Справа № 274/7301/21
Провадження № 2/0274/617/22
Рішення

Іменем України

22.02.2022 року Бердичівський міськрайонний суд Житомирської області в складі: судді Вдовиченко Т.М., за участю секретаря судового засідання Рудич М.О., розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Бердичеві Житомирської області цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до Гришковецької селищної ради Бердичівського району про визнання права власності на житловий будинок в порядку спадкування за заповітом, -

В с т а н о в и в :

В листопаді 2021 року ОСОБА_1 через свого представника ОСОБА_2 звернулася до суду із даною позовною заявою, відповідно до якої просить суд визнати за ОСОБА_1 право власності на житловий будинок АДРЕСА_1 з господарськими спорудами в порядку спадкування за заповітом після смерті матері ОСОБА_3 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_1 .

Позовні вимоги обґрунтовані тим, що ІНФОРМАЦІЯ_1 померла її мати - ОСОБА_3 , 1929 р.н., яка постійно проживала та була зареєстрована в АДРЕСА_1 . Після її смерті залишилося спадкове майно - житловий будинок з господарськими спорудами. За життя спадкодавець склала заповіт від 23.04.2007 року на все належне їй майно на ім"я позивачки. Зазначає, що спадщину позивачка прийняла та звернулася до Бердичівської державної нотаріальної контори із заявою про видачу свідоцтва про право на спадщину за заповітом.

Інших спадкоємців за законом або заповітом немає.

Однак, постановою державного нотаріуса Бердичівської державної нотаріальної контори від 07.09.2021 року їй відмовлено у видачі свідоцтва про право на спадщину за заповітом через відсутність у неї правовстановлюючих документів на будинок.

В судове засідання позивачка не з"явилася, 22.02.2022 року представником позивачки ОСОБА_2 подано заяву про розгляд справи без її участі та участі позивачки. Позовні вимоги підтримують та просять задовольнити.

Представник відповідача, будучи належним чином повідомленим про дату, час та місце судового розгляду справи, в судове засідання не з"явився, причину неявки суду не повідомлено.

Відповідно до ч. 3 ст. 211 ЦПК України слідує, що учасник справи має право заявити клопотання про розгляд справи за його відсутності.

Згідно ч. 2 ст. 247 ЦПК України, у разі неявки в судове засідання всіх учасників справи чи в разі якщо відповідно до положень цього Кодексу розгляд справи здійснюється судом за відсутності учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.

Суд, дослідивши письмові матеріали справи, прийшов до наступного висновку.

Судом встановлено, що ОСОБА_3 померла ІНФОРМАЦІЯ_1 в с. Половецьке Бердичівського району , Житомирської області ( а.с.6).

23.04.2007 року ОСОБА_3 на випадок своєї смерті склала заповіт на все її майно, яке заповідала дочці ОСОБА_1 ( а.с.8).

Як вбачається з довідки КП Бердичівське МБТІ від 10.08.2021 року № 1388, будинок АДРЕСА_1 по праву власності не зареєстрований ( а.с.9).

Згідно виписки з погосподарської книги , ОСОБА_3 була зареєстрована та проживала за адресою : АДРЕСА_1 . Земельна ділянка для будівництва та обслуговування житлового будинку та господарських споруд становить 0,25 га., для ведення особистого с/г 0,33 га, знаходилась у користуванні ( а.с.10).

Постановою державного нотаріуса Бердичівської державної нотаріальної контори відмовлено ОСОБА_1 у видачі свідоцтва про право на спадщину за заповітом на житловий будинок номер АДРЕСА_1 , після ОСОБА_3 , померлої ІНФОРМАЦІЯ_1 у зв"язку з відсутністю у неї документа, що посвідчує право власності спадкодавці на житловий будинок ( а.с.7).

В судовому засіданні оглянуто матеріали спадкової справи № 424/1010 до майна померлого ІНФОРМАЦІЯ_1 ОСОБА_3 .

Статтею 1217 ЦК України визначено, що спадкування здійснюється за заповітом або за законом.

До складу спадщини входять усі права та обов`язки, що належали спадкодавцеві на момент відкриття спадщини і не припинилися внаслідок його смерті (стаття 1218 ЦК України).

Відповідно до ст. 1220 ЦК України спадщина відкривається внаслідок смерті особи або оголошення її померлою. Часом відкриття спадщини є день смерті особи або день, з якого вона оголошується померлою.

Відповідно до ст. 1268 ЦК України спадкоємець за заповітом чи за законом має право прийняти спадщину або не прийняти її. Спадкоємець, який постійно проживав разом із спадкодавцем на час відкриття спадщини, вважається таким, що прийняв спадщину, якщо протягом строку, встановленого статтею 1270 цього Кодексу, він не заявив про відмову від неї.

Згідно ст. 316 ЦК України, право власності є право особи на річ (майно), яке вона здійснює відповідно до закону за своєю волею, незалежно від волі інших осіб.

Відповідно до ст. 328 ЦК України право власності набувається на підставах, що не заборонено законом, зокрема із правочинів. Право власності вважається набутим правомірно, якщо інше не випливає із закону або незаконність набуття права власності не встановлено судом.

Згідно п. 3 листа Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ «Про судову практику розгляду цивільних справ про спадкування» від 16.05.2013 № 24-753/0/4-13, спадкоємець може звернутися до суду із позовом про визнання права власності на спадкове майно. При цьому в зазначеному листі ВССУ вказано, що при розгляді справ про визнання права власності на спадкове нерухоме майно у випадках, якщо спадщина прийнята, проте спадкоємцем не було одержано свідоцтво про право на спадщину (ст. 1297 ЦК України) або не здійснено державну реєстрацію права на спадщину (ст. 1299 ЦК України), слід брати до уваги, що законодавець розмежовує поняття «виникнення права на спадщину» та «виникнення права власності на нерухоме майно, що входить до складу спадщини».

Відповідно до норм ч. 5 ст. 1268 ЦК України, незалежно від часу прийняття спадщини вона належить спадкоємцеві з часу відкриття спадщини та згідно із ч. 3 ст. 1296 ЦК України відсутність свідоцтва про право на спадщину не позбавляє спадкоємця права на спадщину.

Згідно зі ст. 392 ЦК України власник майна може пред`явити позов про визнання його права власності, якщо це право оспорюється або не визнається.

Оскільки на нерухоме майно не було оформлено право власності, тому згідно листа Міністерства Юстиції України від 21.02.2005 року № 19-32/19 "Щодо порядку оформлення документів в разі смерті власника нерухомого майна таке право в разі відсутності правовстановлюючих документів вирішується в судовому порядку".

Отже судом встановлено, що позивачка маює право на спадкування будинку з господарськими будівлями та спорудами за АДРЕСА_1 , після смерті матері ОСОБА_3 , тому отримує право власності на нього в порядку спадкування за заповітом.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 12 - 13, 76- 81, 141, 247, 263-265, 268 ,354 ЦПК України, суд, -

В и р і ш и в :

Позовні вимоги ОСОБА_1 до Гришковецької селищної ради про визнання права власності на житловий будинок в порядку спадкування за заповітом - задовольнити.

Визнати за ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , РНОКПП НОМЕР_1 , право власності на житловий будинок АДРЕСА_1 з господарськими спорудами в порядку спадкування за заповітом після смерті матері ОСОБА_3 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_1 .

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Учасники справи, а також особи, які не брали участі у справі, якщо суд вирішив питання про їхні права, свободи, інтереси та (або) обов`язки, мають право оскаржити в апеляційному порядку рішення суду першої інстанції повністю або частково.

Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів з дня його проголошення безпосередньо до Житомирського апеляційного суду.

Учасник справи, якому повне рішення суду не було вручено у день його проголошення або складання, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Суддя Т.М. Вдовиченко