Справа № 177/1884/21
Провадження № 2/177/268/22
Р І Ш Е Н Н Я

(заочне)

Іменем України

03 березня 2022 року Криворізький районний суд Дніпропетровської області у складі:

головуючого судді: Березюк М. В.

за участі: секретаря Данилової А. А.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні у місті Кривому Розі, в порядку спрощеного позовного провадження, цивільну справу за позовною заявою ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу, -

В С Т А Н О В И В:

28.12.2021 позивач звернулася до суду з позовом, в якому просила суд розірвати шлюб укладений між нею та ОСОБА_2 , зареєстрований 02.10.2015 року Центрально-Міським відділом державної реєстрації актів цивільного стану Криворізького управління юстиції у Дніпропетровській області, актовий запис № 955.

Вказувала, що від шлюбу вони з відповідачем дітей вони не мають. Їх спільне життя з відповідачем не склалося, оскільки кожен з них має різні погляди на сімейне життя та ведення спільного господарства. З грудня 2015 року вони з відповідачем разом не проживають, шлюбних стосунків не підтримують та не ведуть спільне господарство у зв`язку з чим, позивач просила не застосовувати заходи примирення подружжя та шлюб між нею і відповідачем розірвати.

Позивач в судове засідання не з`явилася, надала суду заяву, в якій просила суд розглянути справу за її відсутності, позовні вимоги задовольнити. Не заперечувала проти заочного розгляду справи, а також після розірвання шлюбу просила залишити їй прізвище « ОСОБА_3 ».

Відповідач про час та місце розгляду повідомлявся у встановленому законом порядку, за останнім відомим зареєстрованим місцем проживання а також через оголошення на офіційному сайті Судової влади України, в судове засідання не з`явився, про причини неявки суду не повідомив, відзиву не надав.

Зі згоди позивача, яка не заперечує проти заочного розгляду справи, суд на місці постановив ухвалити по справі заочне рішення, на підставі наявних у ній доказів, що відповідає положенням ч.4 ст. 223, ст. 280 ЦПК України.

У зв`язку з неявкою в судове засіданні всіх осіб, які беруть участь у справі, відповідно до ч. 2 ст. 247 ЦПК України, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснювалось.

Суд, дослідивши матеріали справи, вважає, що позовні вимоги обґрунтовані та підлягають задоволенню з наступних підстав.

Судом встановлено, що 02.10.2015 року сторони уклали шлюб, який зареєстровано Центрально-Міським відділом державної реєстрації актів цивільного стану Криворізького управління юстиції у Дніпропетровській області, актовий запис № 955, що підтверджується копією свідоцтва про шлюб серії НОМЕР_1 .

Дошлюбне прізвище позивача « ОСОБА_3 », яке вона під час державної реєстрації шлюбу не змінювала. Відповідно до довідки відділу реєстрації Ленкоранського району республіки Азербайджан № 616 від 28.07.2020, позивач 05.04.2019 року змінила прізвище « ОСОБА_3 » на « ОСОБА_4 ».

Як вказувала позивач та не заперечив відповідач, вони спільних дітей не мають, з грудня 2015 року разом не проживають, шлюбних стосунків не підтримують.

Позивач наполягає на розірванні шлюбу, оскільки збереження шлюбу суперечить її інтересам.

Відповідач до суду повторно не з`явився, своєї думки щодо розірвання шлюбу не висловив, доводи позивача щодо причин розірвання шлюбу та неможливості його збереження не спростував.

Відповідно до ч. 2 ст. 104 Сімейного кодексу України, шлюб припиняється внаслідок його розірвання.

Відповідно до ч.1 ст. 110 Сімейного кодексу України позов про розірвання шлюбу може бути пред`явлений одним із подружжя.

Згідно з ч. 2 ст.112 Сімейного кодексу України, суд постановляє рішення про розірвання шлюбу, якщо буде встановлено, що подальше спільне життя подружжя і збереження шлюбу суперечило б інтересам хоча б одного із них, інтересам їхніх дітей, що мають істотне значення.

Суд не застосовує положення ст. 111 Сімейного кодексу України, оскільки в судовому засіданні зібрано достатньо доказів, які підтверджують, що подальше спільне життя подружжя і збереження сім`ї стали неможливими, подальше спільне проживання суперечить інтересам позивача.

Аналізуючи вищевикладене, беручи до уваги те, що шлюб між подружжям існує лише формально, шлюбні відносини та ведення спільного господарства між ними припинено в грудні 2015, позивач наполягає на розірванні шлюбу, тому суд приходить до висновку, що зберегти їх сім`ю на майбутнє неможливо, а подальше спільне життя подружжя і збереження шлюбу буде суперечити інтересам позивача. Тому шлюб, зареєстрований між сторонами 02.10.2015 року Центрально-Міським відділом державної реєстрації актів цивільного стану Криворізького управління юстиції у Дніпропетровській області, актовий запис № 955 - підлягає розірванню.

Позивачу після розірвання шлюбу залишити прізвище « ОСОБА_4 » яке вона змінила з « ОСОБА_3 » вже після реєстрації шлюбу з відповідачем, що вбачається із довідки відділу реєстрації Ленкоранського району республіки Азербайджан.

Позивач в заяві про розгляд справи за її відсутності просила суд не відшкодовувати їй судові витрати, понесені у зв`язку зі сплатою судового збору при зверненні до суду, а тому питання про розподіл судових витрат судом не вирішується.

Керуючись ст. ст. 10-13, 76-81, 89, 141, ч. 2 ст. 247, 263-265, 280-282, суд, -

У Х В А Л И В:

Шлюб між ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 та ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , зареєстрований 02.10.2015 року Центрально-Міським відділом державної реєстрації актів цивільного стану Криворізького управління юстиції у Дніпропетровській області, актовий запис № 955 розірвати.

Після розірвання шлюбу позивачу залишити прізвище « ОСОБА_4 ».

Рішення суду після набрання ним законної сили надіслати до органу державної реєстрації актів цивільного стану за місцем ухвалення рішення для внесення відомостей до Державного реєстру актів цивільного стану громадян та проставлення відмітки в актовому записі про шлюб.

Заочне рішення може бути переглянуто судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача, яка подається протягом тридцяти днів з дня його складання та підписання.

Учасник справи, якому повне заочне рішення суду не було вручене у день його складення та підписання, має право на поновлення пропущеного строку на подання заяви про його перегляд - якщо така заява подана протягом двадцяти днів з дня вручення йому повного заочного рішення суду.

Позивач має право оскаржити заочне рішення в загальному порядку, тобто протягом тридцяти днів з дня його складання та підписання, шляхом подання апеляційної скарги до Дніпровського апеляційного суду.

Учасник справи, якому повне заочне рішення суду не було вручене у день його складення та підписання, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження - якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного заочного рішення суду.

Строк на подання заяви про перегляд заочного рішення та подання апеляційної скарги на заочне рішення, може бути також поновлений в разі пропуску з інших поважних причин.

Заочне рішення набирає законної сили, якщо протягом встановлених процесуальним законом строків, не подані заява про перегляд заочного рішення або апеляційна скарга, або якщо рішення залишено в силі за результатами апеляційного розгляду справи.

Суддя М.В. Березюк