Провадження № 2/756/1463/22
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

14 лютого 2022 року місто Київ

Оболонський районний суд м. Києва в складі:

головуючого судді - Ткач М.М.,

за участю секретаря судового засідання - Тагієва Р.Д.,

позивача - ОСОБА_1 ,

представника позивача - ОСОБА_2 ,

представника відповідача ОСОБА_3 - ОСОБА_4 ,

розглянувши у підготовчому судовому засіданні в залі суду м. Києва клопотання позивача ОСОБА_1 про призначення судової психологічної експертизи по цивільній справі за позовом ОСОБА_1 , який діє в своїх інтересах та в інтересах неповнолітньої ОСОБА_5 до ОСОБА_3 , ОСОБА_6 , третя особа: Служба у справах дітей та сім`ї Дарницької районної в місті Києві державної адміністрації про відшкодування моральної шкоди,

УСТАНОВИВ:

Рішенням Оболонського районного суду м. Києва від 22 червня 2020 року по справі №756/17807/19 у задоволенні позову було відмовлено.

Постановою Київського апеляційного суду від 02 листопада 2020 року по справі №756/17807/19 апеляційну скаргу ОСОБА_1 на рішення Оболонського районного суду м. Києва від 22 червня 2020 року було залишено без задоволення. Рішення Оболонського районного суду м. Києва від 22 червня 2020 року залишено без змін.

Постановою Верховного Суду від 08 вересня 2021 року по справі №756/17807/19 касаційну скаргу ОСОБА_1 , який діє в своїх інтересах та інтересах неповнолітньої ОСОБА_5 , було задоволено. Рішення Оболонського районного суду м. Києва від 22 червня 2020 року та постанову Київського апеляційного суду від 02 листопада 2020 року скасовано. Справу направлено на новий розгляд до суду першої інстанції.

21 вересня 2021 року вказана справа надійшла до Оболонського районного суду м. Києва.

У відповідності до протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 23 вересня 2021 року, справу передано в провадження судді Оболонського районного суду м. Києва Ткач М.М.

Ухвалою суду від 27.09.2021 прийнято до свого провадження цивільну справу за позовною заявою ОСОБА_1 , який діє в своїх інтересах та в інтересах неповнолітньої ОСОБА_5 до ОСОБА_3 , ОСОБА_6 , третя особа: Служба у справах дітей та сім`ї Дарницької районної в місті Києві державної адміністрації про відшкодування моральної шкоди.Постановлено призначити справу до розгляду в порядку загального позовного провадження.

05.01.2022 до суду від відповідачів надійшла заява, у якій повідомляється, що відповідачам стало відомо про подачу позивачем заяви про призначення по справі судової психологічної експертизи, з визначеним переліком питань. Відповідачі вважають, що запропоновані позивачем питання є недостатніми для встановлення обставин справи №753/17807/19 та пропонують свої питання. Щодо доручення здійснення експертизи Київським науково-дослідним інститутом судових експертиз, зазначено, що жоден з експертів, які мають експертну спеціальність «Судова-психологічна експертиза» та кваліфікацію «Психолог судовий експерт» у інституті не працює.

19.01.2022 на адресу суду від позивача ОСОБА_1 надійшла заява про призначення судової психологічної експертизи, з визначеним переліком питань, які викладено у письмовому клопотанні, доручивши її виконання експертам Київського науково-дослідного інституту судових експертиз.

Позивач та представник позивача підтримали клопотання та просили його задовольнити.

Представник відповідача ОСОБА_3 - адвокат Дудко О.В. у судовому засіданні наполягала на запропонованих відповідачами питаннях, заперечувала на проведенні експертизи Київським науково-дослідним інститутом судових експертиз, оскільки інституті відсутні відповідні фахівці, які можуть провести таку експертизу.

Уповноважена особа Служби у справах дітей та сім`ї Дарницької районної в місті Києві державної адміністрації у судове засідання не з`явилася, про дату, час та місце розгляду справи повідомлена належним чином.

Суд розглянувши клопотання позивача про проведення експертизи, заслухавши пояснення інших учасників судового процесу, дослідивши матеріали справи, дійшов висновку з огляду на таке.

Відповідно до вимог ст. 76 ЦПК України доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. Ці дані встановлюються такими засобами: 1) письмовими, речовими і електронними доказами; 2) висновками експертів; 3) показаннями свідків.

Відповідно до ч.1 ст.81 ЦПК України, кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом.

Відповідно до ст. 103 ЦПК України, суд призначає експертизу у справі для з`ясування обставин, що мають значення для справи, необхідні спеціальні знання у сфері іншій, ніж право, без яких встановити відповідні обставини неможливо.

Порядок призначення судової експертизи у науково-дослідних судово-експертних установах Міністерства юстиції України, обов`язки, права та відповідальність судового експерта, організація та оформлення їх результатів визначається Законом України «Про судову експертизу», Цивільним процесуальним кодексом України, Інструкцією про призначення та проведення судових експертиз та науково-методичних рекомендацій з питань підготовки та призначення судових експертиз та іншими нормативно-правовими актами з питань судової експертизи.

Так, відповідно до ст. 1 Закону України «Про судову експертизу», судова експертиза - це дослідження на основі спеціальних знань у галузі науки, техніки, мистецтва, ремесла тощо об`єктів, явищ і процесів з метою надання висновку з питань, що є або будуть предметом судового розгляду.

Згідно ч. 1 ст. 104 ЦПК України про призначення експертизи суд постановляє ухвалу, в якій зазначає підстави проведення експертизи, питання, з яких експерт має надати суду висновок, особу (осіб), якій доручено проведення експертизи, перелік матеріалів, що надаються для дослідження, та інші дані, які мають значення для проведення експертизи.

Частинами 1 - 3 статті 23 ЦК України та роз`ясненнями, які містяться в постанові Пленуму Верховного Суду України від 31 березня 1995 року № 4 «Про судову практику в справах про відшкодування моральної (немайнової) шкоди» передбачено, що особа має право на відшкодування моральної шкоди, завданої внаслідок порушення її прав. Моральна шкода полягає у фізичному болю та стражданнях, яких фізична особа зазнала у зв`язку з каліцтвом або іншим ушкодженням здоров`я; у душевних стражданнях, яких фізична особа зазнала у зв`язку з протиправною поведінкою щодо неї самої, членів її сім`ї чи близьких родичів. Моральна шкода відшкодовується грішми, іншим майном або в інший спосіб. Розмір грошового відшкодування моральної шкоди визначається судом залежно від характеру правопорушення, глибини фізичних та душевних страждань, погіршення здібностей потерпілого або позбавлення його можливості їх реалізації, ступеня вини особи, яка завдала моральної шкоди, якщо вина є підставою для відшкодування, а також з урахуванням інших обставин, які мають істотне значення. При цьому враховуються вимоги розумності і справедливості.

При визначенні розміру відшкодування моральної шкоди слід виходити з характеру правопорушення, глибини фізичних та душевних страждань, погіршення здібностей потерпілого або позбавлення його можливості їх реалізації, ступеня вини особи, яка завдала моральної шкоди, якщо вина є підставою для відшкодування, а також з урахуванням інших обставин, які мають істотне значення. При цьому враховуються вимоги розумності і справедливості.

Згідно пунктів 6.3., 6.4. розділу 6 Інструкції про призначення та проведення судових експертиз та експертних досліджень, затвердженої Наказом Міністерства юстиції України від 08 жовтня 1998 року №53/5 (у редакції наказу Міністерства юстиції України від 26 грудня 2012 року № 1950/5) психологічна експертиза встановлює ті особливості психічної діяльності та такі їх прояви в поведінці особи, які мають юридичне значення та викликають певні правові наслідки.

Основним завданням психологічної експертизи є визначення у підекспертної особи: індивідуально-психологічних особливостей, рис характеру, провідних якостей особистості; мотивотвірних чинників психічного життя і поведінки; емоційних реакцій та станів; закономірностей перебігу психічних процесів, рівня їхнього розвитку та індивідуальних її властивостей.

Пунктом 6.6. Інструкції до орієнтовного переліку питань, що ставляться на вирішення такої експертизи, віднесено серед іншого питання: чи є ситуація, що досліджується за справою, психотравмувальною для особи (прізвище, ім`я та по батькові)? якщо так, чи завдані особі (прізвище, ім`я та по батькові) страждання (моральна шкода)? чи спричинені особі (прізвище, ім`я та по батькові) страждання (моральна шкода) за умов ситуації (зазначаються умови ситуації), що досліджуються у справі? якщо особі (прізвище, ім`я та по батькові) завдані страждання (моральна шкода), який можливий розмір становить грошова компенсація за завдані страждання (моральну шкоду)?

Метою психологічної експертизи щодо моральної шкоди є встановлення наявності чи відсутності моральних страждань внаслідок протиправних дій або бездіяльності інших осіб; причинного зв`язку між ситуацією спричинення шкоди та стражданнями; встановлення, в чому саме полягають моральні страждання в юридично визначених обставинах; визначення інтенсивності, глибини та тривалості страждань.

Щодо рекомендацій встановлення розміру компенсації моральної шкоди висновки психолога носять імовірний характер та є науковою рекомендацією для визначення можливого розміру компенсації моральної шкоди судом.

Беручи до уваги вищенаведене, враховуючи що спір виник з приводу відшкодування моральної шкоди, і для з`ясування питань чи була ситуація, пов`язана із невиконанням судових рішень психотравмувальною для ОСОБА_1 та такою, що викликала страждання. Якщо так, то якого ступеню були спричинені страждання? Якщо ситуація, пов`язана із невиконанням судових рішень викликала страждання ОСОБА_1 , то чи завдано діями відповідачів ОСОБА_3 та ОСОБА_6 моральної шкоди? Якщо так, то який можливий розмір становить грошова компенсація ОСОБА_1 за завдані страждання та спричинену моральну шкоду?Чи була ситуація, пов`язана із невиконанням судових рішень психотравмувальною для ОСОБА_5 та такою, що викликала страждання. Якщо так, то якого ступеню були спричинені страждання? Якщо ситуація, пов`язана із невиконанням судових рішень викликала страждання ОСОБА_5 , то чи завдано діями відповідачів ОСОБА_3 та ОСОБА_6 моральної шкоди? Якщо так, то який можливий розмір становить грошова компенсація ОСОБА_5 за завдані страждання та спричинену моральну шкоду? Яким чином сімейна ситуація, індивідуально-психологічні особливості батька ОСОБА_1 , особливості його поведінки впливають на емоційний стан та відчуття благополуччя доньки ОСОБА_5 , а також якщо ОСОБА_5 завдані страждання (моральна шкода) внаслідок невиконання судових рішень, то чи діями та/або під впливом батька ОСОБА_1 їй завдано моральну шкоду, що потребує спеціальних знань у галузі психології, суд приходить до переконання, що клопотання про призначення експертизи є підставним, у зв`язку з чим у справі слід призначити судову психологічну експертизу.

За приписами ч.ч. 3, 4 ст. 103 ЦПК України при призначенні експертизи судом експерт або експертна установа обирається сторонами за взаємною згодою, а якщо такої згоди не досягнуто у встановлений судом строк, експерта чи експертну установу визначає суд. Суд з урахуванням обставин справи має право визначити експерта чи експертну установу самостійно. Питання, з яких має бути проведена експертиза, що призначається судом, визначаються судом.

На підставі ч. 3 ст. 103 ЦПК України, суд з урахуванням обставин справи вважає за необхідне доручити провести судову психологічну експертизу Київському науково-дослідному інституту судових експертиз (03057, м. Київ, вул. Смоленська, 6).

При цьому, суд вважає безпідставними заперечення відповідачів щодо запропонованої позивачем експертної установи, оскільки зазначений інститут є державною спеціалізованою установою, яка має можливість проведення такої експертизи.

Щодо питань, які необхідно поставити на роз`яснення судовому експерту, суд, враховуючи Інструкцію про призначення та проведення судових експертиз та експертних досліджень , орієнтовний перелік питань, що ставляться на вирішення такої експертизи та перелік питань позивача та відповідачів, вважає за необхідне поставити запитання перед експертом, зазначені в резолютивній частині ухвали.

Відповідно до ч. 4 ст. 139 ЦПК України суми, що підлягають виплаті залученому судом експерту, спеціалісту, перекладачу або особі, яка надала доказ на вимогу суду, сплачуються особою, на яку суд поклав такий обов`язок, або судом за рахунок суми коштів, внесених для забезпечення судових витрат.

З огляду на те, що позивачем заявлено клопотання про призначення судової психологічної експертизи то оплату вартості цієї судової експертизи слід покласти саме на позивача ОСОБА_1 .

В розпорядження експертної установи суд вважає за необхідне направити матеріали цивільної справи № 753/17807/19.

Згідно із п. 5 ч. 1 ст. 252 ЦПК України, суд може за заявою учасника справи, а також з власної ініціативи зупинити провадження у справі у випадку призначення судом експертизи.

Оскільки для проведення зазначеної експертизи потрібний значний проміжок часу, у відповідності до ст. 251 ЦПК України, провадження у справі на час її проведення слід зупинити.

Керуючись статтями 12, 76, 81, 103, 104, 252, 253, 259, 353 ЦПК України, суд

ПОСТАНОВИВ:

Клопотання позивача ОСОБА_1 про призначення судової психологічної експертизи по цивільній справі за позовом ОСОБА_1 , який діє в своїх інтересах та в інтересах неповнолітньої ОСОБА_5 до ОСОБА_3 , ОСОБА_6 , третя особа: Служба у справах дітей та сім`ї Дарницької районної в місті Києві державної адміністрації про відшкодування моральної шкоди - задовольнити.

Призначити по справі за позовом ОСОБА_1 , який діє в своїх інтересах та в інтересах неповнолітньої ОСОБА_5 до ОСОБА_3 , ОСОБА_6 , третя особа: Служба у справах дітей та сім`ї Дарницької районної в місті Києві державної адміністрації про відшкодування моральної шкоди, судову психологічну експертизу, на вирішення якої поставити питання:

- Чи була ситуація, пов`язана із невиконанням судових рішень психотравмувальною для ОСОБА_1 та такою, що викликала страждання. Якщо так, то якого ступеню були спричинені страждання?

- Якщо ситуація, пов`язана із невиконанням судових рішень викликала страждання ОСОБА_1 , то чи завдано діями відповідачів ОСОБА_3 та ОСОБА_6 моральної шкоди?

- Якщо так, то який можливий розмір становить грошова компенсація ОСОБА_1 за завдані страждання та спричинену моральну шкоду?

- Чи була ситуація, пов`язана із невиконанням судових рішень психотравмувальною для ОСОБА_5 та такою, що викликала страждання. Якщо так, то якого ступеню були спричинені страждання?

- Якщо ситуація, пов`язана із невиконанням судових рішень викликала страждання ОСОБА_5 , то чи завдано діями відповідачів ОСОБА_3 та ОСОБА_6 моральної шкоди?

- Якщо так, то який можливий розмір становить грошова компенсація ОСОБА_5 за завдані страждання та спричинену моральну шкоду?

- Яким чином сімейна ситуація, індивідуально-психологічні особливості батька ОСОБА_1 , особливості його поведінки впливають на емоційний стан та відчуття благополуччя доньки ОСОБА_5 ?

- Якщо ОСОБА_5 завдані страждання (моральна шкода) внаслідок невиконання судових рішень, то чи діями та/або під впливом батька ОСОБА_1 їй завдано моральну шкоду?

Проведення експертизи доручити експертам Київського науково-дослідного інституту судових експертиз (КНДІСЕ) (03057, м. Київ, вул. Смоленська, 6), попередивши їх про кримінальну відповідальність за завідомо неправдивий висновок та за відмову без поважних причин від виконання покладених на них обов`язків, передбачену ст. ст. 384, 385 КК України.

У розпорядження експертам надати матеріали цивільної справи №753/17807/19, (провадження № 2/756/6494/21).

Зобов`язати ОСОБА_1 у день призначений експертами з`явитися та забезпечити явку неповнолітньої ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , до відповідної установи з метою проведення психологічного обстеження.

Оплату експертизи покласти на позивача ОСОБА_1 .

Попередити сторони про наслідки ухилення від участі в експертизі, передбачені ст. 109 ЦПК України.

Провадження у справі за позовом ОСОБА_1 , який діє в своїх інтересах та в інтересах неповнолітньої ОСОБА_5 до ОСОБА_3 , ОСОБА_6 , третя особа: Служба у справах дітей та сім`ї Дарницької районної в місті Києві державної адміністрації про відшкодування моральної шкоди - зупинити.

Ухвала може бути оскаржена до Київського апеляційного суду протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення.

Учасник справи, якому ухвала не була вручена в день її проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення відповідної ухвали.

Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного тексту ухвали.

Повний текст ухвали суду складено 18.02.2022.

Суддя М.М. Ткач