У Х В А Л А

Справа № 200/11340/19

Провадження № 2/932/4391/21

01 березня 2022 року м. Дніпро

Суддя Бабушкінського районного суду м. Дніпропетровська Куцевол В.В., ознайомившись із матеріалами зустрічної позовної заяви приватного нотаріуса Дніпропетровського міського нотаріального округу Орлова Олега Анатолійовича до Департаменту по роботі з активами Дніпровської міської ради, треті особи комунальне підприємство «Бюро обліку майнових прав та діяльності з нерухомістю» Дніпропетровської міської ради, Головне територіальне управління юстиції у Дніпропетровській області про стягнення вартості поліпшень орендованого майна, -

В С Т А Н О В И В:

В провадженні судді Бабушкінського районного суду м. Дніпропетровська Лукінової К.С. перебувала цивільна справа за позовом Департаменту по роботі з активами Дніпровської міської ради, поданим в інтересах держави прокурором Центральної окружної прокуратури м. Дніпра до приватного нотаріуса Дніпровського міського нотаріального округу Орлова Олега Анатолійовича, треті особи комунальне підприємство «Бюро обліку майнових прав та діяльності з нерухомістю» Дніпровської міської ради, Головне територіальне управління юстиції у Дніпропетровській області про стягнення заборгованості, зобов`язання повернути нерухоме майно.

Внаслідок закінчення строку відрядження судді Лукінової К.С. до Бабушкінського районного суду м. Дніпропетровська, справу протоколом повторного автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 22.02.2021 року передано у моє провадження.

З матеріалів справи встановлено, що 26.08.2020 року до суду надійшов зустрічний позов приватного нотаріуса Дніпропетровського міського нотаріального округу Орлова Олега Анатолійовича до Департаменту по роботі з активами Дніпровської міської ради, треті особи комунальне підприємство «Бюро обліку майнових прав та діяльності з нерухомістю» Дніпропетровської міської ради, Головне територіальне управління юстиції у Дніпропетровській області про стягнення вартості поліпшень орендованого майна, питання про прийняття якого до спільного розгляду з первісним позовом не вирішено.

Протоколом передачі справи раніше визначеному складу суду від 01.03.2022 року у моє провадження передано зустрічний позов.

У статті 129 Конституції України однією із засад судочинства проголошено рівність усіх учасників судового процесу перед законом і судом.

Процесуальний порядок провадження у цивільних справах визначається ЦПК України та іншими законами України, якими встановлюється зміст, форма, умови реалізації процесуальних прав і обов`язків суб`єктів цивільно-процесуальних правовідносин та їх гарантій.

Цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін (ч. 1 ст. 12 ЦПК України). Кожна сторона несе ризик настання наслідків, пов`язаних із вчиненням чи невчиненням нею процесуальних дій (ч. 4 ст. 12 ЦПК України). Учасник справи розпоряджається своїми правами щодо предмета спору на власний розсуд (ч. 3 ст. 13 ЦПК України).

Справедливість судового розгляду повинна знаходити свою реалізацію, у тому числі, у здійсненні судом правосуддя без формального підходу до розгляду кожної конкретної справи.

Дотримання принципу справедливості судового розгляду є надзвичайно важливим під час розгляду судових справ, оскільки його реалізація слугує гарантією того, що сторона, незалежно від рівня її фахової підготовки та розуміння певних вимог цивільного судочинства, матиме можливість забезпечити захист своїх інтересів.

Відповідно до вимог ч. 1 ст. 44 ЦПК України, учасники судового процесу та їхні представники повинні добросовісно користуватися процесуальними правами; зловживання процесуальними правами не допускається.

Порядок пред`явлення до суду зустрічного позову у цивільній справі визначено нормами статей 193, 194 ЦПК України.

Відповідно до вимог ст. 193 ЦПК України, відповідач має право пред`явити зустрічний позов у строк для подання відзиву. Зустрічний позов приймається до спільного розгляду із первісним позовом, якщо обидва позови взаємопов`язані і спільний їх розгляд є доцільним, зокрема, коли вони виникають з одних правовідносин або коли задоволення зустрічного позову може виключити повністю або частково задоволення первісного позову. Вимоги за зустрічним позовом ухвалою суду об`єднуються в одне провадження із первісним позовом. У випадку подання зустрічного позову у справі, яка розглядається за правилами спрощеного позовного провадження, суд постановляє ухвалу про перехід до розгляду справи за правилами загального позовного провадження.

З матеріалів справи вбачається, що ухвалою суду від 05.08.2019 року відкрито провадження у справі та встановлено відповідачу 15-ти денний строк на подання відзиву, який починає свій відлік з моменту отримання ним копії ухвали суду про відкриття провадження у справі.

19.11.2019 року відповідач надав до суду відзив на позовну заяву, у якому зазначив, що 28.10.2019 року він отримав копію ухвали суду від 05.08.2019 року про відкриття провадження у справі.

26.08.2020 року відповідач звернувся до суду із зустрічним позовом, до якого долучив клопотання про поновлення пропущеного процесуального строку на подання зустрічної позовної заяви. Клопотання обґрунтував тим, що він пропустив строк на подання зустрічного позову, оскільки після відкриття провадження у справі намагався самостійно зібрати докази для обґрунтування зустрічних позовних вимог щодо вартості поліпшень орендованого нерухомого майна. З цією метою він звертався до балансоутримувачів спірного приміщення, ВАТ «Завод Дніпропрес», у Централізовану систему бібліотек для дітей м. Дніпра, зв`язувався з підрядними організаціями, які проводили будівельні роботи. Постановою КМУ № 211 від 11.03.2020 року запроваджено карантин по всій території України з метою запобігання поширенню гострої респіраторної хвороби Covid-19, спричиненої коронавірусом Sars-Cov-2. У зв`язку з цим, Прикінцеві положення ЦПК України доповнено третім пунктом, згідно з яким на час карантину суд може поновити пропущений строк як до, так і після його закінчення.

До зустрічної позовної заяви ніяких доказів звернення відповідача з будь-якими запитами для отримання доказів не долучено, як і не долучено доказів того, що відповідач хворів на гостру респіраторну хворобу Covid-19, спричинену коронавірусом Sars-Cov-2.

Відповідно до вимог ч. 7 ст. 178 ЦПК України, відзив подається в строк, встановлений судом, який не може бути меншим п`ятнадцяти днів з дня вручення ухвали про відкриття провадження у справі.

Як вже зазначалось, відповідно до вимог ст. 193 ЦПК України, відповідач має право пред`явити зустрічний позов у строк для подання відзиву.

За правилами ч. 3 ст. 194 ЦПК України зустрічна позовна заява, подана з порушенням вимог частин першої та другої статті 193 цього Кодексу, ухвалою суду повертається заявнику. Копія зустрічної позовної заяви долучається до матеріалів справи.

Згідно з вимогами ч. 1 ст. 120 ЦПК України, строки, в межах яких вчиняються процесуальні дії, встановлюються законом, а якщо такі строки законом не визначені, - встановлюються судом.

Відповідно до вимог ст. 126 ЦПК України, право на вчинення процесуальної дії втрачається із закінченням строку, встановленого законом або судом. Документи, подані після закінчення процесуальних строків, залишаються без розгляду, крім випадків, передбачених цим Кодексом.

Згідно з вимогами ст. 127 ЦПК України, суд за заявою учасника справи поновлює пропущений процесуальний строк, встановлений законом, якщо визнає причини його пропуску поважними, крім випадків, коли цим Кодексом встановлено неможливість такого поновлення. Встановлений судом процесуальний строк може бути продовжений судом за заявою учасника справи, поданою до закінчення цього строку, чи з ініціативи суду. Якщо інше не встановлено законом, заява про поновлення процесуального строку, встановленого законом, розглядається судом, у якому належить вчинити процесуальну дію, стосовно якої пропущено строк, а заява про продовження процесуального строку, встановленого судом, - судом, який встановив строк, без повідомлення учасників справи.

Відповідно до вимог ч. 13 ст. 7 ЦПК України, розгляд справи здійснюється в порядку письмового провадження за наявними у справі матеріалами, якщо цим Кодексом не передбачено повідомлення учасників справи. У такому випадку судове засідання не проводиться.

З наведених вище норм права вбачається наступне. Строк на подання відзиву, а відтак і строк на подання зустрічного позову встановлюється судом. Через те, що строк встановлюється судом, заінтересована у продовженні строку сторона має звернутись до суду не з клопотанням про поновлення пропущеного процесуального строку, що може заявлятись тільки у випадку встановлення строку законом, а з клопотанням про продовження встановленого судом процесуального строку, яке має бути подано до суду до спливу такого строку.

Згідно з вимогами п. 3 Прикінцевих положень ЦПК України, під час дії карантину, встановленого Кабінетом Міністрів України з метою запобігання поширенню коронавірусної хвороби (COVID-19), суд за заявою учасників справи та осіб, які не брали участі у справі, якщо суд вирішив питання про їхні права, інтереси та (або) обов`язки (у разі наявності у них права на вчинення відповідних процесуальних дій, передбачених цим Кодексом), поновлює процесуальні строки, встановлені нормами цього Кодексу, якщо визнає причини їх пропуску поважними і такими, що зумовлені обмеженнями, впровадженими у зв`язку з карантином. Суд може поновити відповідний строк як до, так і після його закінчення. Суд за заявою особи продовжує процесуальний строк, встановлений судом, якщо неможливість вчинення відповідної процесуальної дії у визначений строк зумовлена обмеженнями, впровадженими у зв`язку з карантином.

Покликання відповідача на вимоги п. п. 3 Прикінцевих положень ЦПК України в обгрунтування підстав для поновлення пропущеного процесуального строку, встановленого судом на подання зустрічного позову є безпідставними, оскільки внаслідок пропуску через встановлені карантинні обмеження суд може поновити процесуальні строки, що встановлені законом. У випадку встановлення процесуального строку судом, останній може лише продовжити процесуальний строк до моменту його спливу. Строк, який вже закінчився, продовжити неможливо.

Через те, що відповідач у встановлений судом строк з клопотанням про його продовження не звертався, поновити пропущений процесуальний строк, встановлений судом на подання відзиву і зустрічного позову неможливо, а самі доводи відповідача про пропуск строку через вжиття заходів із збору доказів та введення карантинних обмежень не віднайшли свого документального підтвердження у долучених до зустрічного позову і клопотання доказах, в задоволенні клопотання належить відмовити.

Оскільки строк на подання зустрічної позовної заяви, встановлений судом в ухвалі про відкриття провадження у справі сплив 12.11.2019 року, до моменту його спливу відповідач з клопотанням про продовження такого строку не звернувся, поновити процесуальний строк за клопотанням учасника справи суд може тільки у випадку, якщо він встановлений законом, тоді як у даному випадку він встановлений судом, зустрічну позовну заяву належить повернути відповідачу.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 12, 13, 126, 127, 175, 177, 193, 194, 258, 260, 353 ЦПК України,-

У Х В А Л И В:

У задоволенні клопотання приватного нотаріуса Дніпропетровського міського нотаріального округу Орлова Олега Анатолійовича про поновлення пропущеного процесуального строку на подання зустрічного позову відмовити.

Зустрічний позов приватного нотаріуса Дніпропетровського міського нотаріального округу Орлова Олега Анатолійовича до Департаменту по роботі з активами Дніпровської міської ради, треті особи комунальне підприємство «Бюро обліку майнових прав та діяльності з нерухомістю» Дніпропетровської міської ради, Головне територіальне управління юстиції у Дніпропетровській області про стягнення вартості поліпшень орендованого майна - повернути заявнику.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею та може бути оскаржена до Дніпровського апеляційного суду через Бабушкінський районний суд м. Дніпропетровська, протягом 15 днів з дня її складення.

Суддя В.В. Куцевол