Провадження № 2/201/859/2022
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

(заочне)

15 лютого 2022 року Жовтневий районний суд

м. Дніпропетровська

у складі: головуючого судді Федоріщева С.С.,

при секретарі Максимовій О.В.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні цивільну справу за позовом Акціонерного товариства «ДТЕК Дніпровські Електромережі» до ОСОБА_1 про відшкодування збитків,

ВСТАНОВИВ:

У жовтні 2021 року АТ «ДТЕК Дніпровські електромережі» звернулося до суду з позовом до ОСОБА_1 про відшкодування збитків.

В обґрунтування позовних вимог позивач зазначив, що за адресою: АДРЕСА_1 проживає ОСОБА_1 . У АТ «ДТЕК Дніпровські Електромережі» відкрито особовий рахунок № НОМЕР_1 за адресою порушення на ОСОБА_1 . Під час технічної перевірки стану електричних приладів обліку і електроустановок у відповідача за адресою: АДРЕСА_1 , що проводилась 19 листопада 2020 року згідно п. 8.2.5. Правил, позивачем було виявлено порушення, а саме: самовільне підключення самовільне підключення електроустановок, струмоприймачів та електропроводки до електромережі АТ «ДТЕК Дніпровські електромережі» з порушенням схеми обліку. Самовільне підключення виконано дротами від опори №5894 СІП2х16мм2 з переходом у А12х6мм2 відкритим способом. Спожита електроенергія лічильником не враховується, імпульси обліку відсутні, покази не змінюються. Порушення зафіксовано актом про порушення № 025969 від 19 листопада 2020 року. Позивачем було розраховано вартість необлікованої електроенергії за період з 19 травня 2020 року по 19 листопада 2020 року у сумі 31930,99 грн. До теперішнього часу сума збитків у розмірі 31930,99 грн. не відшкодована, в зв`язку з чим позивач змушений звернутися до суду та просити суд стягнути з відповідача на користь АТ «ДТЕК Дніпровські електромережі» вартість необлікованої електричної енергії 31930,99 грн. та судовий збір у розмірі 2270 грн. (а.с. 1-5).

Представник позивача 15 лютого 2022 року надала суду заяву з проханням розглядати справу без її участі, в якій позовні вимоги підтримала у повному обсязі.

Відповідач ОСОБА_1 клопотань і відзиву на позовну заяву суду не надала, про дату та час розгляду справи повідомлена належним чином.

Зважаючи на ці обставини, суд керується ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод (РИМ, 4.XI.1950), яка згідно з частиною першою статті 9 Конституції України є частиною національного законодавства України, та яка визначає, що кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом, який вирішить спір щодо його прав та обов`язків цивільного характеру або встановить обґрунтованість будь-якого висунутого проти нього кримінального обвинувачення.

Строки, встановлені Цивільним процесуальним кодексом України, є обов`язковими для судів та учасників судових процесів, оскільки визначають тривалість кожної стадії процесу або час, протягом якого має бути вчинено процесуальну дію (наприклад, строк оскарження судового рішення, строк подачі зауважень щодо журналу судового засідання). Зазначене є завданням цивільного судочинства та кримінального провадження (стаття 1 ЦПК, стаття 2 КПК). Розумним, зокрема, вважається строк, що є об`єктивно необхідним для виконання процесуальних дій, прийняття процесуальних рішень та розгляду і вирішення справи з метою забезпечення своєчасного (без невиправданих зволікань) судового захисту.

Європейський суд з прав людини, вирішуючи питання про дотримання права на справедливий суд, передбаченого пунктом 1 статті 6 Конвенції про захист прав і основних свобод людини 1950 року, ратифікованої Законом України від 17 липня 1997 року № 475/97-ВР, у контексті оцінки дій сторони в справі, спрямованих на захист свого права, або її бездіяльності, дійшов з урахуванням принципів, що випливають з прецедентної практики Суду, висновків про те, що: одним із фундаментальних аспектів верховенства права є принцип юридичної визначеності; «право на суд» не є абсолютним, воно може бути піддане обмеженням, дозволеним за змістом, тому що право на доступ до суду за самою своєю природою потребує регулювання з боку держави; сторона в розумні інтервали часу має вживати заходів, щоб дізнатись про стан відомого їй судового провадження; право на вчинення процесуальних дій стороною або щодо певної сторони не є необмеженим, позаяк обмежується, зокрема, необхідністю дотримання прав іншої сторони в процесі та власне необхідністю забезпечити дотримання права на справедливий суд у розумінні п. 1 ст. 6 Конвенції (рішення від 19 червня 2001 року у справі «Креуз проти Польщі» (п.п. 52, 53, 57 та ін.); рішення від 03 квітня 2008 року у справі «Пономарьов проти України» (п.п. 40, 41, 42 та ін.). У рішенні Європейського Суду з прав людини від 03 квітня 2008 року у справі «Пономарьова проти України» зазначено, що сторони мають вживати заходів, щоб дізнатися про стан відомого їм судового провадження.

Розумність тривалості судового розгляду має визначатися з огляду на обставини справи та наступні критерії: складність справи, поведінка заявника та компетентних органів, а також важливість предмета позову для заявника у справі (рішення Європейського суду з прав людини у справі «Фрідлендер проти Франції»).

Таким чином, суд вважає за можливе на підставі ст. 280, 281, 282 ЦПК України ухвалити у справі заочне рішення суду в судовому засіданні за відсутності сторін та без фіксування процесу технічними засобами відповідно до положень ч. 2 ст. 247 ЦПК.

Дослідивши матеріали справи, всебічно і повно з`ясувавши всі фактичні обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги, об`єктивно оцінивши докази у сукупності з нормами чинного законодавства України, суд дійшов наступного висновку.

Судом встановлено, що за адресою: АДРЕСА_1 на ім`я ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , відкритий особовий рахунок № НОМЕР_1 .

Згідно копії акту про порушення № 025969 від 19 листопада 2020 року представниками АТ «ДТЕК Дніпровські електромережі» під час технічної перевірки стану електричних приладів обліку і електроустановок у відповідача за адресою: АДРЕСА_1 , згідно п. 8.2.5. Правил, позивачем було виявлено порушення, а саме: самовільне підключення самовільне підключення електроустановок, струмоприймачів та електропроводки до електромережі АТ «ДТЕК Дніпровські електромережі» з порушенням схеми обліку. Самовільне підключення виконано дротами від опори №5894 СІП2х16мм2 з переходом у А12х6мм2 відкритим способом. Спожита електроенергія лічильником не враховується, імпульси обліку відсутні, покази не змінюються (а.с. 6).

Як вбачається з копії протоколу № 58/20 засідання комісії з розгляду акта про порушення №025969 від 19 листопада 2020 року комісією з розгляду актів про порушення Дніпровського району електричних мереж АТ «ДТЕК Дніпровські електромережі» без присутності споживача ОСОБА_1 виявлено та встановлено, що споживач на своєму об`єкті, щодо якого відкрито особовий рахунок № НОМЕР_1 за адресою: АДРЕСА_1 , порушив ПРРЕЕ, комісією було прийнято рішення провести нарахування за період з 19 травня 2020 року по 19 листопада 2020 року у сумі 31930,99 грн. за 11368 кВт*г необлікованої електричної енергії (а.с. 11).

Стаття 16 ЦК України передбачає, що кожна особа має право звернутися до суду за захистом свого особистого немайнового або майнового права та інтересу. Способом захисту цивільних прав та інтересів може бути визнання права.

Статтею 27 Закону України «Про електроенергетику» та п.48 Правил визначено, що правопорушеннями в електроенергетиці є: крадіжка електричної і теплової енергії, самовільне підключення до об`єктів електроенергетики і споживання енергії без приладів обліку.

Відповідно до п.48 Правил, споживач несе відповідальність згідно із законодавством за: порушення правил користування електричною енергією.

Згідно з п.53 Правил, у разі виявлення представником енергопостачальника порушення споживачем правил користування електричною енергією, складається акт, який підписується представником енергопостачальника та споживачем.

Акт про порушення цих Правил розглядається комісією з розгляду актів, що утворюється енергопостачальником і складається не менш як з трьох уповноважених представників енергопостачальника.

Такі ж положення визначені п.6.41 Правил користування електричною енергією, затверджених постановою НКРЕ №28 від 31.07.1996 (у редакції постанови НКРЕ від 17.10.2005 №910) та п 4.1 Методики визначення обсягу та вартості електричної енергії, не облікованої внаслідок порушення споживачами правил користування електричною енергією, затвердженої постановою НКРЕ України №562 від 04.05.2006 (далі Методики).

Відповідно до п.27 Правил користування електричною енергією затверджених постановою НКРЕ України №28 від 31.07.1996, відповідач зобов`язується забезпечувати належний технічний стан та безпечну експлуатацію своїх внутрішніх електромереж, електроустановок та побутових електроприладів, забезпечувати безперешкодний доступ представникам електропостачальника після пред`явлення ними службових посвідчень до квартири або до іншого об`єкту для обстеження приладу обліку, електроустановок та електропроводки, для здійснення заходів передбачених Правилами, забезпечувати збереження приладів обліку і пломб на них, своєчасно виконувати обґрунтовані вимоги постачальника електроенергії та вживати відповідних заходів для усунення виявлених порушень, узгоджувати з енергопостачальником нові підключення та переобладнання внутрішньої електропроводки.

Пунктом 6.40 Правил визначено, що у разі виявлення представниками електропередавальної організації або представниками постачальника електричної енергії явних ознак втручання в параметри розрахункових засобів (систем) обліку з метою зміни їх показів перерахунок обсягу електричної енергії, який підлягає оплаті, здійснюється відповідно до Методики визначення обсягу та вартості електричної енергії, не облікованої внаслідок порушення споживачами правил користування електричною енергією, затвердженої постановою НКРЕ України №562 від 04.05.2006.

Згідно наданого позивачем розрахунку розміру відшкодування збитків по акту №025969, загальна сума заборгованості складає 31930,99 грн. (а.с. 12).

Статтею 1166 ЦК України встановлено, що майнова шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам фізичної або юридичної особи, а також шкода, завдана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала.

Статтею 1192 ЦК України визначено, що з урахуванням обставин справи суд за вибором потерпілого може зобов`язати особу, яка завдала шкоди майну, відшкодувати її в натурі (передати річ того ж роду і такої ж якості, полагодити пошкоджену річ тощо) або відшкодувати завдані збитки у повному обсязі.

Згідно ст.22 ЦК України, особа, якій завдано збитків у результаті порушення її цивільного права, має право на їх відшкодування.

Враховуючи вищевикладені обставини, суддя приходить до висновку, що позовні вимоги є обґрунтованими та такими, що підлягають задоволенню, а заподіяні позивачу збитки у розмірі 31930,99 грн., повністю підтверджується письмовими матеріалами справи, у зв`язку з чим, позов підлягає задоволенню, шляхом стягнення з відповідача 31930,99 грн. збитків.

Відповідно до ст.141 ЦПК України з відповідача на користь позивача підлягає стягненню судовий збір у розмірі 2270 грн.

Керуючись ст.ст. 2, 5, 10, 141, 259, 263-265, 268 Цивільного процесуального кодексу України, суд,-

ВИРІШИВ:

Позовні вимоги Акціонерного товариства «ДТЕК Дніпровські Електромережі» до ОСОБА_1 про відшкодування збитків задовольнити.

Стягнути з ОСОБА_1 (РНОКПП НОМЕР_2 ) на користь Акціонерного товариства «ДТЕК Дніпровські електромережі» () 31930,99 грн. вартості спричинених збитків за актом про порушення № 025969 від 19 листопада 2020 року.

Стягнути з ОСОБА_1 (РНОКПП НОМЕР_2 ) на користь Акціонерного товариства «ДТЕК Дніпровські електромережі» () судові витрати по сплаті судового збору в розмірі 2270,00 грн.

Заочне рішення може бути переглянуте судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача. Заяву про перегляд заочного рішення може бути подано протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

Відповідач має право на поновлення пропущеного строку на подання заяви про його перегляд, якщо така заява подана протягом двадцяти днів з дня вручення йому повного заочного рішення суду.

Заочне рішення суду може бути оскаржене позивачем протягом тридцяти днів з дня проголошення рішення шляхом подання апеляційної скарги до Дніпровського апеляційного суду через Жовтневий районний суд м. Дніпропетровська.

Суддя С.С. Федоріщев