УХВАЛА

1 березня 2022 року м. Мукачево Справа №303/7405/21 2/303/1930/21

Мукачівський міськрайонний суд Закарпатської області

в складі: головуючого судді Кость В.В.

секретар судового засідання Немеш Г.В.,

розглянувши у підготовчому судовому засіданні в м. Мукачево матеріали цивільної справи

за позовом ОСОБА_1

до відповідача ОСОБА_2

треті особи без самостійних вимог на предмет спору:

(1) Відділ державної реєстрації актів цивільного стану у місті Мукачеві Мукачівського району Закарпатської області Південно-Західного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м.Івано-Франківськ);

(2) приватний нотаріус Мукачівського міського нотаріального округу Машіка Олена Миколаївна

про визнання заповіту та шлюбу недійсними,

За участю:

представників відповідача Бедринець М.Ю., Гринихи Т.Ю.

ВСТАНОВИВ:

В провадженні суду перебуває вищевказана цивільна справа.

В межах підготовчого розгляду справи представником відповідача 15.12.2021 подано ряд клопотань, зокрема:

- клопотання про витребування доказів;

- заява про виклик свідків;

- клопотання про призначення повторної комплексної судово-медичної експертизи.

В підготовче судове засідання позивач та його представник не з`явилися, натомість від представника позивача надійшло клопотання про відкладення підготовчого судового засідання, яке суд відхиляє з огляду на наступне.

Відповідно до § 23 рішення ЄСПЛ від 06 вересня 2007 року (заява №3572/03 у справі «Цихановський проти України») національні суди мають створювати умови для того, щоб судове провадження було швидким та ефективним. Зокрема, національні суди мають вирішувати, чи відкласти судове засідання за клопотанням сторін, а також, чи вживати якісь дії щодо сторін, чия поведінка спричинила невиправдані затримки у провадженні.

У поданій суду заяві про відкладення судового розгляду справи, представник позивача, за умов його належного повідомлення про час і місце підготовчого судового засідання, не довели фактичної наявності у них поважних причин, які б об`єктивно перешкоджали їм прийняти участь у підготовчому судовому засіданні 1 березня 2022 року.

Подання заяви про відкладення підготовчого судового засідання розцінюється судом як затягування розгляду справи.

Також по відношенню до ситуації, що склалася суд зазначає, що приймаючи доручення про надання професійної правничої (правової) допомоги, адвокат повинен зважити на свої можливості щодо його виконання.

Адвокат не повинен вчиняти дій, спрямованих на невиправдане затягування судового розгляду справи (частина друга ст. 17, частина друга ст. 44 Правил адвокатської етики).

З урахуванням строку перебування справи в провадженні суду, положень статті 198, частин другої статі 223 Цивільного процесуального кодексу України суд проводить підготовче судове засідання за відсутності позивача та його представника.

Така позиція суду співпадає із необхідністю дотримання судом розумних строків розгляду справи, що є вимогою статті 6 Конвенції про захист прав людини та основоположних свобод 1950 року.

Відповідач в підготовче судове засідання не з`явилася.

Представники відповідача в підготовчому судовому засіданні просили задоволити вищезазначені клопотання.

Заслухавши доводи строрін, дослідивши подані по справі доказові матеріали, а також розглянувши клопотання та заяви, суд приходить до наступного висновку.

Здійснюючи правосуддя, суд захищає права, свободи та інтереси фізичних осіб, права та інтереси юридичних осіб, державні та суспільні інтереси у спосіб, визначений законом або договором (частина перша статті 5 Цивільного процесуального кодексу України).

Вирішуючи клопотання відповідача про витребування доказів та виклик свідків, суд виходить з того, що згідно з п. 4 частини п`ятої статті 12 Цивільного процесуального кодексу суд, зберігаючи об`єктивність і неупередженість: сприяє учасникам судового процесу в реалізації ними прав, передбачених цим кодексом.

Відповідно до частини другої статті 84 Цивільного процесуального кодексу України, учасник справи, у разі неможливості самостійно надати докази, вправі подати клопотання про витребування доказів судом.

Відповідно до частини першої ст. 76 Цивільного процесуального кодексу України доказами є будь які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи

Ці дані встановлюються такими засобами: письмовими, речовими і електронними доказами; висновками експертів; показаннями свідків.

Правовими приписами частини другої статті 84 Цивільного процесуального кодексу України у клопотанні про витребування доказів повинно бути зазначено: який доказ витребовується; обставини, які може підтвердити цей доказ, або аргументи, які він може спростувати; підстави, з яких випливає, що цей доказ має відповідна особа; вжиті особою, яка подає клопотання, заходи для отримання цього доказу самостійно, докази вжиття таких заходів та (або) причини неможливості самостійного отримання цього доказу.

З наведеного випливає, що для можливості витребування доказів у судовому порядку учаснику судового процесу необхідно зазначити обставини, які може підтвердити цей доказ, в зв`язку з чим і подається клопотання про витребування доказів, яке повинно відповідати вимогам частини другої ст. 84 Цивільного процесуального кодексу України.

Як вбачається зі змісту наявного в матеріалах справи клопотання про витребування доказів представником відповідача всупереч приписам частини другої статті 84 Цивільного процесуального кодексу України не наведено обґрунтування та не зазначено, які самі обставини мають бути встановленні матеріалами кримінального провадження, внесеного до ЄРДР за №0000121 від 17.01.2020.

Враховуючи викладене, клопотання в частині витребування матеріалів кримінального провадження задоволенню не підлягає.

Разом з тим, з метою з`ясування всіх обставин справи, у контексті з правовими приписами пункту 4 частини п`ятої ст. 12, ст. 263 Цивільного процесуального кодексу України, суд приходить до висновку про задоволення клопотань про виклик свідків та доцільність витребування інформації, яка стосується предмету доказування за позовом, а саме: медичної картки стаціонарного хворого, повну історію хвороби, висновки лікарів щодо стану стаціонарного хворого - ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_2 .

Розглянувши клопотання про призначення посмертної комплексної судово-психіатричної експертизи суд керується наступними нормами права.

Відповідно до ст. 1 Закону України «Про судову експертизу» судова експертиза - це дослідження експертом на основі спеціальних знань матеріальних об`єктів, явищ і процесів, які містять інформацію про обставини справи, що перебуває у провадженні органів дізнання, досудового та судового слідства.

Організаційні засади проведення судово-психіатричної експертизи визначені Порядком проведення судово-психіатричної експертизи, затвердженим Наказом Міністерства охорони здоров`я України 08 травня 2018 року № 865 та зареєстрованим в Міністерстві юстиції України 14 червня 2018 р. за № 719/32171 (надалі - Порядок).

Згідно з п.10 Порядку предметом судово-психіатричних експертиз є психічний стан особи у певні юридично значимі проміжки часу. Психічний стан особи у певні юридично значимі проміжки часу визначається з метою надання відповіді на запитання, поставлені особою або органом, яка (який) залучила(в) експерта, або слідчим суддею чи судом, що доручив проведення експертизи.

За формою проведення судово-психіатрична експертиза може бути амбулаторною, стаціонарною, посмертною (п. 6 Порядку).

Згідно з п. 3 Порядку судово-психіатричні експертизи проводять державні спеціалізовані судово-психіатричні установи Міністерства охорони здоров`я України.

Відповідно до статті 103 Цивільного процесуального кодексу України суд призначає експертизу у справі за сукупності таких умов: для з`ясування обставин, що мають значення для справи, необхідні спеціальні знання у сфері іншій, ніж право, без яких встановити відповідні обставини неможливо; сторонами (стороною) не надані відповідні висновки експертів із цих самих питань або висновки експертів викликають сумніви щодо їх правильності.

Згідно з частиною першою статті 104 Цивільного процесуального кодексу України про призначення експертизи суд постановляє ухвалу, в якій зазначає підстави проведення експертизи, питання, з яких експерт має надати суду висновок, особу (осіб), якій доручено проведення експертизи, перелік матеріалів, що надаються для дослідження, та інші дані, які мають значення для проведення експертизи.

Частиною першою статті 105 Цивільного процесуального кодексу України передбачено, що призначення експертизи судом є обов`язковим також за клопотанням хоча б однієї із сторін, якщо у справі необхідно встановити: 1) характер і ступінь ушкодження здоров`я; 2) психічний стан особи; 3) вік особи, якщо про це немає відповідних документів і неможливо їх одержати.

Статтею 3 Закону України «Про психіатричну допомогу» визначена презумпція психічного здоров`я, суть якої полягає в тому, що кожна особа вважається такою, яка не має психічного розладу, доки наявність такого розладу не буде встановлено на підставах та в порядку, передбачених цим Законом та іншими законами України.

Тобто, для визначення тимчасового стану особи, при якому вона внаслідок функціональних розладів психіки, порушення фізіологічних процесів в організмі або інших хворобливих станів не може розуміти значення своїх дій та керувати ними у момент укладення нею правочину, необхідне обов`язкове призначення судово-психіатричної експертизи. Висновок такої експертизи має стосуватися стану особи саме на момент вчинення правочину.

Позивачем додано до матеріалів позовної заяви первинний висновок комісійної посмертної судово-психіатричного експерта №581 від 24.12.2020.

Разом з тим, якщо висновок експерта буде визнано необґрунтованим або таким, що суперечить іншим матеріалам справи або викликає сумніви в його правильності, судом може бути призначена повторна експертиза, яка доручається іншому експертові (експертам) (частина 2 статті 113 Цивільного процесуального кодексу України).

Враховуючи вищенаведене, зміст позовних вимог та наявні у матеріалах справи фактичні дані, сумніви відповідача щодо правильності та точності доданого позивачем висновку судово-психіатричного експерта від 24.12.2020 №581, імперативні приписи процесуального закону відносно обов`язковості призначення експертизи при необхідності встановлення психічного стану особи, суд приходить до висновку про наявність підстав для призначення по справі повторного експертного дослідження, з метою вирішення спірних питань щодо можливості ОСОБА_3 усвідомлювати значення своїх дій та керувати ними на час складання заповіту та реєстрації шлюбу, оскільки для правильного та об`єктивного вирішення заявлених позивачем вимог необхідно дослідити, поряд з іншими доказами, висновок експерта стосовно цього питання.

При цьому, з урахуванням того, що первинна посмертна комісійна експертиза проведена, суд вважає, що по справі слід призначити повторну посмертну комплексну судово-психіатричну експертизу, проведення якої доручити експертам Комунального некомерційного підприємства Львівської обласної ради «Львівська обласна клінічна психіатрична лікарня», попередивши їх про відповідальність за завідомо неправдивий висновок та за відмову без поважних причин від виконання покладених на них обов`язків.

Згідно з п. 5 частини першої ст. 252 Цивільного процесуального кодексу України суд може за заявою учасника справи, а також з власної ініціативи зупинити провадження у справі у разі призначення судом експертизи.

На підставі наведеного та керуючись ст.ст. 12, 13, 49, 76, 81, 83, 84, 103-104, 113, 193, 197, 198, 223, 252, 259, 260, 353, 354 Цивільного процесуального кодексу України, Мукачівський міськрайонний суд Закарпатської області

УХВАЛИВ:

1. Клопотання представника відповідача про витребування доказів задоволити частково.

1.1. Витребувати від Мукачівської центральної районної лікарні (м. Мукачево, вул. Пирогова, 8-13) медичну картку стаціонарного хворого, повну історію хвороби, висновок лікарів щодо стану стаціонарного хворого - ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_2 .

1.2. В задоволенні іншої частини клопотання про витребування доказів - відмовити.

1.3. Витребувані докази подати у строк до 17 березня 2022 року включно.

1.4. Особи, які не мають можливості подати доказ, який витребовує суд, або не мають можливості подати такий доказ у встановлені строки, зобов`язані повідомити про це суд із зазначенням причин протягом п`яти днів з дня вручення ухвали.

2. Викликати для допиту у якості свідків:

- ОСОБА_4 ( АДРЕСА_1 );

- ОСОБА_5 ( АДРЕСА_2 );

- ОСОБА_6 ( АДРЕСА_3 );

- ОСОБА_7 ( АДРЕСА_4 );

- ОСОБА_8 ( АДРЕСА_5 );

- ОСОБА_9 ( АДРЕСА_6 );

- ОСОБА_10 ( АДРЕСА_7 );

- ОСОБА_11 ( АДРЕСА_8 );

- ОСОБА_12 ( АДРЕСА_9 ).

2.1. Цією ухвалою суд попереджує свідків про кримінальну відповідальність, передбачену ст. ст. 384, 385 Кримінального кодексу України за завідомо неправдиве показання чи відмову від давання показання на вимогу суду.

3. Клопотання представника відповідача про призначення повторної посмертної комплексної судово-психіатричної експертизи - задоволити частково.

3.1. Призначити по справі повторну посмертну комплексну судово-психіатричну експертизу.

3.2. На вирішення експерта винести такі питання:

3.2.1. Чи страждав останні місяці життя ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_2 на тяжкі психічні захворювання (психічний розлад), якими були ці захворювання гострими чи хронічними?

3.2.2. Чи міг ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_2 розуміти значення своїх дій та керувати ними на час підписання заповіту, який посвідчено 9 вересня 2019 року о 12 год 30 хв приватним нотаріусом Мукачівського міського нотаріального округу Машика О.М.?

3.2.3. Чи міг ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_2 розуміти значення своїх дій та керувати ними на час укладання шлюбу 27 вересня 2019 року?

3.2.4. Чи перебував ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_2 у стані абсолютної неспроможності 9 вересня 2019 року о 12 год 30 хв.?

3.3. Проведення експертизи доручити судовим експертам Комунального некомерційного підприємства Львівської обласної ради «Львівська обласна клінічна психіатрична лікарня» (79021, м. Львів, вул. Кульпарківська, 95).

4. Судові витрати за проведення експертизи покласти на відповідача ОСОБА_12 .

5. Цією ухвалою суд попереджує експертів про кримінальну відповідальність, передбачену ст. ст. 384, 385 Кримінального кодексу України за ухилення від проведення експертизи та подання завідомо неправдивого висновку.

6. На час проведення експертизи провадження в справі зупинити.

7. Ухвала суду в частині призначення експертизи може бути оскаржена до Закарпатського апеляційного суду протягом п`ятнадцяти днів з дня проголошення ухвали. Учасник справи, якому ухвала суду не була вручена у день її проголошення має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Суддя В.В. Кость