З А О Ч Н Е Р І Ш Е Н Н Я
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И
"23" лютого 2022 р. Справа № 608/2872/21
Номер провадження2/608/12/2022
Чортківський районний суд Тернопільської області в складі:
головуючої судді Коломієць Н. З.
з участю секретаря Смаглій О. Р.,
представника позивача адвоката Камінського М. В.,
розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в місті Чортків цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмету спору на стороні позивача: Білобожницька сільська рада Чортківського району Тернопільської області про виділ в натурі частки із майна, що є у спільній частковій власності,-
Позивач ОСОБА_1 звернулася в суд з позовом до відповідача ОСОБА_2 , третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмету спору на стороні позивача: Білобожницька сільська рада Чортківського району Тернопільської області про виділ в натурі частки із майна, що є у спільній частковій власності. В позовній заяві вказала, що є власником однієї четвертої частини житлового будинку АДРЕСА_1 , що стверджується свідоцтвом про право на спадщину за заповітом, виданим 02 жовтня 2020 року приватним нотаріусом Усик Г.Я. та Витягом з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно про реєстрацію права власності від 02.10.2020 за № 226668314. Співвласником житлового будинку АДРЕСА_1 , є ОСОБА_2 , якому належить на праві приватної власності 3/10 частини вказаного житлового будинку. В другій частині даного будинку розташовані дві окремі квартири, які належать на праві приватної власності іншим громадянам. ОСОБА_1 має намір продати належне їй нерухоме майно, однак, як повідомив їй нотаріус, не може цього зробити, оскільки її частка не виділена в натурі як окремий об`єкт нерухомого майна та відсутня окрема поштова адреса. Просить виділити їй в натурі частку із майна, що є у спільній частковій власності згідно плану, а саме: приміщення № ІІ - веранду площею 6,0 кв. м, № 2-1 -кухню площею 12,3 кв. м, № 2-2 - кімнату площею 16,8 кв. м, загальною площею 35,1 кв. м, в т.ч. житловою -16,8 кв. м, що складає одну четверту частину житлового будинку АДРЕСА_1 , в окремий об`єкт нерухомого майна, з припиненням права спільної часткової власності.
Представник позивача - адвокат Камінський М. В. в судовому засіданні просить позов задоволити.
Відповідач ОСОБА_2 в судове засідання не з`явився, про причини неявки суд не повідомив, хоча був належним чином повідомлений про час і місце розгляду справи через оголошення на веб-порталі судової влади України, що відповідає вимогам частин 11, 12 ст.128 Цивільного процесуального кодексу України.
Представник Білобожницької сільської ради в судове засідання не з`явився, подав письмову заяву про слухання справи у його відсутності та визнання позову.
Суд зі згоди представника позивача ухвалює рішення при заочному розгляді справи, що відповідає положенням ст. 280 ЦПК України.
Вислухавши представника позивача, дослідивши письмові докази по справі, суд приходить до висновку, що позов підлягає до задоволення з наступних мотивів.
За положеннями ч.1 ст.15 ЦК України кожна особа має право на захист свого цивільного права у разі його порушення, невизнання або оспорювання.
За положеннями ч.1 ст. 16 ЦК України кожна особа має право звернутися до суду за захистом свого особистого немайнового або майнового права та інтересу. Способом захисту цивільних прав та інтересів може бути визнання права (п.1 ч.2 ст.16 цього Кодексу).
За положеннями ч.1 ст.4 ЦПК України кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів.
Відповідно до ч. 1 ст. 263 Цивільного процесуального кодексу України, судове рішення повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим.
ОСОБА_1 є власником одної четвертої частини житлового будинку АДРЕСА_1 , що стверджується свідоцтвом про право на спадщину за заповітом, виданим 02 жовтня 2020 року приватним нотаріусом Усик Г. Я. та Витягом з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно про реєстрацію права власності від 02.10.2020 року за № 226668314. Дану частину житлового будинку позивачка успадкувала після смерті тітки ОСОБА_3 , яка належала їй на підставі Договору купівлі-продажу, посвідченого 17 лютого 1995 року Чортківською районною державною нотаріальною конторою.
Загальна площа вказаного житлового будинку становить 131,1 кв. м, а житлова площа - 61,7 кв. м, в яку входять, згідно плану, наступні приміщення: № II - веранда площею 6,0 кв.м, №2-1-кухня площею 12,3 кв. м, № 2-2- житлова кімната площею 16,8 кв. м, загальною площею 35,1 кв. м, житловою 16,8 кв. м.
Крім позивача, співвласником житлового будинку АДРЕСА_1 , є відповідач по справі - ОСОБА_2 , якому належить на праві приватної власності 3/10 частини вказаного житлового будинку, а саме: приміщення №1- веранда площею 6,7 кв. м, №1-1 кухня площею 12,3 кв. м, №1-2 - житлова кімната площею 16,8 кв. м, загальною площею 35,8 кв. м, житловою -16,8 кв. м. В другій частині даного будинку розташовані дві окремі квартири, які належать на праві приватної власності іншим громадянам.
Позивачка вирішила розпорядитись своїм майном, зокрема, однією четвертою частиною вказаного житлового будинку шляхом його відчуження - продажу. В зв`язку з цим звернулась до нотаріуса по питанню оформлення договору купівлі - продажу даного нерухомого майна. Однак, нотаріус відмовив у вчиненні такої дії, оскільки, оформити такий договір не можливо, так як частка ОСОБА_1 не виділена в натурі як окремий об`єкт нерухомого майна та відсутня окрема поштова адреса, а це необхідно оформити в органах місцевого самоврядування, тобто в Білобожницькій сільраді або в судовому порядку. В установленому порядку ОСОБА_1 звернулась по цьому питанню в Білобожницьку сільську раду Чортківського району, де відповідальні працівники повідомили про те, що для цього необхідно, крім наявних документів, подати нотаріально засвідчену письмову згоду співвласника будинку тобто відповідача. Без переведення майна в окрему квартиру продати його ОСОБА_1 не зможе, так як одночасно продається і земельна ділянка, на якій розташована частина будинку.
Згідно висновку щодо технічної можливості виділу в натурі частки з об`єкта нерухомого майна № 1302 від 26.11.2021 та довідки №1303 від 26.11.2021, виданих Чортківським обласним комунальним міжрайонним бюро технічної інвентаризації, виділ однієї четвертої частини житлового будинку, що знаходиться по АДРЕСА_1 в новоутворений об`єктнерухомого майна проводиться без проведення будівельних робіт, що відповідно до законодавства потребують отримання дозволу на їх проведення.
Відповідно до вимог ч. 1 ст. 364 ЦК України, співвласник має право на виділ в натурі частки із майна, що є у спільній частковій власності.
Згідно з вимогами ч. 1 ст. 367 ЦК України, майно, що є у спільній сумісній частковий власності, може бути поділено в натурі між співвласниками за домовленістю між ними.
При виділенні в натурі частки зі спільної часткової власності, право спільної часткової власності припиняється. Така особа набуває право власності на виділене майно, і у випадку, встановленому законом, таке право підлягає державній реєстрації ( ст.364 ЦК України).
Зміст права власності, яке полягає у праві володіння, користування та розпорядження своїм майном визначено у ст. 317 ЦК України.
Стаття 321 ЦК України закріплює конституційний принцип непорушності права власності, передбачений ст. 41 Конституції України. Він означає, що право власності є недоторканим, власник може бути позбавлений або обмежений у його здійсненні лише відповідно і в порядку, встановлених законом.
Поняття спільної часткової власності викладено в ч. 1 ст. 356 ЦК України як власність двох чи більше осіб із визначенням часток кожного з них у праві власності. Отже, право спільної часткової власності - це право двох або більше осіб за своїм розсудом володіти, користуватися і розпоряджатися належним їм у певних частках майном, яке складає єдине ціле.
Кожен учасник спільної часткової власності володіє не часткою майна в натурі, а часткою в праві власності на спільне майно у цілому.
Ці частки є ідеальними й визначаються відповідними відсотками від цілого чи у дробному виразі.
Відповідно до ст. 358 ЦК України право спільної часткової власності здійснюється співвласниками за їхньою згодою.
Співвласники можуть домовитися про порядок володіння та користування майном, що є їхньою спільною частковою власністю.
Кожен із співвласників має право на надання йому у володіння та користування тієї частини спільного майна в натурі, яка відповідає його частці у праві спільної часткової власності. У разі неможливості цього він має право вимагати від інших співвласників, які володіють і користуються спільним майном, відповідної матеріальної компенсації.
Аналогічна правова позиція Верховного Суду України з цього приводу висловлена у справі № 6-12цс13, яка гласить: «… зокрема, при встановленні порядку користування будинком, кожному із співвласників передається в користування конкретна частина будинку, виходячи із його частки в праві спільної власності на будинок. Разом з тим виділені у користування приміщення можуть бути і неізольовані і не завжди точно відповідати належним співвласникам часткам, оскільки, встановлення порядку користування майном не припиняє право спільної часткової власності на це майно».
Встановлення співвласниками порядку користування будинком з виділенням конкретних приміщень в натурі, не припиняє право спільної часткової власності, оскільки, такі частини не перетворюються в об`єкт самостійної власності кожного з них.
Відтак, домовленість співвласників про порядок володіння і користування майном, що є їх спільною частковою власністю, оформлена нотаріально посвідченим договором, є обов`язковою для майбутніх співвласників при здійсненні ними правомочностей володіння і користування спільним майном. Що ж стосується існуючої у співвласника правомочності розпорядження спільним майном, то вони передбачені у ст. ст.364,367 ЦК України, як способи реалізації цієї правомочності при здійсненні якої, передбачена ч. 4 ст.358 ЦК України умова, не є обов`язковою.
Визначальним для виділу частки або поділу будинку в натурі, який перебуває у спільній частковій власності є не порядок користування будинком, а розмір часток співвласників та технічна можливість виділу частки або поділу будинку відповідно до часток співвласників.
У тих випадках, коли в результаті поділу (виділу) співвласнику передається частина жилого будинку, яка перевищує його частку, суд стягує з нього відповідну грошову компенсацію і зазначає в рішенні про зміну часток в праві власності на будинок.
Враховуючи наведене, суд вважає, що позов ОСОБА_1 про виділення в натурі частки зі спільної часткової власності підлягає задоволенню.
На підставі ст. ст. 25, 30, 346, 380, 386, 392, 1222, 1223, 1268 Цивільного кодексу України та керуючись ст. ст. 4, 12, 76, 81, 89, 263, 264, 265, 273, 280-282, 289 Цивільного процесуального кодексу України, суд, -
Позовні вимоги ОСОБА_1 , жительки АДРЕСА_2 , ідентифікаційний код НОМЕР_1 до ОСОБА_2 (місце реєстрації не встановлено), третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмету спору на стороні позивача: Білобожницька сільська рада Чортківського району Тернопільської області про виділ в натурі частки із майна, що є у спільній частковій власності - задовольнити.
Виділити ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , ідентифікаційний номер НОМЕР_1 , в натурі частку із майна, що є у спільній частковій власності згідно плану, а саме: приміщення № ІІ - веранду площею 6,0 кв. м, № 2-1 -кухню площею 12,3 кв. м, № 2-2 - кімнату площею 16,8 кв. м, загальною площею 35,1 кв. м, в т. ч. житловою -16,8 кв. м, що складає одну четверту частину житлового будинку АДРЕСА_1 , в окремий об`єкт нерухомого майна, з припиненням права спільної часткової власності.
Заочне рішення може бути переглянуто судом за письмовою заявою відповідача. Заяву про перегляд заочного рішення може бути подано протягом тридцяти днів з дня його проголошення.
Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.
Учасник справи, якому повне заочне рішення суду не було вручене у день його проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на подання заяви про його перегляд - якщо така заява подана протягом двадцяти днів з дня вручення йому повного заочного рішення суду.
Строк на подання заяви про перегляд заочного рішення може бути також поновлений в разі пропуску з інших поважних причин.
Позивач має право оскаржити заочне рішення в загальному порядку, встановленому цим Кодексом.
Повторне заочне рішення позивач та відповідач можуть оскаржити в загальному порядку, встановленому цим Кодексом.
Заочне рішення набирає законної сили, якщо протягом строків, встановлених цим Кодексом, не подані заява про перегляд заочного рішення або апеляційна скарга, або якщо рішення залишено в силі за результатами апеляційного розгляду справи.
Повний текст рішення складено 03 березня 2022 року.
Суддя:/підпис/
Оригінал заочного рішення знаходиться в матеріалах справи № 608/2872/21.
Заочне рішення набрало законної сили « » року.
Суддя: Н. З. Коломієць
Копію заочного рішення видано « » р.