Справа № 351/2153/21
Номер провадження №2/351/176/22
З А О Ч Н Е Р І Ш Е Н Н Я
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И
14 лютого 2022 року м.Снятин
Снятинський районний суд Івано-Франківської області в складі:
головуючого-судді Сегіна І.Р.
секретар - Том`юк С.М.
розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в місті Снятині справу за позовом Керівника Коломийської окружної прокуратури, в інтересах Заболотівської селищної ради Коломийського району, Управління Державного агенства меліорації та рибного господарства у Івано-Франківській області до ОСОБА_1 про стягнення шкоди, завданої навколишньому середовищу, -
Позивач звернувся до суду з позовом до відповідача, в якому просить стягнути з ОСОБА_1 на користь держави шкоду, завдану незаконним виловом риби в сумі 6 018 грн.
В обґрунтування позовних вимог зазначив, що в грудні 2019 року працівникам Управління Державного агентства рибного господарства в Івано-Франківській області виявлено факт незаконного вилучення водних живих ресурсів з річки Прут на території с. Хлібичин Снятинського району.
Зокрема, 12.12.2019 року головним державним інспектором Управління Державного агентства рибного господарства в Івано-Франківській області Марцінковським І.А. складено акт № 0000940/99 виявлення та вилучення водних живих ресурсів, знарядь лову, іншого майна, плавучих і транспортних засобів. Згідно акту житель смт. Заболотів Снятинського, наразі Коломийського, району ОСОБА_1 о 20 годині 30 хвилин на ріці Прут в районі села Хлібичин здійснив вилов риби забороненими знаряддями лову сітками ставними з жилки у кількості двох штук розмірами 25x2 м з вічком 30 мм.
Як наслідок, ОСОБА_1 виловлено: підуст 94 штуки, головень
1 штука та рибець 11 штук загальною вагою 24 кг 900 гр.
Також 12.12.2019 інспектором Марцінковським І.А. складено опис-оцінку водних живих ресурсів (риби), вилучених у ОСОБА_1 в загальній кількості 106 штук, а також приймальний акт та опис-оцінку засобів незаконного лову (сітку ставкову з жилки).
Відповідно до пункту 3.15 Правил любительського і спортивного рибальства, затверджених наказом Державного комітету рибного господарства України від 15.02.99 № 19, забороняється лов водних живих ресурсів: із застосуванням вибухових і отруйних речовин, електроструму, колючих знарядь лову, вогнепальної та пневматичної зброї (за винятком гарпунних рушниць для підводного полювання), промислових та інших знарядь лову, виготовлених із сіткоснастевихчи інших матеріалів усіх видів і найменувань, а також способом багріння, спорудження гаток, запруд та спускання води з рибогосподарських водойм.
На підставі вказаного факту головним державним інспектором Управління Державного агентства рибного господарства в Івано-Франківській області 12.12.2019 також складено протокол №0000940/99 про вчинення ОСОБА_1 адміністративного правопорушення, передбаченого ч.4 ст. 85 КУпАП України (грубе порушення правил рибальства).
Постановою Снятинського районного суду Івано-Франківської області від 17.03.2020
у справі № 351/2893/19 ОСОБА_1 визнано винним у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 85 КУпАП України. Постанова про притягнення до адміністративної відповідальності ОСОБА_1 не оскаржувалась.
Довідкою, виданою Управлінням Державного агентства рибного господарства у Івано-Франківській області, від 18.12.2019 № 07-04/99 про розмір заподіяної шкоди внаслідок незаконного вилову риби гр. ОСОБА_1 , відповідно до постанови Кабінету Міністрів України 21.11.2011 року № 1209, навколишньому природному середовищу спричинено збитки в сумі 6 018 грн.
Прокурор у судовому засіданні позовні вимоги підтримав, просив позов задоволити.
Представники Заболотівської селищної ради та Управління Державного агентства меліорації та рибного господарства у Івано-Франківській області у судове засідання не з`явилися, хоча належним чином повідомлялися про час та місце розгляду справи.
Відповідач у судове засідання не з`явився, належним чином був повідомлений про дату та місце розгляду справи, заяву про причину неявки суду не надав, відзив не надав, а тому справу слід розглянути заочно у відсутності відповідача.
Суд, дослідивши матеріали справи, повно та всебічно з`ясувавши всі фактичні обставини, на яких ґрунтуються заявлені вимоги, і, об`єктивно оцінивши докази, доходить наступного висновку.
Судом встановлено, що 12.12.2019 року головним державним інспектором Управління Державного агентства рибного господарства у Івано-Франківській області складено акт № 0000940/99 виявлення та вилучення водних живих ресурсів, знарядь лову, плавучих і транспортних засобів, а також, протокол про адміністративне правопорушення №0000940/99 відносно ОСОБА_1 за ч.4 ст.85 КУпАП.
Постановою Снятинського районного суду Івано-Франківської області від 17.03.2020 року у справі № 351/2893/19 ОСОБА_1 визнано винним у скоєнні адміністративного правопорушення, передбаченого ч.4 ст. 85 КУпАП, провадження у справі закрито, у зв`язку із закінченням на момент розгляду справи про адміністративне правопорушення строків накладення адміністративного стягнення.
Згідно вказаної постанови ОСОБА_1 12.12.2019 р. біля 20.30 год. на річці Прут в районі с. Хлібичин Снятинського району, здійснював незаконний вилов риби заборонени знаряддям лову сіткою ставною з жилки. Виловив риби загальною вагою 24,9 кг в кількості 106 екз. (підуст звичайний -94 екз., головень 1 екз, рибець звичайний -11 екз), чим порушив вимоги п. 3.15 "Правил любительського спортивного рибальства".
Згідно проведеного посадовими особи Управління Державного агентства рибного господарства у Івано-Франківській області розрахунку до Постанови Кабінету Міністрів України №1209 від 21.11.2011 року «Про затвердження такси для обчислення розміру відшкодування шкоди, заподіяної внаслідок незаконного добування (збирання) або знищення цінних видів водних біоресурсів» загальна вартість збитку внаслідок незаконного вилову риби становить 6 018,00 грн.
Тим самим, ОСОБА_1 шляхом незаконного вилову риби цінних порід заподіяв істотну шкоду навколишньому середовищу на вказану вище суму.
З вказаної постанови також вбачається, що питання щодо відшкодування спричиненої навколишньому природному середовищу шкоди судом не вирішено.
Згідно листа Коломийської місцевої прокуратури на адресу Заболотівського селищного голови від 11.03.2021, голову селищної ради проінформовано з приводу вчинення ОСОБА_1 завданих навколишньому середовищу збитків в сумі 6 018 грн. та щодо вирішення питання представництва інтересів держави в суді.
Згідно листа Заболотівської селищної ради від 22.03.2021 в Заболотівській селищній раді відсутня інформація з приводу вчинення адміністративних правопорушень жителем с. Хлібичин 17.03.2020. Станом на вказане число с. Хлібичин не входив до складу Заболотівської територіальної громади.
Відповідно до листа Коломийської місцевої прокуратури на адресу начальника Управління Державного агентства рибного господарства у Івано-Франківській області, начальника проінформовано з приводу вчинення ОСОБА_1 завданих навколишньому середовищу збитків в сумі 6 018 грн. та щодо вирішення питання представництва інтересів держави в суді у разі відсутності належного реагування на виявлені порушення закону з боку Державного агентства рибного господарства у Івано-Франківськвій області.
Статтею 13 Конституції України передбачено, що природні ресурси є об`єктами права власності Українського народу.
Згідно ст. 66 Конституції України кожен зобов`язаний не заподіювати шкоду природі, культурній спадщині, відшкодовувати завдані ним збитки.
Відповідно до ч.2 ст.63 ЗУ «Про тваринний світ» відповідальність за порушення законодавства в галузі охорони, використання і відтворення тваринного світу несуть особи, винні в, зокрема незаконному вилученні об`єктів тваринного світу з природного середовища; перевищенні лімітів і порушенні інших встановлених законодавством вимог використання об`єктів тваринного світу. Підприємства, установи, організації та громадяни зобов`язані відшкодовувати шкоду, заподіяну ними внаслідок порушення законодавства в галузі охорони, використання і відтворення тваринного світу. Розмір компенсації за незаконне добування, знищення або пошкодження видів тваринного світу, а також за знищення чи погіршення середовища їх існування встановлюється Кабінетом Міністрів України.
Громадяни відповідно до закону зобов`язані, зокрема відшкодовувати шкоду, заподіяну ними тваринному світу внаслідок порушення вимог законодавства про охорону, використання і відтворення тваринного світу (п.4 ч.2 ст.10 ЗУ «Про тваринний світ»).
Відповідно до ч.ч. 2, 4, 5 ст.68 Закону України «Про охорону навколишнього природнього середовища» відповідальність за порушення законодавства про охорону навколишнього природного середовища несуть особи, винні, зокрема у самовільному спеціальному використанні природних ресурсів. Підприємства, установи, організації та громадяни зобов`язані відшкодовувати шкоду, заподіяну ними внаслідок порушення законодавства про охорону навколишнього природного середовища, в порядку та розмірах, встановлених законодавством України. Застосування заходів дисциплінарної, адміністративної або кримінальної відповідальності не звільняє винних від компенсації шкоди, заподіяної забрудненням навколишнього природного середовища та погіршенням якості природних ресурсів.
Згідно до ч.1 ст.69 Закону України «Про охорону навколишнього природнього середовища» шкода, заподіяна внаслідок порушення законодавства про охорону навколишнього природного середовища, підлягає компенсації в повному обсязі.
Частиною першою ст.1166 ЦК України передбачено, що майнова шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам фізичної або юридичної особи, а також шкода, завдана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала.
Згідно п. «г» ч.4 ст.47 Закону України «Про охорону навколишнього природного середовища» державний фонд охорони навколишнього природного середовища утворюється за рахунок, зокрема частини грошових стягнень за шкоду, заподіяну порушенням законодавства про охорону навколишнього природного середовища в результаті господарської та іншої діяльності, згідно з чинним законодавством.
Відповідно до пункту 20 постанови Пленуму Верховного Суду України № 17 від 10.12.2004 року «Про судову практику у справах про злочини та інші правопорушення проти довкілля» при визначенні розміру шкоди, заподіяної водним живим ресурсам, залежно від конкретних обставин справи застосовуються такси, затверджені постановами Кабінету Міністрів України від 19 січня 1998 р. №32 (32-98-п) "Про затвердження такс для обчислення розміру відшкодування шкоди, заподіяної внаслідок незаконного добування (збирання) або знищення цінних видів риб та інших об`єктів водного промислу" або від 21 квітня 1998 р. №521.
Таким чином, протиправними діями ОСОБА_1 завдано шкоду навколишньому природному середовищу на загальну суму 6 018,00 грн.
Відповідно до ст.13 ЦПК України суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках.
Відповідно до ст.81 ЦПК України кожна із сторін зобов`язана довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог та заперечень. Суд не може збирати докази, що стосуються предмета спору, з власної ініціативи, крім витребування доказів судом у випадку, коли він має сумніви у добросовісному здійсненні учасниками справи їхніх процесуальних прав або виконанні обов`язків щодо доказів, а також інших випадків, передбачених цим Кодексом.
Відповідно до ст. 268 ч.5 ЦПК України обґрунтованим є рішення, ухвалене на підставі повно і всебічно з`ясованих обставин, на які сторони посилаються як на підставу своїх вимог і заперечень, підтверджених тими доказами, які були досліджені в судовому засіданні.
Таким чином, враховуючи те, що ОСОБА_1 заподіяно навколишньому природньому середовищу майнову шкоду, суд дійшов висновку, що позовні вимоги необхідно задовольнити.
Відповідно до ст.141 ЦПК України з відповідача підлягає стягненню на користь держави судовий збір в сумі 2 270,00 грн.
Керуючись ст.ст.3, 5, 68, 69 ЗУ «Про охорону навколишнього природнього середовища», ст.ст.10, 57, 63 ЗУ «Про тваринний світ», ст.1166 ЦК України, ст.ст.13, 66 Конституції України, ст.ст.13, 81, 82, 141, 247, 258-259, 263-265, 273, 280-284, 353, 354 ЦПК України, суд, -
Позов задовольнити повністю.
Стягнути із ОСОБА_1 на користь держави судовий збір в сумі 2 270,00 грн.
Заочне рішення може бути переглянуте судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача. Заяву про перегляд заочного рішення може бути подано протягом тридцяти днів з дня його проголошення.
Учасник справи, якому повне заочне рішення суду не було вручене у день його проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на подання заяви про його перегляд - якщо така заява подана протягом двадцяти днів з дня вручення йому повного заочного рішення суду. Строк на подання заяви про перегляд заочного рішення може бути також поновлений в разі пропуску з інших поважних причин.
У разі залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення заочне рішення може бути оскаржене в загальному порядку, встановленому цим Кодексом. У цьому разі строк на апеляційне оскарження рішення починає відраховуватися з дати постановлення ухвали про залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення.
Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів безпосередньо до Івано-Франківського апеляційного суду з дня його проголошення. У разі, якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.
Учасник справи, якому повне рішення суду не було вручено у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.
Заочне рішення набирає законної сили, якщо протягом строків, встановлених цим Кодексом, не подані заява про перегляд заочного рішення або апеляційна скарга, або якщо рішення залишено в силі за результатами апеляційного розгляду справи.
Головуючий: Ігор СЕГІН