Справа № 375/1102/21
Провадження № 2/375/9/22
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

22 лютого 2022 року смт Рокитне

Рокитнянський районний суд Київської області в складі:

головуючої судді Чорненької О.І.

при секретарі судового засідання Киричок В.В.,

розглянувши у відкритому підготовчому судовому засіданні в порядку спрощеного позовного провадження в залі суду в смт Рокитне, без фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу відповідно до положень ч. 2 ст. 247 ЦПК України, цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до Рокитнянської селищної ради Білоцерківського району Київської області про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини, -

ВСТАНОВИВ:

Стислий виклад позиції сторін

Позивач звернувся до Рокитнянського районного суду Київської області з позовом до Рокитнянської селищної ради Білоцерківського району Київської області про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини за законом після померлої ОСОБА_2 .

Позовні вимоги позову обгрунтовує тим, що ІНФОРМАЦІЯ_1 померла мати - ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , яка була зареєстрована та постійно проживала по АДРЕСА_1 .

15 жовтня 2005 року ОСОБА_2 склала договір довічного утримання, зареєстрованого в реєстрі за № 3378, в якому передала у власність ОСОБА_3 та ОСОБА_1 житловий будинок з погосподарськими спорудами, який розташований у АДРЕСА_1 .

Після смерті ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_1 відкрилась спадщина на належне їй майно.

Оскільки земельна ділянка, з цільовим призначенням для будівництва та обслуговування житлового будинку розміром 0,0763 га (доводиться Державним актом від 27.03.2006 року), під житловим будинком до договору довічного утримання не входила, таким чином, право власності на земельну ділянку можна оформити лише в порядку спадкування після смерті ОСОБА_2 .

Позивач проживав з мамою до дня смерті, та керуючись Законами України, був таким, що прийняв спадщину. ОСОБА_2 заповіту не склала, згідно зі ст. 123 Цивільного кодексу України, вступають в дію норми спадкування за законом.

Маючи намір прийняти спадщину, позивач звернувся до державного нотаріуса Рокитнянської районної державної нотаріальної контори Київської області Калітенко Л. Б., де було надано позивачу Постанову про відмову у вчиненні нотаріальної дії № 480/02-31 від 31 серпня 2021 року. Однак, нотаріусом роз`яснено, що спадкування починається відкриттям спадщини. Для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини. Оскільки позивачем пропущено строк для прийняття спадщини та на момент смерті ОСОБА_2 , зареєстрований з не ю не був, то йому рекомендовано звернутися до суду для визначення додаткового строку для прийняття спадщини.

Причиною пропуску строку на прийняття спадщини є те, що позивач був переконаний що договором довічного утримання, зареєстрованого в реєстрі за № 3378, було охоплене все майно матері за адресою: АДРЕСА_1 , тобто і будинок і земельна ділянка.

Крім того, місцем реєстрації позивача є АДРЕСА_2 , у зв`язку з чим Рокитнянська селищна рада Білоцерківського району Київської області не має змоги надати довідку про підтвердження його проживання з матір`ю у АДРЕСА_1 .

Позивач просить поновити строк на прийняття спадщини після ОСОБА_2 , оскільки не може в повній мірі володіти своїм житловим будинком, який розташований на земельній ділянці, яка входить до спадщини після матері.

Заяви, клопотання, інші процесуальні дії у справі

Позовна заява надійшла до Рокитнянського районного суду Київської області 07 вересня 2021 року.

Відповідно до протоколу автоматизованого розподілу судових справ між суддями від 21 грудня 2021 року зазначена справа передана у провадження судді Чорненької О.І.

Ухвалою Рокитнянського районного суду Київської області від 12 січня 2022 року позовну заяву прийнято до розгляду в порядку спрощеного позовного провадження з повідомленням (викликом) сторін.

Ухвалою Рокитнянського районного суду Київської області від 22 лютого 2022 року витребувано докази, а саме: спадкову справу ОСОБА_2 .

Розгляд справи призначено на 09 годину 00 хвилин 22 лютого 2022 року.

Зазначена ухвала поштовим зв`язком направлена сторонам у справі. Відповідачеві разом з ухвалою направлено копію позовної заяви з доданими документами. Одночасно відповідачеві роз`яснено його право подати відзив на позов.

Позивач, будучи належним чином повідомленим про дату, час та місце розгляду справи, у судове засідання не з`явився. Однак, через канцелярію суду, подав заяву відповідно до якої, він позов підтримує повністю та просить розглядати справу у його відсутності.

Відповідач, будучи належним чином повідомленим про дату, час та місце розгляду справи, у судове засідання не з`явився. Представник відповідача, О. Слободяник подала, через канцелярію суду, заяву в якій зазначила, що відповідач позовні вимоги визнає у повному обсязі та просить здійснювати розгляд справи за відсутності представника Рокитнянської селищної ради Білоцерківського району Київської області за наявними у справі матеріалами.

За таких обставин суд розглядає справу у відсутності сторін та, відповідно до положень частини 2 статті 247 ЦПК України, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.

Фактичні обставини, встановлені судом та зміст спірних правовідносин

Судом встановлено, що ІНФОРМАЦІЯ_1 померла ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_2 ,що підтверджується копією свідоцтва про смерть серії НОМЕР_1 , виданого Рокитнянським районним відділом державної реєстрації актів цивільного стану Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Київ) 09 вересня 2020 року, після смерті якої відкрилась спадщина на спадкове майно.

Відповідно до довідки № 1592 від 12 серпня 2021 року, виданою Рокитнянською селищною радою Білоцерківського району Київської області, ОСОБА_2 була зареєстрована та проживала одна у житловому будинку по АДРЕСА_1 з 27 січня 1978 року по день своєї смерті - ІНФОРМАЦІЯ_1 . Інші особи за даною адресою не зареєстровані.

Після смерті ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_1 відкрилась спадщина на належне їй майно.

15 жовтня 2005 року ОСОБА_2 склала договір довічного утримання, зареєстрованого в реєстрі за № 3376, в якому передала у власність ОСОБА_3 та ОСОБА_1 житловий будинок з погосподарськими спорудами, який розташований у АДРЕСА_1 .

Земельна ділянка, з цільовим призначенням для будівництва та обслуговування житлового будинку розміром 0,0763 га (доводиться Державним актом серії ЯГ № 154949 від 27 березня 2006 року), під вище вказаним житловим будинком до договору довічного утримання не входила.

ОСОБА_2 заповіту не склала, згідно з ст. 1223 ЦПК України, вступають в дію норми спадкування за законом.

Спадкоємцем першої черги спадкування за законом після смерті ОСОБА_2 є її син - ОСОБА_1 . Донька ОСОБА_2 - ОСОБА_3 померла ІНФОРМАЦІЯ_3 та не мала наміру приймати спадщину після смерті матері. ОСОБА_3 склала заповіт, яким заповідала свою частку житлового будинку з погосподарськими спорудами, який розташований у АДРЕСА_1 , своєму братові - ОСОБА_1 .

Маючи намір прийняти спадщину, позивач звернувся до державного нотаріуса Рокитнянської районної державної нотаріальної контори Київської області Калітенко Л. Б., де було надано позивачу Постанову про відмову у вчиненні нотаріальної дії № 480/02-31 від 31 серпня 2021 року. Однак, нотаріусом роз`яснено, що спадкування починається відкриттям спадщини. Для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини. Оскільки позивачем пропущено строк для прийняття спадщини та на момент смерті ОСОБА_2 , зареєстрований з нею не був, то йому рекомендовано звернутися до суду для визначення додаткового строку для прийняття спадщини.

Причиною пропуску строку на прийняття спадщини є те, що позивач був переконаний що договором довічного утримання, зареєстрованого в реєстрі за № 3378, було охоплене все майно матері за адресою: АДРЕСА_1 , тобто і будинок і земельна ділянка.

Крім того, місцем реєстрації позивача є АДРЕСА_2 , у зв`язку з чим Рокитнянська селищна рада Білоцерківського району Київської області не має змоги надати довідку про підтвердження його проживання з матір`ю у АДРЕСА_1 .

Поновлення строку на прийняття спадщини після ОСОБА_2 , необхідне для повноцінного володінням житловим будинком, який розташований на земельній ділянці, яка входить до спадщини після матері.

Посилаючись на положення ст.ст. 1269, 1270, 1272 ЦК України позивач просить задовольнити її вимоги та визначити додатковий строк у три місяці для подання заяви про прийняття спадщини.

Норми права, які застосував суд, та мотиви їх застосування

Дослідивши письмові докази надані позивачем, суд вважає за необхідне позов задовольнити, виходячи з наступних підстав.

Згідно з частиною 1 статті 2 ЦПК України завданням цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою ефективного захисту порушених, невизначених або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави.

Відповідно до частини 1 статті 5 ЦПК України здійснюючи правосуддя, суд захищає права, свободи та інтереси фізичних осіб, права та інтереси юридичних осіб, державні та суспільні інтереси у спосіб, визначений законом або договором.

Частиною 1 статті 19 ЦПК України передбачено, що суди розглядають у порядку цивільного судочинства справи, що виникають з цивільних, земельних, трудових, сімейних, житлових та інших правовідносин, крім справ, розгляд яких здійснюється в порядку іншого судочинства.

Відповідно до ст. 1217 ЦК України спадкування здійснюється за заповітом або за законом.

В силу ст.ст.1216-1218 ЦК України спадкуванням є перехід прав та обов`язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця), до інших осіб (спадкоємців), яке може здійснюватися за заповітом або за законом.

До складу спадщини входять усі права та обов`язки, що належали спадкодавцеві на момент відкриття спадщини і не припинилися внаслідок його смерті.

Згідно із ст.ст.1268-1270 ЦК України спадкоємець за заповітом чи за законом має право прийняти спадщину або не прийняти її. При цьому прийняття спадщини з умовою чи із застереженням не допускається.

Відповідно до ч. 1 ст. 1258 ЦПК Україн, спадкоємці за законом одержують право на спадкування почергово.

У першу чергу право на спадкування за законом мають діти спадкодавця, у тому числі зачаті за життя спадкодавця та народжені після його смерті, той з подружжя, який його пережив, та батьки, згідно з с. 1261 ЦПК України.

Якщо спадкоємець протягом шестимісячного строку, встановленого статтею 1270 ЦК України, не подав заяву про прийняття спадщини, він вважається таким, що не прийняв її. За письмовою згодою спадкоємців, які прийняли спадщину, спадкоємець, який пропустив строк для прийняття спадщини, може подати заяву про прийняття спадщини нотаріусу за місцем відкриття спадщини. У разі відсутності такої згоди, за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини (ст. 1272 ЦК України).

За змістом цієї статті поважними причинами пропуску строку для прийняття спадщини є причини, які пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій.

Правила частини третьої статті 1272 ЦК України про надання додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини можуть бути застосовані, якщо: 1) у спадкоємця були перешкоди для подання такої зави; 2) ці обставини визнані судом поважними.

Такий правовий висновок висловлений Верховним Судом України у постанові від 23 серпня 2017 року № 6-1320цс17, а також у постановах Касаційного цивільного суду у складі Верховного Суду: від 17 жовтня 2019 року у справі № 766/14595/16 (провадження №61-6700св19), від 30 січня 2020 року у справі № 487/2375/18 (провадження № 61-10136св19), від 31 січня 2020 року у справі № 450/1383/18 (провадження № 61-21447св19).

При цьому, вирішуючи питання поважності причин пропущення шестимісячного строку, визначеного статтею 1270 ЦК України, для прийняття спадщини, суд має враховувати, що такі причини визначаються в кожному конкретному випадку з огляду на обставини кожної справи.

З урахуванням наведеного, якщо спадкоємець пропустив шестимісячний строк для подання заяви про прийняття спадщини з поважних причин, закон гарантує йому право на звернення до суду з позовом про визначення додаткового строку на подання такої заяви.

Разом з тим Пленум Верховного Суду України у пункті 24 постанови від 30 травня 2008 року № 7 «Про судову практику у справах про спадкування» судам роз`яснив, що, вирішуючи питання визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій.

Поважними причинами пропуску строку визнаються, зокрема: 1) тривала хвороба спадкоємців; 2) велика відстань між місцем постійного проживання спадкоємців і місцем знаходження спадкового майна; 3) складні умови праці, які, зокрема, пов`язані з тривалими відрядженнями, в тому числі закордонними; 4) перебування спадкоємців на строковій службі у складі Збройних Сил України; 5) необізнаність спадкоємців про наявність заповіту тощо.

У листі Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ 16.05.2013 № 24-753/0/4-13 «Про судову практику розгляду цивільних справ про спадкування» вказано, що судом не можуть бути визнані поважними такі причини пропуску строку для подання заяви про прийняття спадщини як юридична необізнаність позивача щодо строку та порядку прийняття спадщини, необізнаність особи про наявність спадкового майна, похилий вік, непрацездатність, незнання про існування заповіту, встановлення судом факту, що має юридичне значення для прийняття спадщини (наприклад, встановлення факту проживання однією сім`єю), невизначеність між спадкоємцями хто буде приймати спадщину, відсутність коштів для проїзду до місця відкриття спадщини, несприятливі погодні умови.

Аналізуючи надані суду докази в їх сукупності, суд приходить до висновку, що позивачем ОСОБА_1 доведено існування перешкод для подання заяви про прийняття спадщини після смерті його матері ОСОБА_2 , протягом шестимісячного строку, визначеного частиною 1 статті 1270 ЦК України, та наведені ним причини пропуску вказаного строку для прийняття спадщини є такими, що пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами, а відтак, розцінює їх як поважні.

Згідно з частиною 1 статті 81 ЦПК України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом.

За положеннями статей 76-80 ЦПК України доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи.

Належними є докази, які містять інформацію щодо предмета доказування.

Предметом доказування є обставини, що підтверджують заявлені вимоги чи заперечення або мають інше значення для розгляду справи і підлягають встановленню при ухваленні судового рішення.

Сторони мають право обґрунтовувати належність конкретного доказу для підтвердження їхніх вимог або заперечень. Обставини справи, які за законом мають бути підтверджені певними засобами доказування, не можуть підтверджуватися іншими засобами доказування.

Достатніми є докази, які у своїй сукупності дають змогу дійти висновку про наявність або відсутність обставин справи, які входять до предмета доказування. Питання про достатність доказів для встановлення обставин, що мають значення для справи, суд вирішує відповідно до свого внутрішнього переконання.

Згідно з вимогами статті 89 ЦПК України суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів. Жодні докази не мають для суду заздалегідь встановленої сили. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності. Суд надає оцінку як зібраним у справі доказам в цілому, так і кожному доказу (групі однотипних доказів), який міститься у справі, мотивує відхилення або врахування кожного доказу (групи доказів).

Виходячи зі змісту заявлених позовних вимог, аналізу положень чинного законодавства, досліджених доказів, з огляду на встановлені під час судового розгляду обставини, суд вбачає поважними причини пропуску строку позивачем для звернення із заявою про прийняття спадщини до нотаріуса і вважає за можливе визначити позивачу додатковий строк для подання ним заяви про прийняття спадщиниза законом тривалістю в три місяці з дня набрання рішенням законної сили, який суд вважає достатнім для подання відповідної заяви.

Розподіл судових витрат

Частиною 1 статті 133 ЦПК України передбачено, що судові витрати складаються з судового збору та витрат, пов`язаних з розглядом справи.

При поданні позову позивачем заявлено клопотання про звільнення його від сплати судового збору, оскільки він є інвалідом війни та має 2 групу інвалідності, що підтверджується посвідченням НОМЕР_2 , виданого 17 листопада 2004 року.

Відповідно до п. 9 ч. 1 ст. 5 Закону України "Про судовий збір", від сплати судового збору під час розгляду справи в усіх судових інстанціях звільняються, зокрема, особи з інвалідністю I та II груп.

Таким чином, суд дійшов висновку, що на підставі підпункту п. 9 ч. 1 ст. 5 Закону України "Про судовий збір", позивач звільняється від сплати судового збору.

З урахуванням вищевикладеного та керуючись ст.ст. 4, 5, 10, 11, 142 ч. 1, 200, 206, 247 ч. 2, 263, 264, 265 ЦПК України, ст.ст. 1223 ч. 2, 1258, 1261, 1270, 1272 ЦК України, п. 9 ч. 1 ст. 5 Закону України "Про судовий збір" суд, -

ВИРІШИВ:

Позов ОСОБА_1 до Рокитнянської селищної ради Білоцерківського району Київської області про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини - задовольнити.

Визначити ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_4 , РНОКПП НОМЕР_3 , додатковий строк терміном в три місяці, після набрання рішенням законної сили, для подання ним до нотаріальної контори заяви про прийняття спадщини за законом, що відкрилася після смерті ОСОБА_2 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_1 .

На підставі підпункту п. 9 ч. 1 ст. 5 Закону України "Про судовий збір", позивач звільняється від сплати судового збору. Рішення може бути оскаржене шляхом подання на нього апеляційної скарги безпосередньо до Київського апеляційного суду протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення - зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення. Учасник справи, якому повне рішення суду не було вручене у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження на рішення суду - якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду. Рішення набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Повне найменування сторін:

позивач: ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_4 , РНОКПП НОМЕР_3 , проживаючого за адресою: АДРЕСА_2 ;

відповідач: Рокитнянська селищна рада Білоцерківського району Київської області, місце знаходження: 09601, Київська область, Білоцерківський район, смт Рокитне, вул. Незалежності, 2, електронна адреса: .

Повний текст судового рішення складено 22 лютого 2022 року.

Головуюча суддя Олена ЧОРНЕНЬКА