ЧЕРКАСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
Номер провадження 22-з/821/15/22 Справа № 712/462/19
УХВАЛА

24 лютого 2022 року м. Черкаси

Черкаський апеляційний суд в складі колегії суддів: Новікова О.М., Вініченка Б.Б., Гончар Н.І., розглянувши в порядку письмового провадження заяву ОСОБА_1 про виправлення описки та про роз`яснення постанови Черкаського апеляційного суду від 13 травня 2021 року у справі за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_3 , третя особа: Регіональний сервісний центр МВС в Черкаській області, про поділ спільного майна подружжя, -

в с т а н о в и в :

Черкаським апеляційним судом розглядалась апеляційна скарга ОСОБА_3 на рішення Соснівського районного суду м. Черкаси від 22 березня 2021 року у даній справі.

Постановою Черкаського апеляційного суду від 13 травня 2021 року апеляційну скаргу ОСОБА_3 задоволено частково.

Рішення Соснівського районного суду м. Черкаси від 22 березня 2021 року змінено, виклавши його резолютивну частину в такій редакції:

Позовні вимоги ОСОБА_4 задовольнити.

Визнати за ОСОБА_1 право власності на Ѕ частину автомобіля Renault Kengoo, 2007 року випуску, державний номерний знак НОМЕР_1 .

Визнати за ОСОБА_3 право власності на Ѕ частину автомобіля Renault Kengoo, 2007 року випуску, державний номерний знак НОМЕР_1 .

Судовий збір, сплачений ОСОБА_2 у сумі 1 584,20 грн. компенсувати за рахунок держави у порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України.

Стягнути з ОСОБА_3 на користь ОСОБА_1 витрати на правову допомогу в сумі 7 500,00 грн.

28 січня 2022 року надійшла заява ОСОБА_1 про виправлення описки в постанові Черкаського апеляційного суду від 13.05.2021, яку заявниця мотивувала тим, що при зверненні до органів Казначейства їй було відмовлено в поверненні судового збору в розмірі 1584,20 грн. Відмова обґрунтована тим, що в постанові зазначено «компенсувати». Але органи Казначейства займаються лише «поверненням» судового збору. Тому просила суд виправити описку в резолютивній частині постанови, замінивши слово «компенсувати» на «повернути», оскільки в протилежному випадку заявниця позбавлена можливості виконати резолютивну частину рішення про компенсацію їй судового збору за рахунок держави.

04.02.2022 надійшла заява про роз`яснення постанови з тих самих підстав. Просить роз`яснити порядок виконання постанови для можливості повернення судового збору.

Дослідивши матеріали справи та доводи, викладені в заявах, колегія суддів дійшла таких висновків.

Відповідно до ч. 1 ст. 269 ЦПК України суд може з власної ініціативи або за заявою учасників справи, виправити допущені в рішенні чи ухвалі описки чи арифметичні помилки.

Положеннями ч. 2 ст. 269 ЦПК України передбачено, що питання про внесення виправлень вирішується без повідомлення учасників справи, про що постановляється ухвала. За ініціативою суду питання про внесення виправлень вирішується в судовому засіданні за участю учасників справи, проте їхня неявка не перешкоджає розгляду питання про внесення виправлень.

Отже, виправлення допускається виключно щодо двох видів помилок - описок та помилок арифметичного характеру.

За змістом вказаної статті описка - це мимовільна (випадкова) помилка в рішенні, яка допущена при його викладенні. Описка - це також помилка у правописі, у розділових знаках, у смисловому викладенні речення. Тому описками є мимовільні, граматичні, орфографічні і стилістичні помилки, які викликають неточне викладення змісту рішення суду. До них можна віднести викривлення, допущені у прізвищі судді, прізвищі, імені та по батькові сторін та інших осіб, які беруть участь у справі, неправильні звороти мови, стилістично неправильно складені речення, розділові знаки, якщо вони викривляють дійсний зміст рішення.

Арифметична помилка - це помилка у підрахунках. Під поняттям «підрахунок» слід розуміти арифметичні дії: додавання, віднімання, множення, ділення.

Описка та арифметична помилка - це помилки, які свідчать, що рішення суду є неточним. Виправлення описок та арифметичних помилок у судовому рішенні здійснюється тим судом, який його ухвалив, не змінюючи сутності цього рішення.

В заяві про виправлення описки заявниця зазначає, що суд помилково зазначив в резолютивній частині рішення «компенсувати» судовий збір, замість «повернути» судовий збір.

В постанові Черкаського апеляційного суду від 13.05.2021 ухвалено компенсувати ОСОБА_1 судовий збір у сумі 1 584,20 грн. за рахунок держави у порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України, так як відповідач, з якого за загальним правилом стягується судовий збір у разі задоволення позову, є звільненим від сплати судового збору відповідно до п. 9 ч. 1 ст. 5 Закону України «Про судовий збір» (довідка № 876359 про його інвалідність ІІ групи безтерміново).

В частині шостій ст. 141 ЦПК України зазначено, що якщо сторону, на користь якої ухвалено рішення, звільнено від сплати судових витрат, з другої сторони стягуються судові витрати на користь осіб, які їх понесли, пропорційно до задоволеної чи відхиленої частини вимог, а інша частина компенсується за рахунок держави у порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України. Якщо обидві сторони звільнені від оплати судових витрат, вони компенсуються за рахунок держави у порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України.

Отже, апеляційний суд застосував ч. 6 ст. 141 ЦПК України, у якій зазначено слово «компенсуються», а не «повертаються».

Тому в резолютивній частині рішення відсутні описки, про які зазначає позивачка, а тому заява про внесення виправлень не підлягає задоволенню.

Що стосується заяви про роз`яснення порядку виконання постанови в частині рішення про компенсацію позивачці судового збору за рахунок держави, то суд зазначає про таке.

Відповідно до ч.ч. 1, 2 ст. 271 ЦПК України за заявою учасників справи, державного виконавця, приватного виконавця суд роз`яснює судове рішення, яке набрало законної сили, не змінюючи змісту судового рішення. Подання заяви про роз`яснення судового рішення допускається, якщо судове рішення ще не виконане або не закінчився строк, протягом якого рішення може бути пред`явлене до примусового виконання.

У п. 21 постанови Пленуму Верховного Суду України № 14 від 18 грудня 2009 року «Про судове рішення у цивільній справі» зазначено, що роз`яснення рішення суду можливе тоді, коли воно не містить недоліків, що можуть бути усунені лише ухваленням додаткового рішення, а є незрозумілим, що ускладнює його реалізацію. Зазначене питання розглядається судом, що ухвалив рішення, і в ухвалі суд викладає більш повно та ясно ті частини рішення, розуміння яких викликає труднощі, не вносячи змін у суть рішення і не торкаючись питань, які не були предметом судового розгляду. Роз`яснення рішення не допускається, якщо воно виконане або закінчився установлений законом строк, протягом якого рішення може бути пред`явлене до виконання.

Звернення з заявою про роз`яснення постанови зумовлене відмовою органами Державної Казначейської служби виконувати рішення про компенсацію судових витрат за рахунок держави, в порядку встановленому Кабінетом Міністрів України. Як вказала заявниця, при зверненні до органів Казначейства з метою виконання рішення суду, їй повідомили, що підзаконними актами визначено, що органи Казначейства можуть виконати постанову, якщо там буде написано «повернути».

Постановою КМУ від 27.04.2006 № 590 «Про граничні розміри компенсації витрат, пов`язаних з розглядом цивільних, адміністративних та господарських справ, і порядок їх компенсації за рахунок держави», а саме, п. 2 встановлено, що, зокрема, підставою для компенсації судових витрат є судове рішення. Відповідно до п. 4 компенсація судових витрат у цивільних та адміністративних справах здійснюється за рахунок і в межах бюджетних асигнувань судів, якими винесено відповідне рішення.

Постановою КМУ від 03.08.2011 № 845 затверджено Порядок виконання рішень про стягнення коштів державного та місцевих бюджетів або боржників, який визначає механізм виконання рішень про стягнення коштів державного та місцевих бюджетів або боржників, прийнятих судами, а також іншими органами (посадовими особами), які відповідно до закону мають право приймати такі рішення.

Пунктом 2 Порядку визначено, що безспірне списання - операції з коштами державного та місцевих бюджетів, що здійснюються з метою виконання Казначейством та його територіальними органами рішень про стягнення коштів без згоди (подання) органів, що контролюють справляння надходжень бюджету, боржників, органів місцевого самоврядування та/або державних органів на підставі виконавчих документів.

Також, у цьому пункті міститься роз`яснення терміну «боржники» - це визначені в рішенні про стягнення коштів державні органи, розпорядники бюджетних коштів (бюджетні установи), а також одержувачі бюджетних коштів в частині здійснення передбачених бюджетною програмою заходів, на які їх уповноважено, які мають відкриті рахунки в органах Казначейства, крім рахунків із спеціальним режимом використання.

Згідно з п. 3 Порядку рішення про стягнення коштів державного та місцевих бюджетів або боржників виконуються на підставі виконавчих документів виключно органами Казначейства у порядку черговості надходження таких документів до органів Казначейства (про стягнення коштів державного та місцевих бюджетів - з попереднім інформуванням Мінфіну, про стягнення коштів боржників - у межах відповідних бюджетних призначень, наданих бюджетних асигнувань (залишків коштів на рахунках підприємств, установ, організацій).

Крім того, п. 4 Порядку передбачено, що органи Казначейства, зокрема, вживають заходів до виконання виконавчих документів.

Відповідно до п. 24 Порядку № 845 стягувачі, на користь яких прийняті рішення про стягнення коштів з рахунків боржника, подають до органу Казначейства, в якому обслуговується боржник, документи, зазначені у п.6 Порядку.

Крім того, п. 18, 26 Порядку чітко передбачено, що виконання виконавчих документів щодо стягнення судового збору, зарахованого до державного бюджету, здійснюється органами Казначейства без звернення до органу, що контролює справляння надходжень бюджету, за відповідною інформацією. Судові витрати, штрафні санкції безспірно списуються за відповідним кодом економічної класифікації видатків бюджету.

Проте Черкаський апеляційний суд керувався ч. 6 ст. 141 ЦПК України і постановив саме компенсувати за рахунок держави у порядку, встановленому КМУ, сплачені позивачкою суми судового збору.

Оскільки, резолютивна частина постанови Черкаського апеляційного суду від 13 травня 2021 року не допускає подвійного тлумачення, є чіткою та зрозумілою, при її постановленні суд посилався на пряму норму ЦПК України, тому підстав для роз`яснення судового рішення не встановлено.

Керуючись ст. 269, 271, 368 ЦПК України, апеляційний суд,

у х в а л и в :

В задоволенні заяви ОСОБА_1 про виправлення описки в постанові Черкаського апеляційного суду від 13 травня 2021 року відмовити.

В задоволенні заяви ОСОБА_1 про роз`яснення постанови Черкаського апеляційного суду від 13 травня 2021 року відмовити.

Ухвала набирає законної сили з моменту її проголошення та може бути оскаржена в касаційному поряду до Верховного Суду у випадках та в строки, передбачені законом.

Судді