ДНІПРОВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
Провадження № 22-ц/803/2826/22 Справа № 215/1420/21 Суддя у 1-й інстанції - Лиходєдов А. В. Суддя у 2-й інстанції - Петешенкова М. Ю.
УХВАЛА

про залишення апеляційної скарги без руху

23 лютого 2022 року м.Дніпро

Дніпровський апеляційний суд у складі судді Петешенкової М.Ю. ознайомившись із апеляційною скаргою ОСОБА_1 на ухвалу Тернівського районного суду м. Кривого Рогу Дніпропетровської області від 25 листопада 2021 року про повернення позовної заяви у справі за позовом ОСОБА_1 на до Держави Україна в особі начальника Тернівського віділення поліції Головного управління національної поліції в Дніпропетровській області Шульги Анатолія Вікторовича про відшкодування моральної шкоди, завданою бездіяльністю,

В С Т А Н О В И Л А:

Ухвалою Тернівського районного суду міста Кривого Рогу Дніпропетровської області від 25 листопада 2021 року позовну заяву ОСОБА_1 визнано неподаною та повернуто.

Не погодившись із вказаною ухвалою суду ОСОБА_1 подав апеляційну скаргу.

При вирішенні питання про відкриття апеляційного провадження встановлено, що апеляційна скарга подана з пропуском строку на апеляційне оскарження ухвали суду.

В апеляційній скарзі скаржник зазначає, що копію ухвали суду отримав 27 грудня 2021 року, однак ніяких доказів на підтвердження не надає.

Матеріали справи також не містять доказів, які б підтверджували зазначене скаржником.

Причини пропуску строку апеляційного оскарження судового рішення є поважними, якщо обставини, які зумовили такі причини є об`єктивно непереборними, не залежать від волевиявлення особи, що оскаржує судове рішення, та пов`язані з дійсними істотними перешкодами чи труднощами для своєчасного вчинення процесуальних дій та підтверджені належними доказами.

Відповідно до п. 4 ч. 4 ст. 356 ЦПК України, до апеляційної скарги додаються докази, що підтверджують дату отримання копії оскаржуваного рішення суду першої інстанції (за наявності).

Відповідно до ч. 1 ст. 354 ЦПК України, апеляційна скарга на ухвалу суду подається протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення.

Відповідно до п.2 ч.2 ст. 354 ЦПК України, учасник справи, якому повне рішення або ухвала суду не були вручені у день його (її) проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду..

Відповідно до ч. 3 ст. 357 ЦПК України, апеляційна скарга залишається без руху також у випадку, якщо вона подана після закінчення строків, установлених ст. 354 цього Кодексу, і особа, яка її подала, не порушує питання про поновлення цього строку або якщо підстави, вказані нею у заяві, визнані неповажними. При цьому протягом десяти днів з дня вручення ухвали особа має право звернутися до суду апеляційної інстанції з заявою про поновлення строку або вказати інші підстави для поновлення строку.

Крім того, апеляційна скарга не відповідає вимогам п. 3 ч.4 ст. 356 ЦПК України, а саме: до апеляційної скарги не додано документ, що підтверджує сплату судового збору у розмірі 496,20 грн. Разом з тим, скаржник подав заяву, в якій порушує питання про звільнення його від сплати судового збору, оскільки вважає, що розмір судового збору перевищує 5% його річного доходу.

Відповідно до положень ч. 2 ст. 8 Закону України «Про судовий збір», враховуючи майновий стан сторони, суд може своєю ухвалою за її клопотанням відстрочити або розстрочити сплату судового збору на певний строк, але не довше ніж до ухвалення судового рішення у справі за одною із таких умов, зокрема, якщо розмір судового збору перевищує 5 відсотків розміру річного доходу позивача - фізичної особи за попередній календарний рік.

Суд може зменшити розмір судового збору або звільнити від його сплати на підставі, зазначеній у частині першій цієї статті.

Відповідно до положень ст. 136 ЦПК України, єдиною підставою для відстрочення чи розстрочення сплати судового збору, зменшення його розміру або звільнення від його сплати є майновий стан заявника, і особа, яка заявляє відповідне клопотання, згідно ст. 12 ЦПК України, повинна навести доводи і подати докази на підтвердження того, що її майновий стан перешкоджав (перешкоджає) сплаті нею судового збору у встановленому законодавством порядку і розмірі.

Апелянтом було надано довідку від 26 липня 2021 року № 6292, видану Тернівським УПСЗН м. Кривий Ріг, в якій зазначено, що позивач перебуває на обліку і отримує компенсаційну виплату працездатній особі, що не працює/не вчиться/ і здійснює догляд за інвалідом І групи - ОСОБА_2 , а саме, виплата у період з січня 2020 року по грудень 2020 року складає 410,88 грн. Також, у довідці зазначена компенсація за надання соціальних послуг особам з інвалідністю 1 гр. за період з січня 2020 року по грудень 2020 року складає 23913,12 грн. Таким чином загальна сума доходів складає 24 324,00 грн.

Перевіривши доводи заявника, вважаю за необхідне відмовити у задоволенні вказаної заяви, оскільки розмір судового збору не перевищує 5% річного доходу апелянта, та не надано доказів на підтвердження того, що його майновий стан перешкоджав (перешкоджає) сплаті судового збору у встановленому законодавством порядку і розмірі.

Правова позиція щодо необхідності підтвердження позивачем/скаржником незадовільного майнового стану була викладена в постанові Верховного Суду від 17 травня 2018 у справі №904/9117/17, в якій Верховний Суд вказав на те, що єдиною підставою для вчинення судом дій, зазначених у статті 8 Закону України «Про судовий збір», є врахування ним майнового стану сторін. Клопотання про відстрочення (розстрочення) сплати судового збору, зменшення його розміру або звільнення від його сплати може бути викладене в заяві чи скарзі, які подаються до суду, або окремим документом. Особа, яка заявляє відповідне клопотання, повинна навести доводи і подати докази на підтвердження того, що її майновий стан перешкоджав (перешкоджає) сплаті нею судового збору у встановленому порядку і розмірі.

Отже, обґрунтування та доказування обставин, які свідчать про неможливість або утруднення в здійсненні оплати судового збору, покладається на особу, яка звертається з відповідним клопотанням.

Враховуючи викладене, заява про звільнення від сплати судового збору не підлягає задоволенню.

Відповідно до ч. 2 ст. 4 Закону України «Про судовий збір» ставка судового збору за подання фізичної особи апеляційної скарги на ухвалу суду встановлена в розмірі 0,2 прожиткового мінімуму для працездатних осіб, тобто 496,20 грн.

Судовий збір має бути перераховано або внесено за такими реквізитами:

Отримувач коштів УК у Шевчен.р.м.Дніпра/Шев.р/22030101, Код отримувача (код за ЄДРПОУ) 37988155, Банк отримувача Казначейство України (ЕАП) Код банку отримувача (МФО) 899998, Рахунок отримувача UA0004628, Код класифікації доходів бюджету 22030101, Призначення платежу: судовий збір, за позовом (ПІБ чи назва установи, організації позивача), Дніпровський апеляційний суд.

Порядок сплати судового збору визначено статтею 6 Закону України «Про судовий збір».

Відповідно до ч.2 ст. 357 ЦПК України до апеляційної скарги, яка оформлена з порушенням вимог, встановлених ст. 356 цього Кодексу, застосовуються положення ст. 185 цього Кодексу.

Згідно із частиною другою ст. 185 ЦПК України в ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів із дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

Таким чином, скаржнику необхідно протягом 10 днів з дня вручення копії даної ухвали направити на адресу Дніпровського апеляційного суду заяву про поновлення строку на апеляційне оскарження з зазначенням причин пропуску строку апеляційного оскарження, надати докази отримання оскаржуваної ухвали та докази на підтвердження поважності причин пропуску строку, а також документ, що підтверджує сплату судового збору у розмірі 496,20 грн.

Керуючись ст.ст. 13, 19, 274, 277, 354, 357-359, 360, 361, 368, 369 ЦПК України, -

У Х В А Л И В :

Апеляційну скаргу ОСОБА_1 на ухвалу Тернівського районного суду м. Кривого Рогу Дніпропетровської області від 25 листопада 2021 року - залишити без руху і надати скаржнику строк для усунення недоліків протягом десяти днів з дня отримання даної ухвали.

Роз`яснити скаржнику, що у разі невиконання ухвали і неусунення недоліків до вказаного строку у відкритті апеляційного провадження буде відмовлено.

Ухвала може бути оскаржена в касаційному порядку до Верховного Суду протягом тридцяти днів з моменту її підписання.

Суддя: М.Ю. Петешенкова