об`єкт оренди (місце розташування та розмір земельної ділянки); строк дії договору оренди; орендна плата із зазначенням її розміру, індексації, форм платежу, строків, порядку її внесення і перегляду та відповідальності за її несплату; умови використання та цільове призначення земельної ділянки, яка передається в оренду; умови збереження стану об`єкта оренди; умови і строки передачі земельної ділянки орендарю; умови повернення земельної ділянки орендодавцеві; існуючі обмеження (обтяження) щодо використання земельної ділянки; визначення сторони, яка несе ризик випадкового пошкодження або знищення об`єкта оренди чи його частини; відповідальність сторін.
Відсутність у договорі оренди землі однієї з істотних умов, передбачених цією статтею, а також порушення вимог статей 4-6, 11, 17, 19 цього Закону є підставою для відмови в державній реєстрації договору оренди, а також для визнання договору недійсним відповідно до закону (частина друга цієї ж статті).
У разі ж якщо сторони такої згоди не досягли, такий договір є неукладеним, тобто таким, що не відбувся, а наведені в ньому умови не є такими, що регулюють спірні відносини.
Правочин, який не вчинено (договір, який не укладено), не може бути визнаний недійсним. Наслідки недійсності правочину також не застосовуються до правочину, який не вчинено.
Відповідно до статті 204 ЦК України правочин є правомірним, якщо його недійсність прямо не встановлена законом або якщо він не визнаний судом недійсним. Зазначена норма кореспондує частинам другій, третій статті 215 ЦК України, висвітлює різницю між нікчемним і оспорюваним правочином і не застосовується до правочинів, які не відбулися, бо є невчиненими.
Матеріалами даної цивільної справи об`єктивно встановлено, що позивач ОСОБА_1 договір оренди земельної ділянки з ПП «Великобагачанський комбікормовий завод» не підписувала, відповідно, з істотними умовами цього договору не погоджувалась, тому спірний договір не є укладеним. Відповідно є неукладеними додаткові угоди до нього.
Зайняття земельної ділянки фактичним користувачем (тимчасовим володільцем) треба розглядати як таке, що не пов`язане із позбавленням власника його права володіння на цю ділянку.
У цьому випадку ефективним способом захисту права, яке позивач як власник земельної ділянки, вважає порушеним, є усунення перешкод у користуванні належним йому майном, зокрема шляхом заявлення вимог про повернення такої ділянки.
Негаторний позов можна заявити впродовж усього часу тривання порушення прав законного володільця відповідних земельних ділянок, тому суд приходить до переконання, що посилання представника відповідача адвоката Бондаренко О.В. на необхідність відмови у задоволенні позову, у зв`язку з пропуском позивачем строку позовної давності є безпідставними.
Також суд приходить до переконання, що реєстрація неукладеного між сторонами договору оренди порушує права та законні інтереси позивача на розпорядження власністю - земельною ділянкою площею 3,856га, яка розташована на території Широкодолинської сільської ради Великобагачанського району Полтавської області, цільове призначення - для ведення товарного сільськогосподарського виробництва. Отже, реєстрація права оренди ПП «Великобагачанський комбікормовий завод» на вищевказану земельну ділянку, коли договір оренди ОСОБА_1 фактично не підписувала, тобто цей правочин є неукладеним, не відповідає вимогам закону.
За змістом статті 391 ЦК України власник майна має право вимагати усунення перешкод у здійсненні ним права користування та розпорядження своїм майном. Загальними засадами державної реєстрації прав є, зокрема гарантування державою об`єктивності, достовірності та повноти відомостей про зареєстровані права на нерухоме майно та їх обтяження.
Оскільки договір оренди землі від 29 червня 200_ року (так у договорі) є неукладеним, тому саме з цих підстав підлягає скасуванню державна реєстрація (записів) договорів оренди землі.
Щодо заявлених позивачем вимог про стягнення судових витрат, суд приходить до переконання, що вимоги у цій частині підлягають до часткового задоволення виходячи з наступного.
Відповідно до ч. 1 ст. 133 ЦПК України, судові витрати складаються з судового збору та витрат, пов`язаних з розглядом справи.
Частиною 3 ст. 133 ЦПК України, до витрат, пов`язаних з розглядом справи, належать витрати: на професійну правничу допомогу; пов`язані із залученням свідків, спеціалістів, перекладачів, експертів та проведенням експертизи; пов`язані з витребуванням доказів, проведенням огляду доказів за їх місцезнаходженням, забезпеченням доказів; пов`язані з вчиненням інших процесуальних дій, необхідних для розгляду справи або підготовки до її розгляду.
Відповідно до положень ч.ч.1,2 ст. 141 ЦПК України, судовий збір покладається на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог. Інші судові витрати, пов`язані з розглядом справи, покладаються: у разі задоволення позову - на відповідача; у разі відмови в позові - на позивача; у разі часткового задоволення позову - на обидві сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог.
Позивачем при зверненні до суду було сплачено судовий збір у розмірі 908 грн., який підлягає стягненню з відповідача на користь позивача. Також підлягають стягненню з відповідача на користь позивача витрати на проведення судової почеркознавчої експертизи, в сумі 2250, 24 грн.
З позову вбачається, що попередній (орієнтовний) розрахунок суми судових витрат, які понесла ОСОБА_1 і які очікує понести в зв`язку з розглядом справи становить 908 грн. судового збору та витрати на проведення почеркознавчої експертизи (а.с.5).
Адвокат Суббота Д.О. в інтересах позивача просила стягнути з відповідача також витрати на правову допомогу в сумі 15 000 грн.
На підтвердження понесених по справі витрат на надання правничої допомоги стороною позивача надано до суду договір про надання правової (правничої) допомоги №0006 від 24.05.2021; акт здавання-приймання наданих послуг від 09.02.2022, квитанцію №1 від 09.02.2022.
Відповідно до умов Договору про надання правової (правничої) допомоги №0006 від 24.05.2021 ОСОБА_1 доручає адвокату Субботі Д.О., а Суббота Д.О. бере на себе зобов`язання по наданню правової ( правничої) допомоги клієнту, а саме: підготовка, складення позовної заяви про усунення перешкод у користуванні земельною ділянкою та представництво інтересів у Великобагачанському районному суді Полтавської області. За виконання доручення Клієнт сплачує Адвокату гонорар за погодинною оплатою, у розмірі 600 грн. за 1 годину, кількість годин узгоджується сторонами шляхом підписання акту здавання-приймання виконаної роботи.
На підтвердження повноважень представника раніше до матеріалів справи було надано ордер серії ВІ №1042460 про надання правничої (правової) допомоги від 24.05.2021, виданий на підставі договору про надання правової допомоги №0006 від 24.05.2021.
Згідно з положеннями статті 137 ЦПК України розмір витрат на професійну правничу допомогу, що підлягає розподілу між сторонами за результатом розгляду справи, визначається відповідно до умов договору про надання правничої допомоги та встановлюється на підставі наступних доказів: детального опису робіт та послуг, виконаних (наданих) адвокатом у рамках надання правничої допомоги по певній справі; доказів вартості робіт (послуг) адвоката, що сплачена або підлягає сплаті відповідною стороною або третьою особою; детального опису витрат, пов`язаних із наданням правничої допомоги витрат адвоката; доказів здійснення витрат, необхідних для надання правничої допомоги.
До матеріалів справи не додано жодних доказів про представництво інтересів позивача по справі ОСОБА_1 адвокатом Субботою Д.О. на момент підготовки та подання позовної заяви, оскільки позовна заява до суду була подана 09.04.2021, а договір про надання правової допомоги укладений між ОСОБА_1 та адвокатом Субботою Д.О. - 24.05.2021, за характером угоди, останній укладений на ведення цивільної справи у Великобагачанському районному суді, та не включає у себе позиції зазначені в акті здавання-приймання виконаної роботи, у зв`язку з чим суд приходить до переконання про часткове задоволення вимог позивача в частині відшкодування витрат на правову допомогу у розмірі 4200 грн., що складаються з ведення справи у суді: участь у підготовчих та судових засіданнях, що становить 7 годин, згідно протоколів судових засідань, з розрахунку 600 грн. за 1 годину роботи, як передбачено умовами договору про надання правничої (правової) допомоги. У іншій частині стягнення витрат на правову допомогу сплачених згідно квитанції №1 від 09.02.2022 та акту здавання-приймання виконаної роботи від 09.02.2022 слід відмовити.
Керуючись ст.ст.4, 11, 12, 13, 76-80, 81, 83, 141, 259, 263-265, 268, 273 ЦПК України, суд,
Позов ОСОБА_1 задовольнити частково.
Стягнути з Приватного підприємства «Великобагачанський комбікормовий завод» на користь ОСОБА_1 судові витрати в розмірі 7358 ( сім тисяч триста п`ятдесят вісім) гривень 24 копійки.
В іншій частині заявлених позовних вимог відмовити.
Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо воно не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Апеляційна скарга на рішення суду подається до Полтавського апеляційного суду протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення. Учасник справи, якому повне рішення суду не було вручено у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.

На виконання п.4 ч.5 ст.265 ЦПК України судом зазначається повне найменування сторін:

позивач: ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , зареєстроване місце проживання: АДРЕСА_1 , РНОКПП НОМЕР_1 , паспорт серії НОМЕР_2 виданий Великобагачанським РВ УМВС України в Полтавській області 26.09.2000;

представник позивача: адвокат Суббота Дарія Олександрівна, адреса: АДРЕСА_2 , свідоцтво про право на зайняття адвокатською діяльністю №3715 від 20.10.2020;

відповідач: Приватне підприємство «Великобагачанський комбікормовий завод» юридична адреса: вул. Каштанова, 124, селище Велика Багачка, Миргородського району, Полтавської області, ;

представник відповідача: адвокат Бондаренко Ольга Володимирівна, адреса: пров. Короленка, 47, м. Лубни, Полтавської області, свідоцтво про право на зайняття адвокатською діяльністю №1707 від 27.06.2017.

Повне рішення суду складено 04.03.2022.

Суддя Я.В. Прасол