Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

02 березня 2022 року місто Ужгород

Ужгородський міськрайонний суд Закарпатської області у складі:

головуючого судді Логойди І.В.,

за участі секретаря судового засідання Лупак В.І.,

розглянувши у порядку загального позовного провадження цивільну справу №308/14844/21 за позовом ОСОБА_1 , в інтересах якої діє представник - адвокат Ковальчук Олеся Василівна, до Баранинської сільської ради, третя особа: Ужгородська районна нотаріальна контора про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини

В С Т А Н О В И В:

Позивач ОСОБА_1 , в інтересах якої діє представник - адвокат Ковальчук Олеся Василівна, звернулася до Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області третя особа: Ужгородська районна нотаріальна контора з позовом до Баранинської сільської ради про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини.

Позовні вимоги мотивує тим, що ІНФОРМАЦІЯ_1 помер її чоловік, ОСОБА_2 . 30.07.2010 року ним було складено заповіт, посвідчений секретарем Холмецької сільської ради Товт Євою Стефанівною та зареєстрований в реєстрі за № 06, згідно якого все належне спадкодавцю майно він заповів своїй дружині, - ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_2 . З метою прийняття спадщини позивачка усно звернулася до Ужгородської районної Державної нотаріальної контори із заявою про видачу свідоцтва про право на спадщину за померлим ІНФОРМАЦІЯ_1 ОСОБА_2 , однак їй було відмовлено з підстав пропуску нею шестимісячного строку на прийняття спадщини та рекомендовано звернутися до суду.

Позивачка зазначає, що своєчасно не звернулась до нотаріальної контори із заявою про прийняття спадщини в зв`язку з необізнаністю в законодавстві, адже вважала, що фактично вступивши в управління та володіння спадковим майном вона прийняла спадщину.

Представником позивача подано клопотання про відстрочення від сплати судового збору в порядку ст.136 ЦПК України, мотивоване низьким рівнем доходу позивачки. В підтвердження наведеного було додано Довідку ГУ Пенсійного фонду України в Закарпатській області № 1263 від 20.07.2021 р.

Ухвалою від 11.11.2021 року відкрито провадження у вказаній справі в порядку загального позовного провадження. Оплату судового збору відстрочено до ухвалення судового рішення у даній справі. Ухвалою суду від 21.02.2022 закрито підготовче провадження та призначено справу до судового розгляду.

Позивач та його представник в засідання з`явились, позовні вимоги підтримали та просили суд їх задовольнити. Представник відповідача - виконавчого комітету Баранинської сільської ради подав до суду заяву про проведення розгляду справи у його відсутності, не заперечує проти задоволення позовних вимог. Представник третьої сторони - Ужгородської районної Державної нотаріальної контори в засідання - не з`явився, хоча належним чином повідомлявся про розгляд справи судом.

У відповідності до ч. 2 ст. 247 ЦПК України у разі неявки в судове засідання всіх учасників справи чи в разі якщо відповідно до положень цього Кодексу розгляд справи здійснюється судом за відсутності учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.

Дослідивши матеріали справи, суд приходить до наступного висновку.

Спадщина відкривається внаслідок смерті особи або оголошення її померлою. Часом відкриття спадщини є день смерті особи (ч.1, 2 ст. 1220 ЦК України).

Згідно наданих позивачем паспортних даних, між ОСОБА_1 та померлим ОСОБА_2 зареєстровано шлюб.

Судом встановлено, що ОСОБА_2 помер ІНФОРМАЦІЯ_3 , що підтверджується копією свідоцтва про смерть серії НОМЕР_1 , виданого 04.11.2010 року Виконавчим комітетом Холмецької сільської ради Ужгородського району Закарпатської області.

Згідно із заповітом від 30.07.2010 року ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_4 , все своє майно, яке буде належати на день смерті, де б воно не знаходилось і з чого не складалось, а також все те, на що за законом буде мати право, такий заповів своїй дружині ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_2 (заповіт зареєстровано в реєстрі за №06. Згідно довідки виконавчого комітету Баранинської сільської ради № 155 від 05.07.2021 вбачається, що вищевказаний заповіт від 30 липня 2010 р. (зареєстрований у реєстрі нотаріальних дій № 06) від імені ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_4 - посвідчувався колишньою Холмецькою сільською радою, не змінювався та не скасований. Дане також стверджується Витягом про реєстрацію в Спадковому реєстрі № 25161432 від 29.10.2010 р.

Як вбачається із листа Ужгородської районної державної нотаріальної контори № 507/02-14 від 04.08.2021, позивачем не подано заяви про прийняття спадщини у встановлений законодавством шестимісячний строк та відсутній факт прийняття спадщини.

Згідно довідки виконавчого комітету Баранинської сільської ради № 163 від 12.07.2021 ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , фактично проживає (без реєстрації) за адресою: АДРЕСА_1 .

Як вбачається із довідки виконавчого комітету Баранинської сілської ради № 156 від 05.07.2021, станом на день смерті мешканця АДРЕСА_1 гр. ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_4 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_1 , за вищевказаною адресою зареєстрованим значиться ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_5 - син.

Загальні положення про спадкування визначені главою 84 ЦК України. Відповідно до ст. 1216 Цивільного кодексу України спадкуванням є перехід прав та обов`язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця), до інших осіб (спадкоємців).

Згідно з ст. 1217 ЦК України спадкування здійснюється за заповітом або за законом.

До складу спадщини входять усі права та обов`язки, що належали спадкодавцеві на момент відкриття спадщини і не припинилися внаслідок його смерті (ст. 1218 ЦК України).

Частинами 1 та 2 ст. 1269 ЦК України передбачено, що спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу або в сільських населених пунктах - уповноваженій на це посадовій особі відповідного органу місцевого самоврядування заяву про прийняття спадщини. Заява про прийняття спадщини подається спадкоємцем особисто.

Для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини (ч. 1 ст. 1270 ЦК України).

Позивач повідомила, що проживала разом з чоловіком на момент смерті, хоча і була зареєстрована за іншою адресою, тому вважала, що у зв`язку зі спільним проживанням їй не потрібно звертатись до нотаріуса для прийняття спадщини.

Наслідки пропущення строку для прийняття спадщини визначені ст. 1272 ЦК України.

Відповідно до ч. 1 ст. 1272 ЦК України, якщо спадкоємець протягом строку, встановленого статтею 1270 цього Кодексу, не подав заяву про прийняття спадщини, він вважається таким, що не прийняв її.

Разом з тим, ч. 3 ст. 1272 ЦК України передбачено, що за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини.

За змістом цієї статті поважними причинами пропуску строку для прийняття спадщини є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій.

Правила ч. 3 ст. 1272 ЦК України про надання додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини можуть бути застосовані, якщо: 1) у спадкоємця були перешкоди для подання такої заяви; 2) ці обставини суд визнав поважними.

В пункті 24 постанови Пленуму Верховного Суду України №7 від 30 травня 2008 року «Про судову практику у справах про спадкування» роз`яснено, що вирішуючи питання про визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій.

Верховний Суд у складі колегії суддів Першої судової палати Касаційного цивільного суду у Постанові від 17 жовтня 2018 року, справа № 681/203/17-ц, зазначив, що гарантоване статтею 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод право на справедливий суд включає в себе принцип доступу до суду, ефективність якого обумовлюється тим, що особі має бути забезпечена можливість звернутися до суду за вирішенням певного питання, і що держава не повинна чинити правові чи практичні перешкоди для здійснення цього права.

При цьому, вирішуючи питання поважності причин пропущення шестимісячного строку, визначеного статтею 1270 ЦК України, для прийняття спадщини, суд має враховувати, що такі причини визначаються в кожному конкретному випадку з огляду на обставини справи.

Принцип «пропорційності» тісно пов`язаний із принципом верховенства права: принцип верховенства права є фундаментом, на якому базується принцип «пропорційності», натомість принцип «пропорційності» є умовою реалізації принципу верховенства права і водночас його необхідним наслідком. Прецедентна практика Європейського суду з прав людини розглядає принцип «пропорційності» як невід`ємну складову та інструмент верховенства права, зокрема й у питаннях захисту права власності.

Дотримання принципу «пропорційності» передбачає, що втручання в право власності, навіть якщо воно здійснюється згідно з національним законодавством і в інтересах суспільства, все одно буде розглядатися як порушення статті 1 Першого протоколу до Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, якщо не було дотримано розумної пропорційності між втручанням у право особи та інтересами суспільства. Ужиті державою заходи мають бути ефективними з точки зору розв`язання проблеми суспільства, і водночас пропорційними щодо прав приватних осіб. Оцінюючи пропорційність, слід визначити, чи можливо досягти легітимної мети за допомогою заходів, які були б менш обтяжливими для прав і свобод заінтересованої особи, оскільки обмеження не повинні бути надмірними або такими, що є більшими, ніж необхідно для реалізації поставленої мети.

Звертаючись до суду з позовом про надання додаткового строку для прийняття спадщини, позивач свої вимоги обґрунтовувала тим, що у встановлений законом шестимісячний строк вона не звернулася до нотаріальної контори із заявою про прийняття спадщини після смерті померлого чоловіка, оскільки вважала, що прийняла спадщину.

Діючи в межах норм закону, суд вважає, що необізнаність спадкоємця про необхідність звернення до нотаріуса для прийняття спадщини, а також наявність різної реєстрації місця проживання позивача та спадкодавця, за наявності фактів спільного проживання, є поважними причинами пропуску строку для прийняття спадщини.

Відповідно до ч. 5 ст. 1268 та ч. 3 ст. 1296 ЦК України незалежно від часу прийняття спадщини вона належить спадкоємцеві з часу відкриття спадщини, а відсутність свідоцтва про право на спадщину не позбавляє спадкоємця права на спадщину.

Оцінюючи доводи позивача та надані нею докази в обґрунтування позовних вимог, а також письмову заяву виконавчого комітету Холмківської селищної ради, яку суд розцінює як визнання позову, суд вважає, що у своїй сукупності вони свідчать про те, що позивач мала об`єктивні причини пропуску у своєчасному поданні заяви про прийняття спадщини, оскільки вона не знала про таку необхідність.

Крім того, суд враховує, що визнання поважними причин пропуску позивачем строку для подання заяви про прийняття спадщини та визначення їй додаткового строку для прийняття спадщини не буде порушувати права та законні інтереси інших осіб, суперечити принципам законності, добросовісності, розумності та справедливості (ст. 3 ЦК України).

З врахуванням наведеного, суд вважає, що позовні вимоги є обгрунтованими та підтверджені матеріалами справи, а тому підлягають задоволенню.

У зв`язку із визнанням позову відповідачем до початку розгляду справи по суті, відповідно до ч. 1 ст. 142 ЦПК України слід повернути позивачу ОСОБА_1 з державного бюджету 50 відсотків судового збору, сплаченого при поданні позову до суду, що складає 496,20 грн. Решту судових витрат зі сплати судового збору при зверненні до суду із даним позовом, на підставі ч. 1 ст. 141 ЦПК України слід стягнути з відповідача.

Керуючись ст.ст. 12-13, 81, 200, 259, 264-265, 315 ЦПК України, суд,-

У Х В А Л И В:

Позов задовольнити повністю.

Визначити ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , додатковий строк тривалістю 2 (два) місяці для подання до нотаріальної контори заяви про прийняття спадщини, що відкрилась після смерті померлого чоловіка ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_4 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_1 .

Початок перебігу додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини рахувати з дня набрання рішенням законної сили.

Повернути ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , з державного бюджету 50 відсотків судового збору в розмірі 496,20 грн. (чотириста дев`яносто шість гривень 20 коп.), сплаченого нею за подання позову.

Повернення сплаченої суми судового збору необхідно здійснити в порядку, встановленому центральним органом виконавчої влади із забезпечення реалізації державної фінансової політики.

Роз`яснити заявнику, що повернення судового збору проводиться фінансовим органом за особистою заявою про повернення судового збору із зазначенням реквізитів рахунку отримувача коштів, оригіналом платіжного доручення, що підтверджує сплату судового збору до бюджету.

Стягнути з виконавчого комітету Баранинської сільської ради на користь ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , судові витрати із сплати судового збору в сумі 496,20 грн. (чотириста дев`яносто шість гривень 20 коп.).

Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів з дня складання його повного тексту до Закарпатського апеляційного суду через Ужгородський міськрайонний суд Закарпатської області.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Позивач: ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , паспорт НОМЕР_2 , ідентифікаційний код НОМЕР_3 , що проживає: АДРЕСА_2 .

Відповідач: Баранинська сільська рада, місце знаходження: Закарпатська область, с. Баранинці, вул. Центральна, 42, код 22095099.

Ужгородська района нотаріальна контора, місце знаходження: 88000, м. Ужгород, вул. Собранецька, 47.

Повне рішення складено 03.02.2022.

Суддя Ужгородського міськрайонного суду

Закарпатської області І.В. Логойда