Справа № 454/2073/21
Провадження №2/439/43/22
У Х В А Л А

підготовчого засідання

17 лютого 2022 року м. Броди

Бродівський районний суд Львівської області

у складі:

головуючої-судді Петейчука Б.М.,

за участю секретаря

судового засідання Ковальчук Н.І.,

розглянувши у підготовчому засіданні в порядку загального позовного провадження цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , треті особи, які не заявляють самостійних вимог щодо предмета спору: ОСОБА_3 , Служба у справах дітей Сокальської районної державної адміністрації Львівської області, орган опіки та піклування Червоноградська районна державна адміністрація Львівської області про надання дозволу на зняття з реєстраційного обліку місця проживання та дозволу на реєстрацію нового місця проживання малолітніх дітей без згоди батька та визначення місця проживання дітей, постановив таку ухвалу.

У провадженні Бродівського районного суду Львівської області перебуває цивільна справи за позовною заявою ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , треті особи, які не заявляють самостійних вимог щодо предмета спору: ОСОБА_3 , Служба у справах дітей Сокальської районної державної адміністрації Львівської області, орган опіки та піклування Червоноградська районна державна адміністрація Львівської області про надання дозволу на зняття з реєстраційного обліку місця проживання та дозволу на реєстрацію нового місця проживання малолітніх дітей без згоди батька та визначення місця проживання дітей. Ухвалою суду від 08 жовтня 2021 року відкрито провадження у справі за правилами загального позовного провадження.

У подальшому 13 жовтня 2022 року до провадження Бродівського районного суду Львівської області надійшла зустрічна позовна заява ОСОБА_2 до ОСОБА_1 про усунення перешкод у спілкуванні та вихованні дітей, та визначення способу батька у вихованні та спілкуванні з ними (справа № 439/1740/21).

Позивачка у підготовче засідання не з`явилася, про причини неявки суд не повідомила. Від її представника адвоката Левицької Оксани Ігорівни надійшла заява про розгляд справи без участі представника позивачка та позивачки, позовні вимоги підтримує в повному обсязі.

Під час підготовчого засідання відповідач просить суд об`єднати зустрічний позов із первісним в одне провадження. Позаяк такі мають однакові підстави позову, на який безпосередньо виникли позовні вимоги, а відтак проведення об`єднання є доцільним.

Розглянувши питання щодо можливості об`єднання первісного позову із зустрічним в одне провадження, суд виходить із огляду на наступне.

Відповідно до частини 2 статті 193 ЦПК України зустрічний позов приймається до спільного розгляду з первісним позовом, якщо обидва позови взаємопов`язані і спільний їх розгляд є доцільним, зокрема, коли вони виникають з одних правовідносин або коли задоволення зустрічного позову може виключити повністю або частково задоволення первісного позову.

Законодавчі приписи частини 3 вищевказаної статті надають право суду об`єднати вимоги за зустрічним позовом ухвалою суду в одне провадження з первісним позовом, врахувавши вимоги частини 2 статті 193 ЦПК України.

Судом встановлено, що зустрічна позовна заява подана із дотриманням вимог статей 191 і 193 ЦПК України та підсудна Бродівському районному суду Львівської області.

Судом встановлено, що позовні вимоги ОСОБА_1 є вимогами немайнового характеру.

Здійснюючи системний аналіз цивільного процесуального законодавства України доцільно прийти до переконання, що під «предметом позову» розуміється певна матеріально-правова вимога позивача до відповідача, стосовно якої позивач просить прийняти судове рішення.

Зокрема позивачка ОСОБА_1 просить суд надати дозвіл на зняття з реєстраційного обліку місця проживання та дозвіл на реєстрацію нового місця проживання малолітніх дітей без згоди батька. Також просить суд визначити місце проживання дітей (вимоги немайнового характеру). Тобто вищеперелічені позовні вимоги безпосередньо формують предмет спору, що в подальшому підлягають розгляду судом по суті.

У свою чергу процесуальне законодавство у цивільний спорах розуміє під поняттям «підстава позову» як обставини, якими позивач обґрунтовує свої вимоги щодо захисту права та охоронюваного законом інтересу.

Судом встановлено, що позивачка ОСОБА_1 підставою звернення до суду із позовною заявою до відповідача ОСОБА_2 визначає спір між батьками стосовно участі кожного з них у спілкуванні та вихованні спільних неповнолітніх дітей (підстава позову).

Водночас ОСОБА_2 пред`являючи зустрічний позов до ОСОБА_1 , просить суд усунути перешкоди у спілкуванні та вихованні дітей, та визначити способи батька у вихованні та спілкуванні з ними (предмет позову).

Окрім цього, відповідач чітко визначає підставою звернення із зустрічною позовною заявою до ОСОБА_1 спір між сторонами як батьками спільних неповнолітніх дітей стосовно участі кожного з них у спілкуванні та вихованні спільних неповнолітніх дітей (підстава позову).

Фактично здійснюючи системне порівняння первісного позову із зустрічним позовом суд наголошує на об`єктивній подібності «підстав позову». Предмети первісного та зустрічного позовів є різними. Тому не має підстав вважати, що задоволення зустрічного позову може виключити повністю або частково задоволення первісного позову.

Однак частиною 2 статті 193 ЦПК України законодавець визначає як однією із можливих підстав для об`єднання первісного позову із зустрічним в одне провадження те, що такі мають виникати із одних правовідносин або коли задоволення зустрічного позову може виключити повністю або частково задоволення первісного позову. Тобто наявність таких передумов є альтернативною та не носить виключний (вичерпний) характер для суду під час вирішення такого питання.

У розумінні цивільного процесуального законодавства України можливість об`єднання первісного позову із зустрічним в одне провадження має бути зумовлена критеріями взаємопов`язаності та доцільності спільного розгляду.

Беручи до уваги однорідність та подібність вимог за первісним та зустрічним позовом, виходячи із принципу процесуальної економії цивільного судочинства, із метою виконання завдань цивільного судочинства та ефективного здійснення правосуддя, суд приходить до переконання про доцільність спільного розгляду таких позовів у одному провадженні. Позаяк вирішення спору між батьками стосовно належної участі у вихованні та спілкуванні із спільними неповнолітніми дітьми, безпосередньо впливає на вирішення судом справи по суті за обставин як первісного, так і зустрічного позовів.

Враховуючи вищевикладене, зважаючи на дотримання ОСОБА_2 вимог процесуального закону щодо форми, строку подання та умов визначених статтями 191, 193 Цивільного процесуального кодексу України, суд вважає за необхідне позовні вимоги за зустрічним позовом ОСОБА_2 об`єднати із позовними вимогами за первісним позовом ОСОБА_1 .

Керуючись статтями 189, 193, 197, 260 ЦПК України,

у х в а л и в :

Позовні вимоги за зустрічним позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_1 про усунення перешкод у спілкуванні з дітьми об`єднати в одне провадженні із первісним позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про визначення місця проживання дітей.

Визначити відповідачу за зустрічним позовом п`ятнадцятиденний строк з дня вручення даної ухвали для подання відзиву на позовну заяву. У зазначений строк відповідач має право надіслати суду відзив на позовну заяву, який повинен відповідати вимогам статті 178 ЦПК України, і всі письмові та електронні докази (які можливо доставити до суду), висновки експертів і заяви свідків, що підтверджують заперечення проти позову.

Відповідно до вимог частини 4 статті 178 ЦПК України, одночасно з надісланням (наданням) відзиву до суду, копія відзиву та доданих до нього документів відповідач зобов`язаний надіслати іншим учасникам справи. У разі ненадання відповідачем відзиву у встановлений судом строк без поважних причин суд вирішує справу за наявними матеріалами (частина 8 статті 178 ЦПК України).

Встановити позивачу за зустрічним позовом п`ятиденний строк з дня отримання відзиву для подання відповіді на відзив, яка має відповідати вимогам частини третьої-п`ятої статті 178 ЦПК України, копія якої одночасно з поданням до суду повинна бути надіслана іншим учасникам справи.

Встановити відповідачу за зустрічним позовом п`ятиденний строк з дня отримання відповіді на відзив для подання заперечення, яке має відповідати вимогам частини третьої-п`ятої статті 178 ЦПК України, копія якого одночасно з поданням до суду повинна бути надіслана іншим учасникам справи.

Учасники справи можуть отримати інформацію щодо справи за веб-адресою: http://bd.lv.court.gov.ua.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя Б.М. Петейчук