Справа № 715/1962/14-ц
Провадження № 2-п/715/2/22
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

10 березня 2022 року смт. Глибока

Глибоцький районний суд Чернівецької області

в складі: головуючого судді Цуренка В.А.

секретар судового засідання Оршевська С.М.

розглянувши у відкритому судовому засіданні цивільну справу за заявою ОСОБА_1 в інтересах якої діє адвокат Поляк Марія Володимирівна про перегляд заочного рішення №715/1962/14, -

В С Т А Н О В И В :

ОСОБА_1 звернулася до суду із заявою про перегляд заочного рішення, обґрунтовуючи свої вимоги тим, що Заочним рішенням Глибоцького районного суду Чернівецької області від 03 листопада 2014 року, ухваленим у справі за позовом публічного акціонерного товариства «Укрсоцбанк» до ОСОБА_2 про стягнення заборгованості за договором кредиту, позовні вимоги публічного акціонерного товариства «Укрсоцбанк» задоволено, вирішено стягнути з ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , ІПН НОМЕР_1 мешканки АДРЕСА_1 на користь ПАТ «Укрсоцбанк» п/р НОМЕР_2 , МФО 300023, код 00039019 заборгованість за кредитним договором № 150 від 07 червня 2005 року в розмірі 16 914 (шістнадцять тисяч дев`ятсот чотирнадцять) доларів США, 54 центи та 28 474 (двадцять вісім тисяч чотириста сімдесят чотири) гривні, 86 копійок, а також судовий збір в розмірі 2 187 (дві тисячі сто вісімдесят сім) гривень, 20 копійок.

Посилається на те, що справу розглянуто в її відсутності, при цьому вказує на те, що вона не була повідомлена про час та місце розгляду справи. Зважаючи на викладене, просить суд заяву задовольнити.

В судове засідання ОСОБА_3 та її представниця ОСОБА_4 не з`явилися.

В судове засідання представник позивача не з`явився, проте від нього до суду надійшла заява про розгляд справи у відсутності представника банку також просять суд залишити заяву ОСОБА_2 без задоволення.

Суд дослідивши матеріали справи, приходить до висновку, що в задоволенні заяви слід відмовити з наступних підстав.

В судовому засіданні встановлено, що заочним рішенням Глибоцького районного суду Чернівецької області від 03 листопада 2014 року , постановлено стягнути з ОСОБА_2 на користь Публічного акціонерного товариства «Укрсоцбанк» заборгованість за кредитним договором від 7 червня 2005 року №150 в сумі 16914 доларів США 54 центи та 28 474 грн. 86 коп. Вирішено питання про розподіл судових витрат.

Ухвалою Глибоцького районного суду Чернівецької області від 26 квітня 2017 року виправлено описку у заочному рішенні Глибоцького районного суду Чернівецької області від 03 листопада 2014 року № 715/1962/14-ц провадження № 2/715/730/14 у справі за позовом Публічного акціонерного товариства «Укрсоцбанк» до ОСОБА_2 про стягнення заборгованості за договором кредиту та у виконавчому листі, вважати вірним ідентифікаційний код відповідача .

У серпні 2021 року ОСОБА_3 звернулась до суду з заявою про перегляд заочного рішення Глибоцького районного суду Чернівецької області від 03 листопада 2014 року.

За змістом п.13 ч.1 розділу XIII «Перехідні положення» судові рішення, ухвалені судами першої інстанції до набрання чинності цією редакцією Кодексу, набирають законної сили та можуть бути оскаржені в апеляційному порядку протягом строків, що діяли до набрання чинності цією редакцією Кодексу.

Відповідно до положень частини першої та другої статті 228 ЦПК України (в редакції , яка діяла на момент ухвалення рішення) заочне рішення може бути переглянуто судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача.

Заяву про перегляд заочного рішення може бути подано протягом десяти днів з дня отримання його копії.

Аналогічні норми містяться у ЦПК України в редакції від 03 жовтня 2017 року.

За змістом частини першої-четвертої ст.284 ЦПК України заочне рішення може бути переглянуте судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача.

Заяву про перегляд заочного рішення може бути подано протягом 30-ти днів з дня отримання його копії.

Учасник справи, якому повне заочне рішення суду не було вручене у день його проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на подання заяви про його перегляд - якщо така заява подана протягом двадцяти днів з дня вручення йому повного заочного рішення суду.

Строк на подання заяви про перегляд заочного рішення може бути також поновлений в разі пропуску з інших поважних причин.

Відповідно до частини першої статті 127 ЦПК України суд за заявою учасника справи поновлює пропущений процесуальний строк, встановлений законом, якщо визнає причини його пропуску поважними, крім випадків, коли цим Кодексом встановлено неможливість такого поновлення.

Поважними причинами можуть визнаватися лише такі обставини, які є об`єктивно непереборними, не залежать від волевиявлення особи, та пов`язані з дійсними істотними перешкодами чи труднощами для своєчасного вчинення відповідних дій та підтвердженні належними доказами.

Аналіз практики Європейського суду з прав людини свідчить про те, що у процесі прийняття рішень стосовно поновлення строків звернення до суду або оскарження судового рішення, Європейський суд з прав людини виходить із наступного: 1) поновлення пропущеного строку звернення до суду або оскарження судового рішення є порушенням принципу правової визначеності, відтак, у кожному випадку таке поновлення має бути достатньо виправданим та обґрунтованим; 2) поновленню підлягає лише той строк, який пропущений з поважних, об`єктивних, непереборних, не залежних від волі та поведінки особи обставин; 3) оцінка поважності причин пропуску строку має здійснюватися індивідуально у кожній справі; 4) будь-які поважні причини пропуску строку не можуть розцінюватися як абсолютна підстава для поновлення строку; 5) необхідно враховувати тривалість пропуску строку, а також можливі наслідки його відновлення для інших осіб.

Перелік поважних причин, які враховуються для поновлення пропущеного строку, законом не встановлено, вони визначаються у кожному конкретному випадку, виходячи з певних обставин, які мають юридичне значення.

Відповідно до положення статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, яка є частиною національного законодавства, кожна людина при визначенні її громадянських прав і обов`язків має право на справедливий судовий розгляд. Одним з елементів справедливого судового розгляду є принцип правової визначеності прав і обов`язків сторін спору та неможливість безпідставного поновлення пропущеного процесуального строку для оскарження рішення суду, що набрало законної сили, лише з метою його скасування на шкоду інтересам іншого учасника процесу.

Як зазначив Європейський суд з прав людини у рішенні від 07 липня 1989 року у справі «Юніон Аліментарія Сандерс Є.А. проти Іспанії», заявник зобов`язаний демонструвати готовність брати участь на всіх етапах розгляду, що стосуються безпосередньо його, утримуватися від використання прийомів, які пов`язані із зволіканням у розгляді справи, а також максимально використовувати всі засоби внутрішнього законодавства для прискорення процедури слухання.

Обов`язком заінтересованої сторони є прояв особливої старанності при захисті своїх інтересів (рішення Європейського суду з прав людини від 04 жовтня 2001 року у справі «Тойшлер проти Німеччини»).

Встановлення процесуальних строків законом передбачено з метою дисциплінування учасників цивільного судочинства та своєчасного виконання ними передбачених ЩІК України певних процесуальних дій. Інститут строків в цивільному процесі сприяє досягненню юридичної визначеності у цивільних відносинах, а також стимулює учасників цивільного процесу добросовісно ставитися до виконання своїх обов`язків.

Судом досліджуються підстави для поновлення строку звернення до суду виключно з ініціативи та в межах наведених доводів особи, яка подала заяву. Незнання про порушення через байдужість до своїх прав або небажання дізнатися не є поважною причиною пропуску строку звернення до суду.

У пункті 47 рішення у справі «Устименко проти України» Європейський суд з прав людини зазначив, що рішення про поновлення строку на оскарження може порушити принцип правової визначеності та свобода розсуду судів при вирішенні питання про поновлення не є необмеженою. У кожному випадку суди мають встановлювати, чи виправдовують причини поновлення строку на оскарження втручання у принцип остаточності судового рішення.

Дотримання строків є однією з гарантій додержання у суспільних відносинах принципу правової визначеності, як складової принципу верховенства права. Ці строки обмежують час, протягом якого такі правовідносини можуть вважатися спірними та після завершення таких строків, якщо ніхто не звернувся із скаргою до суду вищої інстанції, відносини стають стабільними.

З матеріалів справи вбачається, що заява про перегляд заочного рішення Глибоцького районного суду Чернівецької області від 03 листопада 2014 року подана ОСОБА_3 ( ОСОБА_2 ), яку представляє адвокат Поляк М.В., у серпні 2021 року, тобто з пропуском строку, встановленого частиною другої статті 228 ЦПК України (в редакції , яка діяла на момент ухвалення рішення).

Не можна погодитися з доводами ОСОБА_3 ( ОСОБА_2 ), щодо не отримання ОСОБА_3 ( ОСОБА_2 ) копії заочного рішення Глибоцького районного суду м. Чернівці від 03 листопада 2014 року відповідно рекомендованого повідомлення про вручення поштового відправлення 05 листопада 2014 року, та щодо її обізнаності про наявність судового рішення тільки 15 червня 2021 року у зв`язку із відкриттям приватним виконавцем Кондрюком К.О. виконавчого провадження, та отримання копії заочного рішення Глибоцького районного суду м. Чернівці від 03 листопада 2014 року представником ОСОБА_4 10 серпня 2021 року.

На підставі частини першої статті 227 ЦПК України (в редакції , яка діяла на момент ухвалення рішення) відповідачам, які не з`явилися в судове засідання, направляється рекомендованим листом із повідомленням копія заочного рішення не пізніше трьох днів з дня його проголошення.

Згідно із частиною третьою статті 222 ЦПК України (в редакції , яка діяла на момент ухвалення рішення) особам, які брали участь у справі, але не були присутні у судовому засіданні, копії повного судового рішення надсилаються рекомендованим листом з повідомленням про вручення протягом двох днів з дня його складання або за їх зверненням вручаються їм під розписку безпосередньо в суді. Якщо судовим рішенням відповідачеві заборонено вчиняти певні дії, що потребуватиме вчинення дій органами державної влади, органами місцевого самоврядування, їх посадовими чи службовими особами, копія такого судового рішення також надсилається цим органам та/або особам у строки та порядку, визначені цією статтею.

На підставі ч.1 ст.283 ЦПК України (в редакції від 3 жовтня 2017 року) відповідачам, які не з`явилися в судове засідання, направляється копія заочного рішення в порядку, передбаченому статтею 272 цього Кодексу.

Відповідно до ч.5 ст.272 ЦПК України (в редакції від 3 жовтня 2017 року) учасникам справи, які не були присутні в судовому засіданні, або якщо судове рішення було ухвалено поза межами судового засідання чи без повідомлення (виклику) учасників справи, копія судового рішення надсилається протягом двох днів з дня його складення у повному обсязі в електронній формі у порядку, визначеному законом, - у випадку наявності у особи офіційної електронної адреси, або рекомендованим листом з повідомленням про вручення - якщо така адреса відсутня.

За правилами п.3 ч.6 ст.272 ЦПК України (в редакції від 3 жовтня 2017 року) днем вручення судового рішення є день постановления у поштовому повідомленні відмітки про вручення судового рішення.

Правила надання послуг поштового зв`язку, затверджені постановою Кабінету Міністрів України від 05.03.2009 № 270, передбачають порядок вручення рекомендованих поштових відправлень.

Відповідно пункту 99 Правил рекомендовані повідомлення про вручення поштових відправлень, ... які не були вручені під час доставки, повторні повідомлення про надходження реєстрованих поштових відправлень (крім зазначених в абзаці четвертому пункту 93 цих Правил), поштових переказів, адресовані фізичним особам, під час доставки за зазначеною адресою або під час вручення в об`єкті поштового зв`язку вручаються адресату, а у разі його відсутності - повнолітньому члену сім`ї за умови пред`явлення документа, що посвідчує особу, а також документа, що посвідчує родинні зв`язки з адресатом (свідоцтво про народження, свідоцтво про шлюб тощо), чи рішення органу опіки і піклування про призначення їх опікунами чи піклувальниками.

У разі відсутності адресата або повнолітніх членів його сім`ї до абонентської поштової скриньки адресата вкладається повідомлення про надходження зазначеного реєстрованого поштового відправлення, поштового переказу, рекомендованого повідомлення про вручення поштового відправлення, поштового переказу.

Оформлення цих поштових операцій визначено у пункті 105 Правил, за яким для одержання реєстрованого поштового відправлення, коштів за поштовим переказом одержувач повинен заповнити бланк повідомлення із зазначенням даних пред`явленого документа, що посвідчує особу (назва, серія, номер, дата видачі, найменування органу, який видав), дати одержання поштового відправлення, поштового переказу та розписатись. У разі одержання реєстрованого поштового відправлення, коштів за поштовим переказом, адресованих до запитання, на абонементну скриньку або за місцем роботи, а також коли адреса, зазначена на поштовому відправленні, поштовому переказі, не відповідає адресі місця реєстрації одержувача, крім даних про документ, що посвідчує особу, зазначається також адреса, за якою фактично проживає одержувач.

У пункті 106 Правил передбачено, що під час вручення фізичній особі реєстрованого поштового відправлення, виплати коштів за поштовим переказом з повідомленням про вручення працівник поштового зв`язку на підставі пред`явленого одержувачем документа, що посвідчує особу, зазначає на бланку повідомлення про вручення його прізвище.

На бланку повідомлення про вручення поштового відправлення з позначкою "Вручити особисто", внутрішнього рекомендованого листа з позначкою "Судова повістка" одержувач розписується та зазначає прізвище.

З матеріалів справи вбачається, що Глибоцьким районним судом Чернівецької області здійснено направлення ОСОБА_2 копію заочного рішення Глибоцького районного суду Чернівецької області від 03 листопада 2014 року у справі за позовом публічного акціонерного товариства «Укрсоцбанк» до ОСОБА_2 про стягнення заборгованості за договором кредиту.

Копію заочного рішення Глибоцького районного суду Чернівецької області від 03 листопада 2014 року було направлено ОСОБА_2 за зареєстрованим місцем проживання відповідача АДРЕСА_1 (а.с.53).

У матеріалах справи наявне повідомлення про вручення особисто ОСОБА_2 05 листопада 2014 року рекомендованого поштового відправлення №380 із копією заочного рішення Глибоцького районного суду Чернівецької області від 3 листопада 2014 року (а.с.54).

Надаючи оцінку наявному матеріалах справи повідомленню про вручення ОСОБА_2 поштової кореспонденції, суд враховує Правила надання послуг поштового зв`язку, затверджені постановою Кабінету Міністрів України від 05 березня 2009 року № 270, які передбачають порядок вручення рекомендованих поштових відправлень та за змістом яких перевірка документів, що посвідчують особу адресата (фізичну особу), особу, яка одержує поштове відправлення замість такого адресата, родинні зв`язки з адресатом, а також належне оформлення повідомлення про вручення поштового відправлення покладено на і працівників поштового зв`язку.

Добросовісне виконання працівниками оператора поштового зв`язку Акціонерного товариства «Укрпошта» своїх службових обов`язків, у даному випадку, презюмується.

Подібні висновки викладені в постановах Верховного Суду від 13 березня 2019 року у справі №639/4278/16-а та від 30 листопада 2020 року у справі №806/1943/18.

Зміна ОСОБА_2 прізвища та ім`я на ОСОБА_3 не дають підстав для висновку про неотримання відповідачем ОСОБА_3 ( ОСОБА_2 ) поштової кореспонденції, оскільки ОСОБА_2 та ОСОБА_3 це одна й та сама особа, про що зазначає сама заявниця ОСОБА_3 ( ОСОБА_2 ).

Водночас сам по собі акт Приватного підприємства «Житлосервіс» від 11 серпня 2021 року №180 про проживання ОСОБА_3 у квартирі АДРЕСА_2 без реєстрації з 2008 року по даний час не підтверджує порушення працівником оператора поштового зв`язку Акціонерного товариства «Укрпошта» Правил надання послуг поштового зв`язку за відсутності відомостей про постійне проживання ОСОБА_3 у іншому жилому приміщенні квартирі АДРЕСА_2 без реєстрації.

У такому разі рекомендоване повідомлення про вручення поштового відправлення №380, отриманого ОСОБА_2 05 листопада 2014 року, є достовірним доказом отримання ОСОБА_2 ( ОСОБА_3 ) копії заочного рішення Глибоцького районного суду Чернівецької області від 03 листопада 2014 року.

Відповідно до частини першої статті 3 Закону України «Про доступ до судових рішень» для доступу до судових рішень судів загальної юрисдикції Державна судова адміністрація України забезпечує ведення Єдиного державного реєстру судових рішень.

За даними Єдиного державного реєстру судових рішень заочне рішення Глибоцького районного суду м. Чернівці від 03 листопада 2014 року зареєстровано у вказаному реєстрі 04 листопада 2014 року.

Із заявою про перегляд заочного рішення відповідач ОСОБА_3 ( ОСОБА_2 ) звернулась більш ніж через шість років з дня його ухвалення та отримання копії цього рішення.

У результаті розгляду заяви про перегляд заочного рішення суд може своєю ухвалою: 1) залишити заяву без задоволення; 2) скасувати заочне рішення і призначити справу до розгляду за правилами загального чи спрощеного позовного провадження (частина третя статті 287 ЦПК України).

Оскільки кожну належно оформлену заяву про перегляд заочного рішення, суд зобов`язаний згідно з реченням першим частини першої статті 286 ЦПК України прийняти та невідкладно надіслати її копію та копії доданих до неї матеріалів іншим учасникам справи, то немає ґрунтовних підстав вважати, що визначений статтею 287 ЦПК України порядок розгляду заяви про перегляд заочного рішення застосовний тільки до розгляду суті цієї заяви та незастосовний до розгляду на предмет дотримання строку її подання. Тому, оскільки спеціальне правове регулювання, передбачене Главою 11 Розділу ІІІ ЦПК України, охоплює порядок розгляду заяви про перегляд заочного рішення, поданої поза межами встановленого строку, то немає підстав залишати її без розгляду на підставі статті 126 ЦПК України.

Процесуальний закон не передбачає, що суд, розглянувши належно оформлену заяву про перегляд заочного рішення (зокрема на предмет того, чи є підстави у зв`язку з пропуском строку на її подання розглядати цю заяву по суті), може вчинити інші дії, ніж передбачені у частині третій статті 287 ЦПК України. Тому у випадку, якщо суд вважатиме неможливим поновити строк на подання заяви про перегляд заочного рішення, він має залишити її з цієї підстави без задоволення.

На підставі наведеного, суд приходить до висновку про те, що заяву про перегляд заочного рішення слід залишити без задоволення.

Відповідно до ч. 4 ст. 287 ЦПК України у разі залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення заочне рішення може бути оскаржене в загальному порядку, встановленому цим Кодексом. У цьому разі строк на апеляційне оскарження починає відраховуватися з дати постановления ухвали про залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення.

Отже, враховуючи те, що відповідачем не були надані докази, які б мали істотне значення для правильного вирішення справи судом, суд приходить до висновку, що заяву про перегляд заочного рішення слід залишити без задоволення.

Керуючись ст.ст.284, 287 ЦПК України суд, -

У Х В А Л И В :

Заяву ОСОБА_1 в інтересах якої діє адвокат Поляк Марія Володимирівна про перегляд заочного рішення №715/1962/14 - залишити без задоволення.

Роз`яснити, що у разі залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення заочне рішення може бути оскаржене в загальному порядку, до Чернівецького апеляційного суду через Глибоцький районний суд Чернівецької області протягом тридцяти днів з дня постановления ухвали про залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя: