Справа № 308/8826/21
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

21 лютого 2022 року місто Ужгород

Ужгородський міськрайонний суд Закарпатської області в складі:

головуючого судді Іванова А.П.,

при секретарі судового засідання Боті О.І.,

за участі представника відповідача ОСОБА_1 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні у залі суду м. Ужгород цивільну справу за позовом ОСОБА_2 та ОСОБА_3 до Товариства з обмеженою відповідальністю «Фінансова компанія «Інвестохіллс Веста», третя особа без самостійних вимог державний реєстратор відділу реєстрації Тячівської міської ради Закарпатської області Лазар Діана Василівна про скасування рішення щодо державної реєстрації речового права на нерухоме майно,

встановив:

12.07.2021 представник позивачів ОСОБА_2 та ОСОБА_3 адвокат Пітух Василь Іванович звернувся до суду з позовом до відповідача ТОВ «Фінансова компанія «Інвестохіллс Веста», зазначивши третьою особою без самостійних вимог державного реєстратора відділу реєстрації Тячівської міської ради Закарпатської області Лазар Діану Василівну, в якому просить захистити право власності позивачів на квартиру під АДРЕСА_1 (реєстраційний номер 01) шляхом припинення права власності відповідача, скасувавши рішення державного реєстратора щодо державної реєстрації речового права на нерухоме майно, стягнути з відповідача на користь позивачів суму сплаченого судового збору.

Позов обґрунтовує тим, що 19 червня 2008 року між Ужгородською філією Акціонерного комерційного банку «Форум» та ОСОБА_2 укладено Кредитний договір № 0375/08/26-CL, у відповідності до умов якого Банк відкриває відкличну поновлювальну кредитну лінію на споживчі цілі з лімітом кредитування 30000 доларів США 00 центів під 13,5 % річних з кінцевим терміном погашення кредиту по 18 червня 2018 року. З метою забезпечення взятого на себе зобов`язання за кредитним договором, 19 червня 2008 року Ужгородською філією Акціонерного комерційного банку «Форум» та ОСОБА_4 РНОКПП НОМЕР_1 ), ОСОБА_5 РНОКПП ( НОМЕР_2 ) ОСОБА_2 укладено РНОКПП НОМЕР_3 ) укладено Іпотечний договір, посвідчений 19 червня 2008 року приватним нотаріусом Ужгородського міського нотаріального округу Немеш С. П. за реєстровим номером 688. Згідно з п. 1.2 Іпотечного договору, в іпотеку Банку передано нерухоме майно: трьох кімнатну квартира, загальною площею 79,6 кв.м., житловою площею 51,6 кв.м., під АДРЕСА_1 . Предмет іпотеки - квартира належить на праві спільної сумісної власності іпотекодавцям - ОСОБА_4 , ОСОБА_6 та ОСОБА_2 на підставі свідоцтва про право власності від 24.01.2007 №7 зареєстрованого в Ужгородському МБТІ за реєстром записом №25728 в книзі 136, реєстраційний номер НОМЕР_4 . Відповідно до Свідоцтва про право на спадщину за законом від 1 грудня 2015 року спадкоємцем зазначеного у цьому свідоцтві майна ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_2 , є його дружина ОСОБА_2 . 26 березня 2019 року Публічне акціонерне товариство «Банк Форум» та Товариство з обмеженою відповідальністю «Фінансова компанія «Веста» назву перейменовано на ТОВ «Фінансова компанія «Інвестохіллс Веста» на підставі договору №0002/19/5 про відступлення прав вимоги, згідно з яким Банк відступив Новому кредитору право вимоги за кредитним договором та договір про відступлення прав вимоги посвідченого 26.03.2019 приватним нотаріусом Київського міського нотаріального округу Юдіним М.А. за реєстровим номером 688 у відповідності до якого Товариство набуло прав та обов`язків іпотеко держателя за договором іпотеки. 03 вересня 2019 року державним реєстратором відділу реєстрації Тячівської районної ради Лазар Діаною Василівною прийнято рішення про державну реєстрацію прав та їх обтяжень, індексний номер 48514965 від 04.09.2019, 13:2433 номер запису про право власності 33072007, реєстраційний номер об`єкта нерухомого майна 01, об`єкт нерухомого майна: квартира загальною площею 79,6 кв.м., жтитловою площею 51,6 кв.м що знаходиться за адресою: АДРЕСА_2 .; власник ТОВАРИСТВО З ОБМЕЖЕНОЮ ВІДПОВІДАЛЬНІСТЮ "ФІНАНСОВА КОМПАНІЯ "ІНВЕСТОХІЛЛС ВЕСТА", , країна реєстрації: Україна.

Адвокат Пітух В.І. вважає, що відповідач протиправно, в порушення норм закону та Іпотечного договору, набув у власність квартиру предмет іпотеки, тим самим порушивши право власності позивачів, а відтак рішення про реєстрацію підлягає скасуванню, а право власності ОСОБА_2 та ОСОБА_3 має бути поновлене, оскільки:

-відповідач під час проведення державної реєстрації був зобов`язаний надати державному реєстратору докази направлення вимоги про усунення порушення основного зобов`язання та/або іпотечного договору ОСОБА_3 , проте ОСОБА_3 не отримувала письмової вимоги про усунення порушень;

-оспорювана квартира є об`єктом, на яку поширюється стаття 1 Закону України «Про мораторій на стягнення майна громадян України, наданого як забезпечення кредитів в іноземній валюті», так як у власності позивачів відсутнє інше майно;

-при реєстрації права власності на квартиру Відповідачем не було надано відповідного звіту про оцінку об`єкта нерухомості.

Також адвокат Пітух В.І. стверджує, що при прийнятті рішення щодо державної реєстрації речового права на нерухоме майно державному реєстратору було надано договір про відступлення прав вимоги, укладеного між АКБ «Форум» та відповідачем з додатком №1, який не місить доказу уступки іпотечного договору від 19.06.2008 за №688

Окрім цього представник позивачів вказує, що відповідачем неправильно визначено розмір вимоги (суму у 708892, 55 грн.) за кредитним договором у повідомленні про звернення стягнення на предмет іпотеки. Так, у зв`язку з неналежним виконанням умов кредитного договору ПАТ «Банк Форум» в 2016 звернувся до Ужгородського міськрайонного суду із позовною заявою до ОСОБА_2 про стягнення боргу за кредитним договором, в якому було зафіксовано заборгованість станом на 27.09.2016 в розмірі 19907,65 дол. США, та 130179,49 грн. штрафних санкцій. Рішенням Ужгородського міськрайонного суду від 06 грудня 2019 року по справі №308/10032/16-ц позовні вимоги ПАТ «Банк Форум» задоволено частково, стягнуто з ОСОБА_2 на користь Банку 19907,65 дол. США борг за кредитним договором 0375/08/26-СL та 35000 грн., штрафних санкцій. Відтак, звернувшись із позовною заявою у 2016 році, ПАТ «БАНК ФОРУМ» самостійно змінив строк кредитування, а тому відповідач не мав права нараховувати проценти, пеню та неустойку за межами строку кредитування, тобто після звернення із позовною заявою 2016 році.

18.08.2021 представником відповідача за довіреністю Остапченко О.В. подано відзив, в якому остання просить відмовити у задоволенні позовних вимог, так як повідомлення про усунення порушень надсилалося ОСОБА_2 , при цьому ОСОБА_7 також мешкає за цією адресою, а відтак їй було відомо про намір іпотекодержателя звернути стягнення на предмет іпотеки; оцінка спірного об`єкта нерухомості була проведена ТОВ «Експертна оцінка майнових прав»; відповідач отримав право вимоги за рядом іпотечних договорів на підставі договору про відступлення прав вимоги від 26.03.2019 та додатками №1, №1.1, №1.2 та актом приймання-передавання документації.

30.08.2021 представник позивачів подав відповідь на відзив, в якому серед іншого зазначив, що наданий висновок про оцінку квартири датований 09.09.2019, а державна реєстрація проведена державним реєстратором 04.09.2019, тобто звіт про оцінку на момент прийняття спірного рішення наданий державному реєстратору не був.

23.02.2021 представником відповідача за довіреністю Остапченко О.В. подано пояснення.

В судове засідання представник позивачів не з`явився, подав до суду заяву від 15.02.2021, в якій просив розглянути справу за його відсутності, заявлені позовні вимоги просить задовольнити.

В судовому засіданні представник відповідача ОСОБА_1 просив відмовити у задоволенні позовних вимог в повному обсязі.

Дослідивши матеріали справи, надавши оцінку наявним у справі доказам в цілому, так і кожному доказу окремо шляхом їх всебічного, повного, об`єктивного та безпосереднього дослідження, врахувавши позицію сторін, суд приходить до наступного висновку.

19 червня 2008 року між Ужгородською філією Акціонерного комерційного банку «Форум» та ОСОБА_2 укладено Кредитний договір № 0375/08/26-CL, за п.п. 1.1-1.3 якого Банк відкриває Позичальнику відкличну поновлювальну кредитну лінію на споживчі цілі з лімітом кредитування 30000 доларів США 00 центів під 13,5 % річних з кінцевим терміном погашення кредиту по 18 червня 2018 року.

За п. 2.1 забезпеченням повернення зобов`язань за кредитним договором є іпотека трьохкімнатної житлової квартири загальною площею 79, 6 кв.м., житловою площею 51, 6 кв.м., що знаходиться за адресою АДРЕСА_2 , яка належить на праві приватної власності майновим поручителям ОСОБА_4 , ОСОБА_8 , ОСОБА_2 .

19 червня 2008 року Ужгородською філією Акціонерного комерційного банку «Форум» та ОСОБА_4 (РНОКПП НОМЕР_1 ), ОСОБА_8 (РНОКПП НОМЕР_2 ) ОСОБА_2 (РНОКПП НОМЕР_3 ) укладено Іпотечний договір, посвідчений 19 червня 2008 року приватним нотаріусом Ужгородського міського нотаріального округу Немеш С.П. за реєстровим номером 688.

Згідно з п. 1.2 в іпотеку Банку передано нерухоме майно: трьохкімнатну квартира, загальною площею 79,6 кв.м., житловою площею 51,6 кв.м., під АДРЕСА_1 .

Предмет іпотеки - квартира належить на праві спільної сумісної власності іпотекодавцям - ОСОБА_4 , ОСОБА_6 та ОСОБА_2 на підставі свідоцтва про право власності від 24.01.2007 року №7 зареєстрованого в Ужгородському МБТІ за реєстром записом №25728 в книзі 136, реєстраційний номер НОМЕР_4 .

Витягом про реєстрацію в Єдиному реєстрі заборон відчуження об`єктів нерухомого майна від 19.06.2008 квартира, загальною площею 79,6 кв.м., житловою площею 51,6 кв.м., під АДРЕСА_1 обтяжена забороною на підставі вищевказаного договору іпотеки.

Відповідно до Свідоцтва про право на спадщину за законом від 1 грудня 2015 року спадкоємцем зазначеного у цьому свідоцтві майна ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_2 , є його дружина ОСОБА_2 .

Спадщина, на яку видано вищезазначене свідоцтво, складається з 1/3 частки квартири АДРЕСА_1 .

Згідно з інформаційною довідкою з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно (довідка № від 15.05.2021) державний реєстратор Тячівської міської ради Закарпатської області рішенням про державну реєстрацію прав та їх обтяжень, індексний номер: 48514965 від 04.09.2019 13:24:33 вчинила запис про право власності 33072007 від 03.09.2019, за яким зареєструвала право приватної власності за відповідачем.

Підставою для державної реєстрації зазначено:

договір про відступлення прав за Договором іпотеки, серія та номер: 254, виданий 26.03.2019, видавник: приватний нотаріус Київського міського нотаріального округу Юдін М.А.;

довіреність, серія та номер: 8120, виданий 16.08.2019, видавник: приватний нотаріус Київського міського нотаріального округу Розсоха С.С.;

договір іпотеки, серія та номер: 688, виданий 19.06.2008, видавник: Немеш С.П., приватний нотаріус Ужгородського міського нотаріального округу;

повідомлення про вручення, серія та номер: 102, виданий 12.04.2019, видавник: Укрпошта;

вимога про усунення порушень основоного зобов`язання, серія та номер: 07/19-287, виданий 04.07.2019, видавник: ТОВАРИСТВО З ОБМЕЖЕНОЮ ВІДПОВІДАЛЬНІСТЮ "ФІНАНСОВА КОМПАНІЯ" ІНВЕСТОХІЛЛС ВЕСТА".

26 березня 2019 року Публічне акціонерне товариство «Банк Форум» на підставі договору №0002/19/5 про відступлення прав вимоги відступило Товариству з обмеженою відповідальністю «Фінансова компанія «Веста» (назву перейменовано на ТОВ «Фінансова компанія «Інвестохіллс Веста») право вимоги Банку до позичальників, заставодавців, іпотекодаців та поручителів, зазначених у Додатках №1, №1.1, №1.2 та Акті №1 приймання-передачі документації.

За договором про відступлення прав за Договорами іпотеки, посвідченого 26.03.2019 приватним нотаріусом Київського міського нотаріального округу Юдіним М.А. за реєстровим номером 688, Публічне акціонерне товариство «Банк Форум» відступив відповідачу всі права вимоги за кредитними договорами, укладеними з фізичними особами, згідно з Додатку №1 Договору №0002/19/5, разом з усіма додатками до них та додатковими договорами тощо.

В Додатку №1 до договору про відступлення прав за Договорами іпотеки від 26.03.2019, наданого відповідачем, зазначено об`єкт нерухомості трьохкімнатна квартира, загальною площею 79,6 кв.м., житловою площею 51,6 кв.м., під АДРЕСА_1 як об`єкт нерухомості (пункт 6) як предмет іпоеки право вимоги за яким відступається.

При цьому в Додатку №1 до договору про відступлення прав за Договорами іпотеки від 26.03.2019, наданого стороною позивача, зазначений об`єкт нерухомості відсутній.

З вимоги про усунення порушень основного зобов`язання від 04.07.2019, адресованого ТОВ «Фінансова компанія «Інвестохіллс Веста» ОСОБА_2 на адресу АДРЕСА_2 , видно, що відповідач інформував останню про придбання право вимоги заборгованості за Договором про надання споживчого кредиту № 0375/08/26-CL, а також інформував, що є іпотекодержателем квартири під АДРЕСА_1 на підставі договору про відступлення прав за договорами іпотеки.

Цим листом ТОВ «Фінансова компанія «Інвестохіллс Веста» вимагала у ОСОБА_2 сплати боргу, який станом на 26.03.2019 становить суму у 708892, 55 грн., а також в порядку ст. ст. 35, 36 ЗУ «Про іпотеку» попередив, що у разі невиконання цієї вимоги протягом тридцяти днів відповідач має намір звернути стягнення на предмет іпотеки в порядку передбаченому ст. ст. 37, 38 ЗУ «Про іпотеку».

Рекомендованим повідомленням про вручення поштового відправлення стверджується отримання 18.04.2019 адресатом ОСОБА_2 вказаної вимоги.

З довідки від 14.12.2020 №1458/18-06, виданою виконавчим комітетом Ужгородської міської ради, видно, що за адресою АДРЕСА_2 зареєстровані позивачки, а також ОСОБА_9 , 2010 р.н.

Про іпотеку

Відповідно до частини третьої статті 33 Закону України «Про іпотеку» звернення стягнення на предмет іпотеки здійснюється на підставі рішення суду, виконавчого напису нотаріуса або згідно з договором про задоволення вимог іпотекодержателя.

Аналогічні шляхи звернення стягнення на предмет іпотеки передбачені й у розглядуваному іпотечному договорі, де у п. 3.4.1 зазначено, що у випадку невиконання іпотекодавцем зобов`язань за кредитним договором, іпотекодержатель має право задовольнити свої вимоги за рахунок предмета іпотеки шляхом його реалізації у спосіб визначений цим договором та чинним законодавством України; 3.4.3 звернути стягнення на предмет іпотеки достроково, у випадках передбачених кредитним договором, цим договором та чинним законодавством України.

Згідно зі статті 36 Закону України «Про іпотеку» сторони іпотечного договору можуть вирішити питання про звернення стягнення на предмет іпотеки шляхом позасудового врегулювання на підставі договору. Позасудове врегулювання здійснюється згідно із застереженням про задоволення вимог іпотекодержателя, що міститься в іпотечному договорі, або згідно з окремим договором між іпотекодавцем та іпотекодержателем про задоволення вимог іпотекодержателя, що підлягає нотаріальному посвідченню, який може бути укладений одночасно з іпотечним договором або в будь-який час до набрання законної сили рішенням суду про звернення стягнення на предмет іпотеки. Договір про задоволення вимог іпотекодержателя, яким також вважається відповідне застереження в іпотечному договорі, визначає можливий спосіб звернення стягнення на предмет іпотеки відповідно до цього Закону. Визначений договором спосіб задоволення вимог іпотекодержателя не перешкоджає іпотекодержателю застосувати інші встановлені цим Законом способи звернення стягнення на предмет іпотеки. Договір про задоволення вимог іпотекодержателя або відповідне застереження в іпотечному договорі, яке прирівнюється до такого договору за своїми правовими наслідками, може передбачати: передачу іпотекодержателю права власності на предмет іпотеки в рахунок виконання основного зобов`язання в порядку, встановленому статтею 37 Закону України «Про іпотеку»; право іпотекодержателя від свого імені продати предмет іпотеки будь-якій особі на підставі договору купівлі-продажу в порядку, встановленому статтею 38 цього Закону. Завершенням позасудового врегулювання є державна реєстрація прав власності на всі предмети іпотеки, що виступають забезпеченням за основним зобов`язанням: за іпотекодержателем (якщо звернено стягнення на предмет іпотеки шляхом набуття його у власність іпотекодержателем); за покупцем (якщо звернено стягнення на предмет іпотеки шляхом його продажу іпотекодержателем третій особі).

В розглядуваному іпотечному договорі розділом 6 передбачене «Застереження про позасудове задоволення вимог Іпотекодержателя», за яким у п. 6.3. визначено, що задоволення вимог іпотекодержателя може здійснюватися шляхом передачі іпотекодержателю права власності на предмет іпотеки в рахунок виконання зобов`язань за кредитним договором у порядку, встановленому ст. 37 ЗУ «Про іпотеку». При цьому у п. 6.4. визначено, що у випадку прийняття рішення іпотекодержателем про задоволення своїх вимог шляхом набуття права власності на предмет іпотеки та відмови іпотекодавця від укладення Договору про задоволення вимог іпотекодержателя, застереження в цьому договорі є правовою підставою для реєстрації права власності іпотекодержателя на предмет іпотеки.

Частиною першою статті 37 Закону України «Про іпотеку» іпотекодержатель може задовольнити забезпечену іпотекою вимогу шляхом набуття права власності на предмет іпотеки. Правовою підставою для реєстрації права власності іпотекодержателя на нерухоме майно, яке є предметом іпотеки, є договір про задоволення вимог іпотекодержателя або відповідне застереження в іпотечному договорі, яке прирівнюється до такого договору за своїми правовими наслідками та передбачає передачу іпотекодержателю права власності на предмет іпотеки в рахунок виконання основного зобов`язання.

У відповідності до Порядку про державну реєстрацію речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень від 25.12.2015 № 1127 (в редакції станом на 03.09.2019), а саме пункту 61 для державної реєстрації права власності на підставі договору іпотеки, що містить застереження про задоволення вимог іпотекодержателя шляхом набуття права власності на предмет іпотеки, також подаються:

1) копія письмової вимоги про усунення порушень, надісланої іпотекодержателем іпотекодавцеві та боржникові, якщо він є відмінним від іпотекодавця;

2) документ, що підтверджує наявність факту завершення 30-денного строку з моменту отримання іпотекодавцем та боржником, якщо він є відмінним від іпотекодавця, письмової вимоги іпотеко держателя у разі, коли більш тривалий строк не зазначений у відповідній письмовій вимозі;

3) заставна (якщо іпотечним договором передбачено її видачу).

Верховним судом України у справі №21-1458а16 (постанова від 11.04.2017) зроблено висновок, за яким документами, передбаченими у п. 61 Порядку, можуть бути: повідомлення про вручення цінного листа із вимогою та правильно зазначеною адресою іпотекодавця та фіскальний чек про оплату поштових послуг за направлення цього повідомлення.

Обґрунтовуючи заявлені вимоги сторона позивача серед іншого стверджує, що від відповідача як іпотекодержателя один із іпотекодавців, а саме ОСОБА_3 не отримувала вимогу про усунення порушень, які б дали підстави для звернення до державного реєстратора для перереєстрації, належної позивачкам квартири.

Верховним Судом у постанові від 29 серпня 2018 року у справі № 755/5691/16-ц (провадження № 61-901св17) сформовано позицію, за якою, якщо вимога про погашення боргу за кредитним договором, яка направлена позивачу-іпотекодавцю, була отримана іншим іпотекодавцем за місцем реєстрації проживання позивача, то останній вважається таким, що отримав вимогу.

Як зазначалося вище вимога про усунення порушень дійсно була направлена лише ОСОБА_2 як позичальнику за кредитним договором, однак така вимога була надіслана на адресу АДРЕСА_2 , де окрім останньої зареєстрована ще й ОСОБА_3 .

Відтак, суд відхиляє доводи представника позивачок в цій частині, з вищевказаних підстав.

Попри це, суд вважає, що державний реєстратор під час здійснення для державної реєстрації права власності на підставі договору іпотеки, що містить застереження про задоволення вимог іпотекодержателя шляхом набуття права власності на предмет іпотеки не встановила відповідність заявлених прав і поданих документів вимогам законодавства.

Так, Касаційний цивільний суд у складі Верховного Суду в постанові від № зазначив, що державний реєстратор при вчиненні реєстраційної дії - державної реєстрації права власності на підставі договору іпотеки, що містить застереження про задоволення вимог іпотекодержателя шляхом набуття права власності на предмет іпотеки, перевіривши подані документи на їх відповідність вимогам п. 57 Порядку, зобов`язаний також перевірити дійсність заявленої вимоги на момент такого звернення, правильність розрахунку розміру заборгованості, встановити відповідність вартості предмета іпотеки заявленим вимогам.

Пунктом 1.3 іпотечного договору визначено вартість предмета іпотеки відповідно до відомостей, викладених у витягу з реєстру прав власності на нерухоме майно, виданим Ужгородським міським ДП технічної інвентаризація, в сумі 32967 грн.

Пунктом 5.7 іпотечного договору визначено, що іпотекодавці надають згоду іпотекодержателю на залишення ним предмета іпотеки за собою за початковою ціною, у випадку, якщо аукціон (прилюдні торги) оголошено такими, що не відбулися.

Частиною 5 ст. 37 Закону України «Про іпотеку» визначено, що іпотекодержатель набуває предмет іпотеки у власність за вартістю, визначеною на момент такого набуття на підставі оцінки предмета іпотеки суб`єктом оціночної діяльності. У разі набуття права власності на предмет іпотеки іпотекодержатель зобов`язаний відшкодувати іпотекодавцю перевищення 90 відсотків вартості предмета іпотеки над розміром забезпечених іпотекою вимог іпотекодержателя.

Пункт 61 Порядку державної реєстрації прав не вимагає подання державному реєстратору даних про оцінку предмета іпотеки, на який звертається стягнення позасудовим порядком шляхом набуття іпотекодержателем права власності на нього. Однак, слід враховувати, що в силу положень ст.ст. 179, 181, 190, 316, 328, 509, 524, 533, 590, 632, 1054 ЦК України, прямої вказівки ст. 37 Закону України «Про іпотеку», беручи до уваги, що за рахунок предмета іпотеки повинні проводитися розрахунки за кредитним договором, перехід права власності на нерухоме майно може відбуватися лише з належним визначенням вартості (ціни) такого майна, яка є істотною умовою при відчуженні майна, має істотне значення для іпотекодавця (боржника), предмет іпотеки не може набуватися іпотекодержателем без установлення його вартості (ціни).

Статтею 12 Закону України «Про оцінку майна, майнових прав та професійну оціночну діяльність в Україні» унормовано, що звіт про оцінку майна є документом, що містить висновки про вартість майна та підтверджує виконані процедури з оцінки майна суб`єктом оціночної діяльності - суб`єктом господарювання відповідно до договору.

Сторона відповідача зазначає, що уповноваженими особами ТОВ «Експертна оцінка майнових прав» було складено звіт про оцінку предмета іпотеки.

Так, з висновку про вартість об`єкта незалежної оцінки видно, що ТОВ «Експертна оцінка майнових прав» на замовлення відповідача проведено оцінку квартири АДРЕСА_1 , її вартість станом на дату оцінки визначено у 452351 грн.

Однак суд критично відноситься до вказаного висновку, так як такий складений на підставі договору між суб`єктом оціночної діяльності та замовником від 09.09.2019, тобто оцінка предмета іпотеки проведена після проведення державної реєстрації права власності на підставі договору іпотеки, так як така проведена державним реєстратором 04.09.2019.

Дані щодо вартості предмета іпотеки, за якою він набувається у власність іпотекодержателем (оцінка предмета іпотеки), повинні були бути надані державному реєстратору, а останній, своєю чергою, зобов`язаний був встановити відповідність заявлених прав і поданих/отриманих документів вимогам законодавства, що відповідає й правовій позиції, висловленій із цього приводу Верховним Судом.

Про мораторій

Законом України «Про мораторій на стягнення майна громадян України, наданого як забезпечення кредитів в іноземній валюті» (чинного на момент звернення стягнення на предмет іпотеки) введено тимчасовий мораторій на право іпотекодержателя відчужувати майно іпотекодавця без згоди останнього на його відчуження.

Підпунктом 1 пункту 1 визначено, що не може бути примусово стягнуте (відчужене без згоди власника) нерухоме житлове майно, яке вважається предметом застави згідно зі статтею 4 Закону України «Про заставу» та/або предметом іпотеки згідно зі статтею 5 Закону «Про іпотеку», якщо таке майно виступає як забезпечення зобов`язань громадянина України (позичальника або майнового поручителя) за споживчими кредитами, наданими йому кредитними установами - резидентами України в іноземній валюті, та за умови, що:

- таке нерухоме житлове майно використовується як місце постійного проживання позичальника/майнового поручителя або є об`єктом незавершеного будівництва нерухомого житлового майна, яке перебуває в іпотеці, за умови, що у позичальника або майнового поручителя у власності не знаходиться інше нерухоме житлове майно;

- загальна площа такого нерухомого житлового майна (об`єкта незавершеного будівництва нерухомого житлового майна) не перевищує 140 кв. м для квартири та 250 кв. м для житлового будинку.

Пунктом 4 Закону України «Про мораторій на стягнення майна громадян України, наданого як забезпечення кредитів в іноземній валюті» передбачено, що протягом дії цього Закону інші закони України з питань майнового забезпечення кредитів діють з урахуванням його норм.

В розглядуваному випадку предмет іпотеки на час вчинення приватним нотаріусом оскаржуваних реєстраційних дій підпадав під дію вказаного Законом, оскільки загальна площа квартири АДРЕСА_1 - 79.6 кв.м; означений об`єкт житлової нерухомості використовується позивачками як місце постійного проживання їх та малолітньої ОСОБА_10 , 2010 р.н.; квартира виступає забезпеченням повернення кредитних коштів, наданих банком ОСОБА_2 у доларах США; згідно з інформаційної довідки з Державного реєстру речових прав №257523336 від 20.05.2021право власності на інші об`єкти нерухомості, окрім як квартири, за позивачками не зареєстровано.

У постанові Верховного Суду у складі колегії суддів Другої судової палати Касаційного цивільного суду від 15 вересня 2021 року в справі № 643/18202/18 (провадження № 61-617св21) зазначено, що «Закон України «Про мораторій на стягнення майна громадян, наданого як забезпечення кредитів в іноземній валюті» ввів тимчасовий мораторій на право іпотекодержателя відчужувати майно іпотекодавця без згоди останнього на його відчуження у зв`язку з невиконанням умов кредитного договору. З огляду на викладене, предмет іпотеки, а саме нерухоме житлове майно, яке використовується як місце постійного проживання позичальника/майнового поручителя, не може бути примусово стягнуто на підставі положень Закону України «Про мораторій на стягнення майна громадян, наданого як забезпечення кредитів в іноземній валюті», у тому числі і шляхом реєстрації права власності за банком як забезпечення виконання позичальником/майновим поручителем умов кредитного договору, укладеного в іноземній валюті. Такий правовий висновок зробила Велика Палата Верховного Суду у постанові від 19 травня 2020 року у справі № 644/3116/18 (провадження № 14-45цс20). Аналогічний висновок щодо застосування положень Закону України «Про мораторій на стягнення майна громадян, наданого як забезпечення кредитів в іноземній валюті» міститься у постанові Великої Палати Верховного Суду від 20 листопада 2019 року у справі № 802/1340/18-а.

Отже, у державного реєстратора були наявні підстави для відмови у проведенні реєстрації права власності на вказану квартиру за відповідачем шляхом звернення стягнення на предмет іпотеки на підставі іпотечного застереження в договорі, так як на той час діяв мораторій на право іпотекодержателя відчужувати майно іпотекодавця.

З огляду на вищевказане, суд вважає наявними правові підстави для задоволення вимоги сторони позивача про скасування рішення державного реєстратора відділу реєстрації Тячівської міської ради Закарпатської області Лазар Діана Василівна про державну реєстрацію права власності на предмет іпотеки за відповідачем.

Відповідно до частини третьої статті 26 Закону України «Про державну реєстрацію речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень» відомості про речові права, обтяження речових прав, внесені до Державного реєстру прав, не підлягають скасуванню та/або вилученню. У разі скасування рішення державного реєстратора про державну реєстрацію прав на підставі судового рішення чи у випадку, передбаченому підпунктом «а» пункту 2 частини шостої статті 37 цього Закону, а також у разі визнання на підставі судового рішення недійсними чи скасування документів, на підставі яких проведено державну реєстрацію прав, скасування на підставі судового рішення державної реєстрації прав, державний реєстратор чи посадова особа Міністерства юстиції України (у випадку, передбаченому підпунктом «а» пункту 2 частини шостої статті 37 цього Закону) проводить державну реєстрацію набуття, зміни чи припинення речових прав відповідно до цього Закону. Ухвалення судом рішення про скасування рішення державного реєстратора про державну реєстрацію прав, визнання недійсними чи скасування документів, на підставі яких проведено державну реєстрацію прав, а також скасування державної реєстрації прав допускається виключно з одночасним визнанням, зміною чи припиненням цим рішенням речових прав, обтяжень речових прав, зареєстрованих відповідно до законодавства (за наявності таких прав).

За змістом цієї норми виконанню підлягають виключно судові рішення: 1) про скасування рішення державного реєстратора про державну реєстрацію речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень; 2) про визнання недійсними чи скасування документів, на підставі яких проведено державну реєстрацію речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень; 3) про скасування державної реєстрації речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень, тобто до їх переліку не належить судове рішення про скасування запису про проведену державну реєстрацію права, тому починаючи з 16 січня 2020 року цей спосіб захисту вже не може призвести до настання реальних наслідків щодо скасування державної реєстрації прав за процедурою, визначеною у Законі України № 1952.

На цьому наголосив Верховний Суд у складі колегії суддів Третьої судової палати Касаційного цивільного суду у справі №756/13679/16-ц, виклавши відповідну позицію у постанові від 18.02.2021.

При цьому з метою ефективного захисту порушених прав законодавець уточнив, що ухвалення зазначених судових рішень обов`язково має супроводжуватися одночасним визнанням, зміною чи припиненням цим рішенням речових прав, обтяжень речових прав, зареєстрованих відповідно до законодавства (за наявності таких прав).

Враховуючи, що рішення про державну реєстрацію права власності на предмет іпотеки на підставі відповідного застереження в іпотечному договорі за відповідачем підлягає скасуванню на підставі цього рішення, суд приходить до висновку про необхідність припинення такого права власності в порядку, регламентованому ст. 26 ЗУ «Про державну реєстрацію речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень».

З врахуванням встановлених судом обставин справи, розглядувані позовні вимоги підлягають до задоволення в повному обсязі.

Щодо інших доводів суд зазначає, що Європейський суд з прав людини зауважує на тому, що згідно з його усталеною практикою, яка відображає принцип, пов`язаний з належним здійсненням правосуддя, у рішеннях судів та інших органів з вирішення спорів мають бути належним чином зазначені підстави, на яких вони ґрунтуються. Хоча пункт 1 статті 6 Конвенції зобов`язує суди обґрунтовувати свої рішення, його не можна тлумачити як такий, що вимагає детальної відповіді на кожен аргумент. Міра, до якої суд має виконати обов`язок щодо обґрунтування рішення, може бути різною в залежності від характеру рішення (SERYAVIN AND OTHERS v. UKRAINE, № 4909/04, § 58, ЄСПЛ, від 10 лютого 2010 року).

Відповідно ч. 1 ст. 141 ЦПК України судовий збір покладається на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог. Згідно з квитанцією №50344 від 12.07.2021 стороною позивача сплачено 908 грн. судового збору за пред`явлення розглядуваного позову, а відповідно до квитанції №50445 від 12.07.2021 454 грн. за пред`явлення заяви про забезпечення позову.

Ухвалою суду від 13.07.2022 у даній справі вжито заходи забезпечення позову: накладено арешт на квартиру під АДРЕСА_1 та заборонити здійснювати будь-які дії щодо вказаного нерухомого майна.

Відповідно до ч. 8 ст. 158 ЦПК України у разі ухвалення судом рішення про задоволення позову заходи забезпечення позову продовжують діяти протягом дев`яноста днів з дня набрання вказаним рішенням законної сили або можуть бути скасовані за вмотивованим клопотанням учасника справи.

Керуючись ст.ст. 4, 5, 12, 81, 247, 274, 263-265 ЦПК України, Законом України «Про мораторій на стягнення майна громадян України, наданого як забезпечення кредитів в іноземній валюті», Законом України «Про іпотеку», суд

ухвалив:

Скасувати рішення індексний номер 48514965 від 04.09.2019 13:24:33, державний реєстратор Лазар Діана Василівна, Тячівська міська рада Закарпатської області, Закарпатська область про державну реєстрацію права приватної власності на квартиру АДРЕСА_1 за Товариством з обмеженою відповідальністю «Фінансова компанія «Інвестохіллс Веста», , країна реєстрації: Україна.

Припинити право приватної власності Товариства з обмеженою відповідальністю «Фінансова компанія «Інвестохіллс Веста», , країна реєстрації: Україна на квартиру АДРЕСА_1 (реєстраційний номер об`єкта нерухомості 01).

Стягнути із Товариства з обмеженою відповідальністю «Фінансова компанія «Інвестохіллс Веста», , адреса місто Київ, вул. Сурикова, будинок 3, корпус 8Б, офіс 103 на користь ОСОБА_2 , РНОКПП НОМЕР_3 , зареєстроване місце проживання якої АДРЕСА_2 судовий збір в сумі 681 (шістсот вісімдесят одну) гривню.

Стягнути із Товариства з обмеженою відповідальністю «Фінансова компанія «Інвестохіллс Веста», , адреса місто Київ, вул. Сурикова, будинок 3, корпус 8Б, офіс 103 на користь ОСОБА_3 , РНОКПП НОМЕР_2 , зареєстроване місце проживання якої АДРЕСА_2 судовий збір в сумі 681 (шістсот вісімдесят одну) гривню.

Заходи забезпечення позову, вжиті за ухвалою Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області від 13 липня 2022 року у справі №308/8826/21, продовжують діяти протягом дев`яноста днів з дня набранням рішенням суду законної сили або можуть бути скасовані за вмотивованим клопотанням учасника справи.

Апеляційна скарга на рішення суду може бути подана до Закарпатського апеляційного суду протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

Суддя Ужгородського

міськрайонного суду А.П. Іванов