Справа № 496/5173/21
Провадження № 2-с/496/9/22
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

17 лютого 2022 року суддя Біляївського районного суду Одеської області Буран В.М., розглянувши заяву ОСОБА_1 про скасування судового наказу,-

ВСТАНОВИВ:

ОСОБА_1 звернулася до суду із заявою про скасування судового наказу від 26.11.2021 року про стягнення заборгованості за спожиту електроенергію в розмірі 4489,83 грн., інфляційних нарахувань у розмірі 135,50 грн., 3% річних у розмірі 89,83 грн., судовий збір у розмірі 227 грн. Ознайомившись із змістом заяви, суд прийшов до висновку про повернення її без розгляду оскільки, заява подана без належного оформлення.

Згідно ч. 1 ст. 170 ЦПК України боржник має право протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення копії судового наказу та доданих до неї документів подати заяву про його скасування до суду, який його видав, крім випадків видачі судового наказу відповідно до пунктів 4, 5 частини першої статті 161 цього Кодексу.

Відповідно до ч. 3 ст. 170 ЦПК України, заява повинна в тому числі містити:

1) найменування суду, до якого подається заява;

2) повне найменування (для юридичних осіб) або ім`я (прізвище, ім`я та по батькові) (для фізичних осіб) заявника і боржника, їх місцезнаходження (для юридичних осіб) або місце проживання, ідентифікаційний код юридичної особи в Єдиному державному реєстрі підприємств і організацій України заявника та боржника, реєстраційний номер облікової картки платника податків заявника та боржника (для фізичних осіб) за його наявності або номер і серію паспорта заявника та боржника для фізичних осіб - громадян України;

3) ім`я (прізвище, ім`я та по батькові) представника боржника, якщо заява подається представником, його місце проживання або місцезнаходження;

4) наказ, що оспорюється;

5) зазначення про повну або часткову необґрунтованість вимог стягувача.

ОСОБА_1 зазначає, що про судовий наказ вона дізналась лише 13.01.2022 року, коли отримала його, про дати та час судових засідань вона не повідомлялась, що позбавило її можливості надати суду докази, які б стали підставою для відмови у видачі судового наказу. Крім того, будинок за адресою якого виникла заборгованість належить їй, однак згідно рішення Біляївського районного суду Одеської області від 29.12.2016 р. № 496/3035/16-ц з нього було виселено ОСОБА_2 ІНФОРМАЦІЯ_1 , а відповідно чинного законодавства, відповідальність за збитки несе особа, яка їх завдала (ст. 1166 ЦК України). Таким чином, немає доказу, що саме з її вини виникла заборгованість за спожиту електроенергію, та позбавлена можливості надати суду докази, через відсутність виклику до суду, просить скасувати судовий наказ.

Відповідно до роз`яснень Пленуму Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ у своїй постанові №14 від 23.12.2011 року «Про практику розгляду судами заяв у порядку наказного провадження» у заяві про скасування судового наказу має бути зазначено не лише про оспорення наказу, а й про обставини, які свідчать про повну чи часткову необґрунтованість вимог стягувача, а також посилання на докази, якими боржник обґрунтовує свої заперечення проти заявлених вимог.

Ознайомившись із матеріалами судової справи та заявою ОСОБА_1 суд встановив, що заборгованість нарахована АТ «Одесаобленерго» за період січень 2019 року-липень 2021 року, так боржник в цей період спожила електроенергії на суму 7 666,32 грн. та фактично погасила борг у сумі 3 169,32 грн., у зв`язку з не виконанням своїх обов`язків по своєчасному погашенню заборгованості за електроенергію виникла заборгованість у сумі 4489,83 грн., інфляційних нарахувань у розмірі 135,50 грн., 3% річних у розмірі 89,83 грн., таким чином виселений за рішенням суду від 29.12.2016 р. ОСОБА_2 не був споживачем електроенергії в період нарахування боргу.

Щодо відсутності виклику ОСОБА_1 у судове засідання, то відповідно до п.7 ч.1 ст. 168 ЦПК України, під час розгляду вимог у порядку наказного провадження та видачі судового наказу суд не розглядає обґрунтованість заявлених стягувачем вимог по суті. Законом не передбачено виклику учасників (заявника, боржника) у судове засідання для надання пояснень по справі.

Враховуючи зазначене, суд вважає, що боржником в порушення вимог п. 5 ч. 3 ст. 170 ЦПК України, не зазначено про необґрунтованість вимог стягувача.

Також, ознайомившись із матеріалами заяви встановлено відсутність додатків до неї, які визначила боржник, а саме: копію свідоцтва про право власності.

Так, у разі подання неналежно оформленої заяви про скасування судового наказу, суддя відповідно до вимог ч. 6 ст. 170 ЦПК України, постановляє ухвалу про її повернення без розгляду не пізніше двох днів з дня її надходження до суду.

Вищевикладене дає підстави для повернення заяви без розгляду.

При цьому, слід роз`яснити заявнику, що після усунення умов, які були підставою для повернення заяви без розгляду, він має право звернутися до суду повторно.

Керуючись ст. 170 ЦПК України,-

ПОСТАНОВИВ:

Заяву ОСОБА_1 про скасування судового наказу - повернути без розгляду.

Повернення заяви про скасування судового наказу без розгляду не перешкоджає повторному зверненню із вказаною заяву у разі якщо перестануть існувати обставини, які були підставою її повернення.

Ухвала може бути оскаржена в апеляційному порядку до Одеського апеляційного суду протягом п`ятнадцяти днів з дня постановлення ухвали.

Суддя В.М. Буран