Справа № 683/452/22
У Х В А Л А

11 лютого 2022 року м. Старокостянтинів

Старокостянтинівський районний суд Хмельницької області в складі судді Завадської О.П., розглянувши матеріали справи за позовом ОСОБА_1 , ОСОБА_2 до Старокостянтинівської міської ради Хмельницької області про визнання права власності на нерухоме майно в порядку спадкування,

в с т а н о в и в:

07 лютого 2022 року ОСОБА_1 , ОСОБА_2 звернулись з позовом до Старокостянтинівської міської ради Хмельницької області про визнання права власності на нерухоме майно в порядку спадкування.

Як вбачається зі змісту позовної заяви ОСОБА_2 особисто підписала позов, натомість зазначено, що «за ОСОБА_1 заява підписана довіреною особою згідно довіреності від 29 вересня 2021 року ОСОБА_3 ».

На підтвердження своїх повноважень останньою надано копію Довіреності від 29 вересня 2021 року, посвідчену Опятюк Л.Ю., приватним нотаріусом Бучанського районного нотаріального округ Київської області за р. №1008.

Таким чином від імені ОСОБА_1 позов підписаний та поданий представником ОСОБА_3 , яка діє на підставі нотаріально посвідченої довіреності, як фізична особа.

Згідно ч.1 та ч.2 ст.58 ЦПК України сторона, третя особа, а також особа, якій законом надано право звертатись до суду в інтересах іншої особи, може брати участь у судовому процесі особисто (самопредставництво) та (або) через представника.

Особиста участь у справі особи не позбавляє її права мати в цій справі представника.

Відповідно до ч.1 ст.60 ЦПК України представником у суді може бути адвокат або законний представник.

Частиною 2 ст.60 ЦПК України визначено, що під час розгляду спорів, що виникають з трудових відносин, а також справ у малозначних спорах (малозначні справи) представником може бути особа, яка досягла вісімнадцяти років, має цивільну процесуальну дієздатність, за винятком осіб, визначених у статті 61 ЦПК України.

Зі змісту ч.4 ст.274 ЦПК України вбачається, що справи про спадкування не можуть бути розглянуті в порядку спрощеного позовного провадження, оскільки не відносяться до малозначних спорів, відтак і інтереси будь-кого з учасників цієї категорії справ повинні представляти лише адвокати.

Крім того, згідно з ч.2 ст.15 ЦПК України представництво у суді, як вид правничої допомоги, здійснюється виключно адвокатом (професійна правнича допомога), крім випадків, встановлених законом.

30 вересня 2016 року набрав чинності Закон України «Про внесення змін до Конституції України (щодо правосуддя)» від 02 червня 2016 року №1401-VIII.

Відповідно до ч.3 ст.131-2 Конституції України виключно адвокат здійснює представництво іншої особи в суді, а також захист від кримінального обвинувачення.

Згідно з підпунктом 11 пункту 16-1 Перехідних положень Конституції України представництво відповідно до п.3 ч.1 ст.131-1 та ст.131-2 цієї Конституції виключно прокурорами або адвокатами у судах першої інстанції здійснюється з 01 січня 2019 року.

Таким чином, з 01 січня 2019 року представництво у судах першої інстанції при розгляді справ про спадкування має здійснюватись виключно адвокатами.

Згідно п. 1 ч. 4 ст. 185 ЦПК України позовна заява повертається у випадках, коли заяву подано особою, яка не має процесуальної дієздатності, не підписано або підписано особою, яка не

має права її підписувати, або особою, посадове становище якої не вказано.

Прецедентна практика Європейського суду з прав людини виходить з того, що реалізуючи п.1 ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод щодо доступності правосуддя та справедливого судового розгляду кожна держава-учасниця цієї Конвенції вправі встановлювати правила судової процедури, в тому числі й процесуальні заборони й обмеження, зміст яких - не допустити судовий процес у безладний рух.

При цьому, Європейський суд зазначає, що право на суд не є абсолютним; воно може бути піддане обмеженням, дозволеним за змістом, тому що право на доступ до суду за самою своєю природою потребує врегулюванню з боку держави (рішення у справі «Осман проти Сполученого королівства» від 28.10.1998 року, рішення у справі «Круз проти Польщі» від 19.06.2001 року).

За таких обставин, позовна заява в частині позовних вимог ОСОБА_1 , які підписані ОСОБА_3 , як фізичною особою на підставі нотаріально посвідченої довіреності, розцінюються судом як підписані неуповноваженою особою, а тому згідно положень п. 1 ч. 4 ст. 185 ЦПК України позов ОСОБА_4 підлягає поверненню.

Враховуючи викладене та керуючись ст. 185, 259-261, 353, 354 ЦПК України, суд

п о с т а н о в и в:

Позовну заяву ОСОБА_1 , ОСОБА_2 до Старокостянтинівської міської ради Хмельницької області про визнання права власності на нерухоме майно в порядку спадкування в частині позовних вимог ОСОБА_1 повернути позивачці ОСОБА_1 .

Суд роз`яснює, що повернення позовної заяви не перешкоджає повторному зверненню із позовною заявою до суду, якщо перестануть існувати обставини, що стали підставою для її повернення.

Ухвала може бути оскаржена протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення. У разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення. Учасник справи, якому ухвала суду не була вручена у день її проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Суддя