ПЕТРИКІВСЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД ДНІПРОПЕТРОВСЬКОЇ ОБЛАСТІ
Справа № 187/1205/15-ц
У Х В А Л А

"01" березня 2022 р. смт. Петриківка

Петриківський районний суд Дніпропетровської області у складі: головуючого судді Караула О.А., за участю секретаря судового засідання Дудки В.В., розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду заяву представника відповідача ПАТ «Дніпровець» в особі його виконуючого обов`язки директора Кузнєцова В.В. про перегляд заочного рішення у цивільній справі за позовом ОСОБА_1 до Публічного акціонерного товариства «Дніпровець», Петриківської районної державної адміністрації Дніпропетровської області, треті особи: Відділ з питань державної реєстрації речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень, юридичних осіб та фізичних осіб-підприємців Петриківської районної державної адміністрації, Відділ Держгеокадастру у Петриківському районі Дніпропетровської області, про визнання недійсними та скасування державних актів на право власності,-

в с т а н о в и в :

15.02.2022 до Петриківського районного суду Дніпропетровської області звернувся представник відповідача ПАТ «Дніпровець» в особі його виконуючого обов`язки директора Кузнєцова В.В. з заявою про перегляд заочного рішення у цивільній справі за позовом ОСОБА_1 до Публічного акціонерного товариства «Дніпровець», Петриківської районної державної адміністрації Дніпропетровської області, треті особи: Відділ з питань державної реєстрації речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень, юридичних осіб та фізичних осіб-підприємців Петриківської районної державної адміністрації, Відділ Держгеокадастру у Петриківському районі Дніпропетровської області, про визнання недійсними та скасування державних актів на право власності.

Заява обґрунтована тим, що заочним рішенням Петриківського районного суду Дніпропетровської області від 30.11.2015 року у справі № 187/1205/15-ц задоволено позовні вимоги ОСОБА_1 , визнано недійсним та скасовано Державний акт на право власності на земельну ділянку загальною площею 4,0246 га, серії ЯМ № 841454 від 29.12.2012, кадастровий номер :01:001:0335 виданий Сільськогосподарському риболовецькому закритому акціонерному товариству "Дніпровець" на підставі Розпорядження голови Петриківської районної державної адміністрації Дніпропетровської області від 19.09.2012 № 833-р-12, Постанови Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 04.10.2012 у справі № 2а/0470/11198/12 та зареєстрований в Книзі записів реєстрації державних актів на право власності на землю та на право постійного користування землею, договорів оренди землі за № 00036.

Уповноважений представник ПАТ «Дніпровець» не з`явився в судове засідання 30.11.2015 року та не повідомив про поважність причин неявки у судове засідання, оскільки Товариство не було обізнано про розгляд Петриківським районним судом Дніпропетровської області цієї справи. При цьому, докази, на які посилається ПАТ «Дніпровець» у цій заяві про перегляд заочного рішення навіть не досліджувались судом, проте мають істотне значення для правильного вирішення справи, оскільки належна правова оцінка таких доказів призведе до постановления абсолютно протилежного судового рішення.

17.12.2021 року у зв`язку із підписанням попереднім директором Товариства ОСОБА_2 заяви та наказу про звільнення, тимчасово виконуючим обов`язки директора ПАТ «Дніпровець» призначено заявника ОСОБА_3 .

Про винесення судом оскаржуваного заочного рішення заявнику стало відомо після допиту його в якості свідка 21.12.2021 в межах об`єднаного кримінального провадження № 0000586 від 06.08.2021 року та після пошуку та аналізу інформації Єдиного державного реєстру судових рішень.

В ході аналізу новим керівником становища ПАТ «Дніпровець», виявлено, що протягом останніх восьми років Товариство не здійснювало ефективної господарської діяльності. Нове керівництво ПАТ «Дніпровець» не володіє відомостями щодо причин перебування Товариства у такому стані, проте відзначає, що вказане твердження повністю відповідає офіційним даним, зокрема, розміщеним на сторінці Державного агентства «SMIDA».

Відповідно до офіційних відомостей про Товариство, протягом останніх 8 років ПАТ «Дніпровець» не подавало звіти за наслідками господарської діяльності, не скликались та не проводились загальні збори акціонерів Товариства, не вирішувались питання щодо укладення значних правочинів, не обирався повноважний склад органів управління юридичної особи, не виплачувались дивіденди.

У зв`язку із викладеним Товариство було неспроможним приймати участь навіть у здійсненні власної господарської діяльності, а тому не отримувало жодної інформації про розгляд Петриківським районним судом Дніпропетровської області цієї справи; не мало можливості відреагувати належними процесуальними діями на процесуальні питання що виникали під час розгляду справи; було нездатним направляти повноважного представника для участі у розгляді справи.

ПАТ «Дніпровець» не знало та не могло знати про існування та розгляд судової справи № 187/1205/15-ц, оскільки не отримувало ні позовної заяви, ні судових повісток, що позбавило можливості направити уповноваженого представника та подати відзив (заперечення) на позовну заяву. Також, Товариство не отримувало повний текст судового рішення, а відтак було позбавлене можливості захисту своїх прав з об`єктивних та незалежних від нього причин.

За таких обставин, неможливість вчасно подати свої заперечення, докази протиправності заявлених позовних вимог, а також заявити доводи та міркування з приводу неможливості задоволення позовних вимог, призвели до неповного встановлення фактичних обставин справи, а також відсутності всебічного розгляду справи, що є підставою для перегляду оскаржуваного рішення.

Хоча ПАТ «Дніпровець» з незалежних від Товариства причин наразі так і не отримало від суду копію заочного рішення, нове керівництво ПАТ «Дніпровець» ознайомилось із повним текстом оскаржуваного рішення в ЄДРСР 07.02.2022, де в силу закону оприлюднюється електронна копія з оригіналу рішення.

Заявник вважає, що строк на подачу цієї заяви про перегляд заочного рішення підлягає поновленню на підставі ч. 3 ст. 284 ЦПК України, оскільки доступ до повного тексту оскаржуваного рішення, було отримано лише 07.02.2022 року, і дана заява про перегляд заочного рішення подається в межах встановленого цією нормою 20-денного строку.

Крім того, під час розгляду цього клопотання про поновлення пропущеного строку, є всі підстави врахувати інші поважні причини пропуску строку, зокрема - відсутність господарської діяльності товариства у період постановления оскаржуваного рішення; неможливість отримання поштової кореспонденції, відсутність фінансування та неможливість забезпечення захисту прав та інтересів Товариства. Такі причини ПАТ «Дніпровець» під керівництвом нового т.в.о. директора також вважає поважними відповідно до ч. 4 ст. 284 ЦПК України.

За таких обставин, враховуючи поважність причин пропуску строку на подання заяви про перегляд заочного рішення, а також принципи розумності, справедливості, строк на подачу заяви про перегляд заочного рішення в даному разі необхідно обчислювати з дня отримання ПАТ «Дніпровець» легітимного доступу до електронної копії Рішення, тобто з 07.02.2022 року.

У зв`язку із викладеним заявник просить суд поновити пропущений строк на подачу заяви про перегляд заочного рішення Петриківського районного суду Дніпропетровської області від 30.11.2015 року по справі № 187/1205/15-ц.

Крім того, заявник в своїй заяві посилається на наступні обставини, що на його думку мають значення для прийняття судом правильного рішення в даній справі та є підставою для скасування заочного рішення:

-під час постановления оскаржуваного судового рішення судом не встановлювались як обставини набуття ПАТ «Дніпровець» права власності на земельні ділянки, так і фактичні обставини, що вже були встановлені господарськими судами, зокрема рішення господарського суду Дніпропетровської області від 04.10.2010 року у справі № К39/140-10; рішення господарського суду Дніпропетровської області від 13.02.2014 у справі № 904/8877/13, залишеним в силі постановою Дніпропетровського апеляційного господарського суду від 14.08.2015;

-оскаржуваним судовим рішенням не досліджувались обставини приналежності земельної ділянки площею 5,0545 га, яку Позивач вважав своєю, до складу земельної ділянки, кадастровий номер № :01:001:0335 площею 4,0246 га, що належить Товариству на підставі оскаржуваного державного акту;

-у позивача відсутній охоронюваний законом інтерес в даній справі, оскільки на думку заявника, позивач заявляючи вимогу про визнання недійсним та скасування в цілому державного акту на право власності на земельну ділянку ПАТ «Дніпровець», Позивач протиправно поставив на вирішення суду питання про права та обов`язки інших осіб (попередніх власників дрібних земельних ділянок), у зв`язку з чим суд, відповідно до правових висновків, викладених у постанові Верховного Суду у складі колегії суддів Касаційного адміністративного суду від 20.02.2019 року у справі № 522/3665/17, провадження № К/9901/38991/18, мав закрити провадження в справі;

-позивач обрав неналежний спосіб захисту порушеного права, оскільки оскаржуване рішення не призвело до відновлення порушеного права Позивача без необхідності повторного звернення до суду, порушило принцип процесуальної економії, що відповідно до правових висновків, викладених у Постанові Великої Палати Верховного Суду від 06.04.2021 року у справі № 910/10011/19 є підставою для відмови у позові;

-заявник вважає, що заявлені Позивачем вимоги не підлягали задоволенню судом першої інстанції, оскільки були умисно сформульовані таким чином, щоб приховати реальну мету їх розгляду, а також правову природу спору, яка за всіма ознаками свідчить про наявність корпоративних відносин між Позивачем та ПАТ «Дніпровець», у зв`язку з чим справа належить до юрисдикції господарських судів та має розглядатись в порядку чинного Господарського процесуального кодексу України.

У зв`язку з вищезазначеним, заявник просить суд скасувати заочне рішення Петриківського районного суду Дніпропетровської області від 30.11.2015 року по справі № 187/1205/15-ц та призначити справу до розгляду за правилами загального позовного провадження.

У зв`язку з тим, що Ухвалою Господарського суду Дніпропетровської області від 30.06.2021 року відкрито провадження у справі №904/5669/21 про банкрутство Публічного акціонерного товариства «Дніпровець» та введено процедуру розпорядження майном Боржника, заявник просить передати справу № 187/1205/15-ц на розгляд до Господарського суду Дніпропетровської області.

В судове засідання сторони не з`явились, були повідомлені належним чином про дату, час та місце слухання. За таких обставин, на підставі ч. 1 ст. 287, ч.2 ст. 247 ЦПК України суд вважає за можливе розглядати справу за відсутністю сторін та без фіксування процесу технічними засобами.

Вивчивши заяву, перевіривши наведені відповідачем підстави для скасування заочного рішення, суд приходить до наступного висновку.

У поданій заяві представник відповідача просить поновити строк на звернення із заявою про перегляд заочного рішення суду, посилаючись на те, що доступ до повного тексту оскаржуваного рішення, було отримано лише 07.02.2022 року.

Вирішуючи питання можливості поновлення відповідачу строку на звернення із заявою про перегляд заочного рішення, суд приймає до уваги наступне.

Пунктом 13 Прикінцевих та Перехідних положень ЦПК України в редакції, чинній з 15 грудня 2017 року, визначено, що судові рішення, ухвалені судами першої інстанції до набрання чинності цією редакцією Кодексу, набирають законної сили та можуть бути оскаржені в апеляційному порядку протягом строків, що діяли до набрання чинності цією редакцією Кодексу.

Відповідно до статті 228 Цивільного процесуального кодексу України від 18 березня 2004 року в редакції, яка діяла на момент ухвалення заочного рішення (далі - ЦПК України 2004 року) заочне рішення може бути переглянуте судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача. Заяву про перегляд заочного рішення може бути подано протягом десяти днів з дня отримання його копії.

Згідно із статтею 284 ЦПК України, учасник справи, якому повне заочне рішення не було вручено у день його проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на подання заяви про його перегляд - якщо така заява подана протягом двадцяти днів з дня вручення йому повного заочного рішення суду. Строк на подання заяви про перегляд заочного рішення може бути також поновлений в разі пропуску з інших поважних причин.

Виходячи з принципу змагальності в цивільному процесі, прав та обов`язав сторін у справі, визначених ЦПК України, суд виключно з ініціативи та в межах доводів сторін може поновити строк на звернення до суду за обґрунтованим їх зверненням.

У разі пропуску строку звернення до суду належить обґрунтувати поважність причин такого пропуску.

Поважними причинами можуть визнаватися лише такі обставини, які є об`єктивно непереборними, не залежать від волевиявлення особи, та пов`язані з дійсними істотними перешкодами чи труднощами для своєчасного вчинення відповідних дій та підтвердженні належними доказами.

Аналіз практики Європейського суду з прав людини (далі - ЄСПЛ) свідчить про те, що у процесі прийняття рішень стосовно поновлення строків звернення до суду або оскарження судового рішення, ЄСПЛ виходить із наступного: 1) поновлення пропущеного строку звернення до суду або оскарження судового рішення є порушенням принципу правової визначеності, відтак, у кожному випадку таке поновлення має бути достатньо виправданим та обґрунтованим; 2) поновленню підлягає лише той строк, який пропущений з поважних, об`єктивних, непереборних, не залежних від волі та поведінки особи обставин; 3) оцінка поважності причин пропуску строку має здійснюватися індивідуально у кожній справі; 4) будь-які поважні причини пропуску строку не можуть розцінюватися як абсолютна підстава для поновлення строку; 5) необхідно враховувати тривалість пропуску строку, а також можливі наслідки його відновлення для інших осіб.

Перелік поважних причин, які враховуються для поновлення пропущеного строку, законом не встановлено, вони визначаються у кожному конкретному випадку, виходячи з певних обставин, які мають юридичне значення.

Відповідно до положення статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, яка є частиною національного законодавства, кожна людина при визначенні її громадянських прав і обов`язків має право на справедливий судовий розгляд. Одним з елементів справедливого судового розгляду є принцип правової визначеності прав і обов`язків сторін спору та неможливість безпідставного поновлення пропущеного процесуального строку для оскарження рішення суду, що набрало законної сили, лише з метою його скасування на шкоду інтересам іншого учасника процесу.

Як зазначив ЄСПЛ у рішенні від 07 липня 1989 року у справі «Юніон Аліментарія Сандерс С.А. проти Іспанії», заявник зобов`язаний демонструвати готовність брати участь на всіх етапах розгляду, що стосуються безпосередньо його, утримуватися від використання прийомів, які пов`язані із зволіканням у розгляді справи, а також максимально використовувати всі засоби внутрішнього законодавства для прискорення процедури слухання.

Обов`язком заінтересованої сторони є прояв особливої старанності при захисті своїх інтересів (рішення ЄСПЛ від 04 жовтня 2001 року у справі «Тойшлер проти Німеччини»).

Встановлення процесуальних строків законом передбачено з метою дисциплінування учасників цивільного судочинства та своєчасного виконання ними передбачених ЦПК України певних процесуальних дій. Інститут строків в цивільному процесі сприяє досягненню юридичної визначеності у цивільних відносинах, а також стимулює учасників цивільного процесу добросовісно ставитися до виконання своїх обов`язків.

Судом досліджуються підстави для поновлення строку звернення до суду виключно з ініціативи та в межах наведених доводів особи, яка подала заяву. Незнання про порушення через байдужість до своїх прав або небажання дізнатися не є поважною причиною пропуску строку звернення до суду.

У пункті 47 рішення у справі «Устименко проти України» ЄСПЛ зазначив, що рішення про поновлення строку на оскарження може порушити принцип правової визначеності та свобода розсуду судів при вирішенні питання про поновлення не є необмеженою. У кожному випадку суди мають встановлювати, чи виправдовують причини поновлення строку на оскарження втручання у принцип остаточності судового рішення.

Дотримання строків є однією з гарантій додержання у суспільних відносинах принципу правової визначеності, як складової принципу верховенства права. Ці строки обмежують час, протягом якого такі правовідносини можуть вважатися спірними та після завершення таких строків, якщо ніхто не звернувся із скаргою до суду вищої інстанції, відносини стають стабільними.

Так з матеріалів цивільної справи №187/1205/15-ц слідує, що заочним рішенням Петриківського районного суду Дніпропетровської області від 30.11.2015 року у справі № 187/1205/15-ц задоволено позовні вимоги ОСОБА_1 до Публічного акціонерного товариства «Дніпровець», Петриківської районної державної адміністрації Дніпропетровської області, треті особи: Відділ з питань державної реєстрації речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень, юридичних осіб та фізичних осіб-підприємців Петриківської районної державної адміністрації, Відділ Держгеокадастру у Петриківському районі Дніпропетровської області, про визнання недійсними та скасування державних актів на право власності.

В матеріалах цивільної справи №187/1205/15-ц, на аркуші справи 84, 89, 94, 100 міститься «Повідомлення про вручення поштового відправлення» щодо направлення СР ЗАТ «Дніпровець» за адресою смт Курилівка вул.. Гагаріна, 6 повістку про виклик в судове засідання на 23.09.2015, 14.09.2015, 26.10.2015, 30.11.2015, а на аркуші справи 109 міститься «Повідомлення про вручення поштового відправлення» щодо направлення СР ЗАТ «Дніпровець» за адресою смт Курилівка вул.. Гагаріна, 6 копії заочного рішення суду від 30.11.2015 року, яке ним було отримано 11.01.2016 року.

Заяву про перегляд заочного рішення з клопотанням про поновлення пропущеного строку було подано до суду 15.02.2022 року.

В даному випадку, з дати отримання копії заочного рішення по дату подання заяви про його перегляд пройшло більше шести років, тобто пропущений строк, встановлений у статті 228 Цивільного процесуального кодексу України від 18 березня 2004 року в редакції, яка діяла на момент ухвалення заочного рішення.

Суд вважає, що причини пропуску строку звернення до суду з заявою про перегляд заочного рішення, на які посилається заявник не є поважними в контексті вищенаведених приписів та не можуть слугувати підставою для поновлення строку для подання такої заяви.

З матеріалів справи слідує, що відповідач по справі був обізнаний як про судовий розгляд справи так і про прийняте судом рішення.

Крім того, згідно з відомостями з Єдиного державного реєстру судових рішень заочне рішення Петриківського районного суду Дніпропетровської області від 27.08.2015 року у справі № 187/1205/15-ц було оприлюднене 16.01.2016 року.

Нездійснення ПАТ «Дніпровець» протягом останніх восьми років ефективної господарської діяльності, чим заявник обґрунтовує причину пропуску на звернення до суду заявою про перегляд заочного рішення не є поважною причиною пропуску строку, оскільки ПАТ «Дніпровець» як сторона по справі відповідно до приписів ст.. 12 ЦПК України особисто несе ризик настання наслідків, пов`язаних із вчиненням чи невчиненням нею процесуальних дій.

Враховуючи обставини обізнаності відповідача про наявність в провадженні суду цієї цивільної справи, відсутність доказів, які б свідчили про добросовісне здійснення ним своїх процесуальних прав та виконання процесуальних обов`язків, зокрема вчинення всіх можливих та залежних від нього дій, спрямованих на своєчасний перегляд заочного рішення, дотримуючись принципу правової визначеності, як складової принципу верховенства права, суд приходить до висновку про відсутність підстав для поновлення строку для подання заяви про перегляд заочного рішення.

Зазначені висновки суду про відсутність підстав для поновлення строку для подання заяви про перегляд заочного рішення повністю узгоджуються з правовою позицією висловлену в Постанові Верховного суду від 18.06.2021 в справі № 2-5256/11 провадження № 61-18477cв20.

Щодо наслідків відмови в клопотанні заявника про поновлення строку для подання заяви про перегляд заочного рішення, суд зазначає наступне.

Частиною 3 ст. 287 ЦПК України встановлено, що у результаті розгляду заяви про перегляд заочного рішення суд може своєю ухвалою: 1) залишити заяву без задоволення; 2) скасувати заочне рішення і призначити справу до розгляду за правилами загального чи спрощеного позовного провадження.

09 листопада 2021 року Великою Палатою Верховного Суду у постанові по справі № 214/5505/16 викладено правовий висновок, згідно якого кожну належно оформлену заяву про перегляд заочного рішення, суд зобов`язаний згідно з реченням першим частини першої статті 286 ЦПК України прийняти та невідкладно надіслати її копію та копії доданих до неї матеріалів іншим учасникам справи, тому немає ґрунтовних підстав вважати, що визначений статтею 287 ЦПК України порядок розгляду заяви про перегляд заочного рішення застосовний тільки до розгляду суті цієї заяви та незастосовний до розгляду на предмет дотримання строку її подання.

Тому, оскільки спеціальне правове регулювання, передбачене Главою 11 Розділу ІІІ ЦПК України, охоплює порядок розгляду заяви про перегляд заочного рішення, поданої поза межами встановленого строку, то немає підстав залишати її без розгляду на підставі статті 126 ЦПК України. Процесуальний закон не передбачає, що суд, розглянувши належно оформлену заяву про перегляд заочного рішення (зокрема на предмет того, чи є підстави у зв`язку з пропуском строку на її подання розглядати цю заяву по суті), може вчинити інші дії, ніж передбачені у частині третій статті 287 ЦПК України. Тому у випадку, якщо суд вважатиме неможливим поновити строк на подання заяви про перегляд заочного рішення, він має залишити її з цієї підстави без задоволення.

У разі залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення заочне рішення може бути оскаржене в загальному порядку, встановленому цим Кодексом. У цьому разі строк на апеляційне оскарження рішення починає відраховуватися з дати постановлення ухвали про залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення (частина четверта статті 287 ЦПК України).

З огляду на наведені приписи у випадку, якщо суд першої інстанції відмовив у задоволенні заяви про поновлення строку на подання заяви про перегляд заочного рішення та з цієї причини залишив без задоволення останню, особа може оскаржити в апеляційному порядку заочне рішення, обґрунтувавши, зокрема, поважність причин для пропуску такого строку. Передбачене у реченні другому частини четвертої статті 287 ЦПК України спеціальне правило про початок відліку строку на апеляційне оскарження заочного рішення застосовне лише до тих рішень, які суд ухвалив за правилами, що діють з 15 грудня 2017 року.

Враховуючи вищевикладене, оскільки підстави для задоволення заяви представника відповідача ПАТ «Дніпровець» в особі його виконуючого обов`язки директора Кузнєцова В.В. про поновлення пропущеного строку на подання заяви про перегляд заочного рішення відсутні, його заява про перегляд заочного рішення Петриківського районного суду Дніпропетровської області від 30.11.2015 року у справі № 187/1205/15-ц задоволенню не підлягає.

Приймаючи до уваги, що судом, у зв`язку з встановленням неможливості поновити строк на подання заяви про перегляд заочного рішення було відмовлено в задоволенні заяви про перегляд заочного рішення, підстави для надання оцінки іншим аргументам заявника, які викладені в заяві про перегляд заочного рішення відсутні.

Керуючись ст. ст. 126, 127, 287, 288 ЦПК України, суд,-

п о с т а н о в и в:

Заяву представника відповідача ПАТ «Дніпровець» в особі його виконуючого обов`язки директора Кузнєцова В.В. про перегляд заочного рішення у цивільній справі за позовом ОСОБА_1 до Публічного акціонерного товариства «Дніпровець», Петриківської районної державної адміністрації Дніпропетровської області, треті особи: Відділ з питань державної реєстрації речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень, юридичних осіб та фізичних осіб-підприємців Петриківської районної державної адміністрації, Відділ Держгеокадастру у Петриківському районі Дніпропетровської області, про визнання недійсними та скасування державних актів на право власності, залишити без задоволення.

У разі залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення заочне рішення може бути оскаржене в загальному порядку, встановленому Цивільним процесуальним кодексом України. У цьому разі строк на апеляційне оскарження рішення починає відраховуватися з дати постановлення ухвали про залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя:О. А. Караул