Справа № 468/165/22-ц
БАШТАНСЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД
УХВАЛА

17.02.2022 року Баштанський районний суд Миколаївської області в складі головуючого по справі судді Муругова В.В., за участі секретаря Рафальської К.В., скаржника ОСОБА_1 , представника скаржника ОСОБА_2 , стягувача ОСОБА_3 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду м. Баштанка скаргу ОСОБА_1 на дії приватного виконавця щодо використання звіту про незалежну оцінку по визначенню ринкової вартості нежитлової будівлі,

ВСТАНОВИВ:

04.02.2022 року до Баштанського районного суду надійшла скарга ОСОБА_1 на дії приватного виконавця виконавчого округу Миколаївської області Куліченка Д.О. щодо використання звіту про незалежну оцінку по визначенню ринкової вартості нежитлової будівлі.

В тексті скарги заявник вказав, що приватним виконавцем у виконавчому провадженні №67959153 здійснюється виконання рішення Баштанського районного суду Миколаївської області по справі №468/193/20-ц, в якому скаржник є боржником та йому на праві приватної власності належить нежитлова будівля корівника площею 810,90 кв.м., що розташована по АДРЕСА_1 .

16.08.2021 року приватним виконавцем була винесена постанова про призначення суб`єкта оціночної діяльності, якому було доручено надати висновок (звіт) з питань визначення вартості (оцінки) арештованого майна нежитлової будівлі корівника.

27.08.2021 року оцінювач ФОП ОСОБА_4 підготувала відповідний звіт, який був отриманий приватним виконавцем 13.12.2021 року.

Відповідно до вказаного звіту ринкова вартість без врахування ПДВ нежитлової будівлі корівника площею 810,90 кв.м., що розташована по АДРЕСА_1 , становить 401400 грн., натомість за даними скаржника вартість такої будівлі становить близько 800000 грн.

Скаржник вважає, що вказаний висновок складено з порушеннями, оскільки оцінювач в супереч вимог Національного стандарту №1 «Загальні засади оцінки майна і майнових прав», затвердженого ПКМУ від 10.09.2003 року №1440 (далі Національний стандарт №1) не провів особистий огляд об`єкта оцінки.

Звіт про оцінку приватний виконавець направив скаржнику 14.12.2021 року рекомендований листом, від отримання якого адресат відмовився 17.12.2021 року. Натомість такі дій вчинив брат скаржника, натомість сам скаржник проживає за іншою адресою та в період з 15.12.2021 року по 21.12.2021 року хворів, також скаржник хворів з 28.12.2021 року по 11.01.2022 року.

Натомість представник скаржника зміг ознайомитись з матеріалами виконавчого провадження лише 19.01.2022 року, у зв`язку з чим скаржник просив поновити строк на оскарження дій приватного виконавця та визнати неправомірними дії приватного виконавця щодо використання вказаного звіту.

В судовому засіданні скаржник та його представник скаргу підтримали.

Від стягувача ОСОБА_3 до суду надійшли заперечення на скаргу, в який він просив відмовити в задоволенні скарги, оскільки відповідний звіт оскаржується у зв`язку з порушеннями оцінювача, а не приватного виконавця, тому власне дії приватного виконавця не можуть бути визнані протиправними. Крім того, боржник не довів те, що вартість належного йому майна вдвічі більша ніж та, яка вказана оцінювачем у звіті, на також не надав відомостей про те, за яку суму він придбав вказаний об`єкт в 2015 році з прилюдних торгів. Також боржник не довів того, що оцінювач дійсно не провів огляд внутрішніх приміщень оцінюваного об`єкту, натомість в матеріалах виконавчого провадження наявні фотознімки, зроблені всередині приміщення. Стягувач також вказав, що при підготовці до розгляду даної скарги поніс витрати на професійну правничу допомогу, яка попередньо становить 7850 грн.

В судовому засіданні стягувач заперечив проти задоволення скарги боржника.

Приватний виконавець Куліченко Д.О. до суду не з`явився, про дату, час та місце розгляду справи повідомлений вчасно та належним чином. До суду не надходило заперечень на скаргу. Від приватного виконавця напередодні розгляду скарги - 16.02.2022 року надійшло клопотання про відкладення розгляду у зв`язку з його відрядження до м. Одеса 17-18.02.2022 року. Підтвердження такого відрядження приватний виконавець не надав.

У відповідності до ч.1-2 ст. 450 ЦПК України скарга розглядається у десятиденний строк у судовому засіданні за участю стягувача, боржника і державного виконавця або іншої посадової особи органу державної виконавчої служби чи приватного виконавця, рішення, дія чи бездіяльність яких оскаржуються. Неявка стягувача, боржника, державного виконавця або іншої посадової особи органу державної виконавчої служби, приватного виконавця, які належним чином повідомлені про дату, час і місце розгляду скарги, не перешкоджають її розгляду.

За такого, оскільки належним чином повідомлений приватний виконавець до суду не з`явився, що не перешкоджає розгляду скарги, та з врахуванням скорочених строків розгляду такої скарги, суд ухвалив про розгляд скарги за відсутності приватного виконавця.

Вислухавши пояснення боржника та його представника, пояснення стягувача, дослідивши наявні у справі матеріали (копію постанови про призначення суб`єкта оціночної діяльності від 16.08.2021 року; копію договору №1528/21 від 16.08.2021 року; копію звіту про незалежну оцінку по визначенню ринкової вартості нежитлової будівлі корівника від 27.08.2021 року; копію повідомлення призваного виконавця від 13.12.2021 року №7382; копію опису вкладення у поштове відправлення від 14.12.2021 року; відомості онлайн-відстеження поштових відправлень; довідку лікаря від 21.12.2021 року; довідку лікаря; копію заяви адвоката Чернієнка С.А. від 13.01.2022 року; копію повідомлення приватного виконавця від 14.01.2022 року №493; копію повідомлення Баштанського районного суду Миколаївської області від 01.02.2022 року №468/129/22; копію ухвали судді Баштанського районного суду Миколаївської області від 31.01.2022 року; фотозображення об`єкта нерухомості; Інформацію з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно від 17.02.2022 року; попередній (орієнтовний) розрахунок суми судових витрат), дослідивши матеріали цивільної справи 468/193/20-ц, суд приходить до висновку про наявність підстав для задоволення скарги.

Відповідно до ст. 447 ЦПК України сторони виконавчого провадження мають право звернутися до суду із скаргою, якщо вважають, що рішенням, дією або бездіяльністю державного виконавця чи іншої посадової особи органу державної виконавчої служби або приватного виконавця під час виконання судового рішення, ухваленого відповідно до цього Кодексу, порушено їхні права чи свободи.

В судовому засіданні встановлено, що рішенням Баштанського районного суду Миколаївської області від 02.02.2021 року по справі №468/193/20-ц з ОСОБА_1 стягнуто на користь ОСОБА_3 117684 грн боргу за договором позики, 1428 грн судового збору, 5000 грн витрат на правову допомогу. Постановою Миколаївського апеляційного суду від 11.05.2021 року рішення Баштанського районного суду Миколаївської області залишене без змін. 24.05.2021 року додатковою постановою Миколаївського апеляційного суду з ОСОБА_1 додатково стягнуто на користь ОСОБА_3 3291,50 грн витрат на правову допомогу.

На виконання вказаних рішень суду у приватного виконавця Куліченка Д.О. перебуває виконавче провадження № 64890990.

Постановою приватного виконавця від 08.07.2019 року призначено суб`єкта оціночної діяльності суб`єкта господарювання ФОП ОСОБА_4 для оцінки нежитлової будівлі корівника площею 810,90 кв.м., що розташована по АДРЕСА_1 , яка належить боржнику.

За наслідками проведеної оцінки ФОП ОСОБА_4 27.08.2021 року склала звіт про вартість вказаного об`єкту, відповідно до якого його вартість становить без ПДВ 401400 грн.

Висновок про вартість земельної ділянки був направлений приватним виконавцем стягувачу та боржнику згідно із супровідним листом від 13.12.2021 року № 7382 та був зданий до відділу поштового зв`язку 14.12.2021 року і відповідне поштове відправлення, яке адресувалось боржнику ОСОБА_1 , повернулось відправнику у зв`язку з відмовою 17.12.2021 року адресата від його отримання.

Згідно з ч.5 ст. 57 Закону України «Про виконавче провадження» виконавець повідомляє про результати визначення вартості чи оцінки майна сторонам не пізніше наступного робочого дня після дня визначення вартості чи отримання звіту про оцінку. У разі якщо сторони не згодні з результатами визначення вартості чи оцінки майна, вони мають право оскаржити їх у судовому порядку в 10-денний строк з дня отримання відповідного повідомлення. Сторона вважається ознайомленою з результатами визначення вартості чи оцінки арештованого майна, якщо їй надіслано повідомлення про результати визначення вартості чи оцінки майна за адресою, зазначеною у виконавчому документі, або за місцем фактичного проживання чи перебування такої сторони, достовірно встановленим виконавцем.

Відповідно до ст. 449 ЦПК України скаргу може бути подано до суду у десятиденний строк з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення її права або свободи . Пропущений з поважних причин строк для подання скарги може бути поновлено судом.

За такого, боржник мав дізнатись про відповідний звіт оцінювача 17.12.2021 року, проте суду надані відомості, що у цей час з 15.12.2021 року по 21.12.2021 року та з 28.12.2021 року по 11.01.2022 року він хворів на гострий бронхіт і така хвороба з врахуванням запровадженого карантину та відповідних обмежень для осіб з подібними ознаками захворювання об`єктивно унеможливлювало його доступ до відповідних установ (приватного виконавця чи суду) для ознайомлення з матеріалами звіту та для їх оскарження.

Фактично ж з матеріалами виконавчого провадження та відповідним звітом представник боржника ознайомився 19.01.2022 року та без необґрунтованого зволікання оскаржив такий звіт до суду, спочатку 31.01.2022 року та в подальшому невідкладно після отримання ухвали суду 04.02.2022 року.

За комплексу вказаних обставин, з метою доступу особи до суду в частині здійснення судового контролю на стадії виконання судового рішення суд вважає, що боржником строк оскарження звіту пропущений з поважних причин, тому він підлягає поновленню та скарга боржника має бути розглянута судом по суті.

Із скарги слідує, що неправомірність оцінки полягає в тому, що суб`єкт оціночної діяльності при здійсненні визначення ринкової вартості арештованого майна особисто не проводив його огляд.

Згідно зі ст. 57 Закону України «Про виконавче провадження» визначення вартості майна боржника здійснюється за взаємною згодою сторонами виконавчого провадження. У разі якщо сторони виконавчого провадження, а також заставодержатель у 10-денний строк з дня винесення виконавцем постанови про арешт майна боржника не досягли згоди щодо вартості майна та письмово не повідомили виконавця про визначену ними вартість майна, виконавець самостійно визначає вартість майна боржника. Звіт про оцінку майна має бути складений не раніше дати винесення постанови про арешт такого майна. У разі якщо сторони виконавчого провадження не дійшли згоди щодо визначення вартості майна, визначення вартості майна боржника здійснюється виконавцем за ринковими цінами, що діють на день визначення вартості майна. Для проведення оцінки за регульованими цінами, оцінки нерухомого майна, транспортних засобів, повітряних, морських та річкових суден виконавець залучає суб`єкта оціночної діяльності - суб`єкта господарювання.

Відповідно до ст. 9 Закону України «Про оцінку майна, майнових прав та професійну оціночну діяльність в Україні» Методичне регулювання оцінки майна здійснюється у відповідних нормативно-правових актах з оцінки майна: положеннях (національних стандартах) оцінки майна, що затверджуються Кабінетом Міністрів України, методиках та інших нормативно-правових актах, які розробляються з урахуванням вимог положень (національних стандартів) і затверджуються Кабінетом Міністрів України або Фондом державного майна України. Положення (національні стандарти) оцінки майна є обов`язковими до виконання суб`єктами оціночної діяльності під час проведення ними оцінки майна всіх форм власності та в будь-яких випадках її проведення.

Національний стандарт № 1 «Загальні засади оцінки майна і майнових прав» є обов`язковим для застосування під час проведення оцінки майна та майнових прав суб`єктами оціночної діяльності, а також особами, які відповідно до законодавства здійснюють рецензування звітів про оцінку майна. Поняття, що вживаються у цьому стандарті, використовуються в інших національних стандартах.

Національний стандарт № 2 «Оцінка нерухомого майна», затверджений постановою Кабінету Міністрів України від 28 жовтня 2004 року № 1442 (далі - Національний стандарт № 2), також є обов`язковим для застосування під час проведення оцінки нерухомого майна (нерухомості) суб`єктами оціночної діяльності, а також особами, які відповідно до законодавства здійснюють рецензування звітів про оцінку майна та проводять державну експертизу звітів з експертної грошової оцінки земельних ділянок державної та комунальної власності у разі їх продажу.

Отже, оцінка нерухомого майна має здійснюватись відповідно до Національного стандарту № 2 з урахуванням вимог Національного стандарту № 1, яким визначено загальні засади процедури оцінювання.

Відповідно до ч.2 ст. 11 Закону України «Про оцінку майна, майнових прав та професійну оціночну діяльність в Україні» замовники оцінки повинні забезпечити доступ суб`єкта оціночної діяльності до майна, що підлягає оцінці на законних підставах, отримання ним необхідної та достовірної інформації про зазначене майно для проведення його оцінки.

Згідно з п. 50 Національного стандарту № 1 проведенню незалежної оцінки майна передує підготовчий етап, на якому здійснюється, зокрема, ознайомлення з об`єктом оцінки.

Відповідно до п. 51 Національного стандарту № 1 відповідно до пункту 51 Національного стандарту № 1 незалежна оцінка майна проводиться у такій послідовності: укладення договору на проведення оцінки, ознайомлення з об`єктом оцінки, збирання та оброблення вихідних даних та іншої інформації, необхідної для проведення оцінки; ідентифікація об`єкта оцінки та пов`язаних з ним прав, аналіз можливих обмежень та застережень, які можуть супроводжувати процедуру проведення оцінки та використання її результатів; вибір необхідних методичних підходів, методів та оціночних процедур, що найбільш повно відповідають меті оцінки та обраній базі, визначеним у договорі на проведення оцінки, та їх застосування; узгодження результатів оцінки, отриманих із застосуванням різних методичних підходів; складання звіту про оцінку майна та висновку про вартість об`єкта оцінки на дату оцінки; доопрацювання (актуалізація) звіту та висновку про вартість об`єкта оцінки на нову дату (у разі потреби).

Згідно з п. 56 Національного стандарту № 1 звіт про оцінку майна може складатися у повній чи у стислій формі. Звіт про оцінку майна, що складається у повній формі, повинен містити, серед іншого, письмову заяву оцінювача про якість використаних вихідних даних та іншої інформації, особистий огляд об`єкта оцінки (у разі неможливості особистого огляду - відповідні пояснення та обґрунтування застережень і припущень щодо використання результатів оцінки), дотримання національних стандартів оцінки майна та інших нормативно-правових актів з оцінки майна під час її проведення, інші заяви, що є важливими для підтвердження достовірності та об`єктивності оцінки майна і висновку про його вартість.

За такого, підготовці та проведенню незалежної експертизи майна передує ознайомлення з об`єктом оцінки шляхом доступу до нього.

Вказане узгоджується з позицією Верховного Суду від 10.08.2021 року у справі №461/4240/17.

Натомість, в п. 13 звіту від 27.08.2021 року оцінювач вказав, що не провів огляд внутрішніх приміщень оцінюваної нерухомості та не несе відповідальності за відповідність поточних об`ємно-планувальних характеристик даним технічної документації.

Суду також не надано відомостей про те, що виконавець чи оцінювач, який склав оскаржуваний звіт, зверталися до боржника з вимогою забезпечення доступу такого оцінювача до об`єкта для його об`єктивної оцінки.

При цьому, в супереч вимогам п. 56 Національного стандарту № 1 оцінювач у звіті також не вказав причин, за яких він такий доступ не здійснив, та відповідних застережень щодо результатів використання такої оцінки за даних умов.

За вказаного, при проведенні оцінки майна та складенні відповідного звіту були порушені відповідні обов`язкові для процедури такої оцінки положення Закону України «Про оцінку майна, майнових прав та професійну оціночну діяльність в Україні» та Національного стандарту № 1, що свідчить про протиправність такого звіту, що, в свою чергу, унеможливлювало використання такого звіту приватним виконавцем у відповідному виконавчому провадженні.

Суд не погоджується з позицією стягувача щодо того, що оскільки відповідний звіт оскаржується у зв`язку з порушеннями оцінювача, а не приватного виконавця, то власне дії приватного виконавця не можуть бути визнані протиправними.

Так, відповідно до постанов Великої Палати Верховного Суду від 20.03.2019 року № 821/197/18 та від 12.06.2019 року №308/12150/16-ц визначення вартості майна боржника є процесуальною дією державного виконавця (незалежно від того, яка конкретно особа - сам державний виконавець чи залучений ним суб`єкт оціночної діяльності, здійснювала відповідні дії) щодо примусового виконання на підставі виконавчих документів. Отже, оскаржити оцінку майна можливо в порядку оскарження рішень та дій виконавців.

За такого, оскарження оцінки майна здійснюється саме шляхом оскарження дій виконавця, який таку оцінку ініціював.

Вказане свідчить про неправомірність дій приватного виконавця щодо використання звіту про незалежну оцінку по визначенню ринкової вартості нежитлової будівлі корівника площею 810,90 кв.м., що розташована по АДРЕСА_1 , складеного 27.08.2021 року.

За таких обставин, суд приходить до висновку про необхідність задоволення скарги.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 260, 447, 449, 451 ЦПК України, суд

ПОСТАНОВИВ:

ОСОБА_1 поновити строк на оскарження дій приватного виконавця виконавчого округу Миколаївської області Куліченка Дмитра Олександровича щодо використання звіту про незалежну оцінку по визначенню ринкової вартості нежитлової будівлі.

Скаргу ОСОБА_1 на дії приватного виконавця виконавчого округу Миколаївської області Куліченка Дмитра Олександровича щодо використання звіту про незалежну оцінку по визначенню ринкової вартості нежитлової будівлі задовольнити.

Визнати дії приватного виконавця виконавчого округу Миколаївської області Куліченка Дмитра Олександровича щодо використання звіту про незалежну оцінку по визначенню ринкової вартості нежитлової будівлі корівника площею 810,90 кв.м., що розташована по АДРЕСА_1 , складеного 27.08.2021 року неправомірними.

Апеляційна скарга на ухвалу суду може бути подана Миколаївському апеляційному суду протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення.

Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Повний текст судового рішення складений 22.02.2022 року.

Суддя: