Провадження № 2/761/1855/2022
УХВАЛА

17 лютого 2022 року суддя Шевченківського районного суду міста Києва Савицький О.А., вивчаючи матеріали позовної заяви ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета позову: приватний нотаріус Київського міського нотаріального округу Гуцевич Олена Олександрівна про скасування рішення про державну реєстрацію, визнання частини майна особистою власністю, визнання частини майна спільною сумісною власністю,

ВСТАНОВИВ:

30.11.2021 р. ОСОБА_1 звернувся до суду з позовом ОСОБА_2 , третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета позову: приватний нотаріус Київського міського нотаріального округу Гуцевич О.О. про скасування рішення про державну реєстрацію, визнання частини майна особистою власністю, визнання частини майна спільною сумісною власністю.

Разом з тим, під час вивчення матеріалів вказаної позовної заяви було встановлено, що вони не відповідають вимогам ст.ст. 175, 177 ЦПК України.

Згідно з ч.1 ст. 175 ЦПК України позовна заява подається до суду в письмовій формі і підписується позивачем або його представником, або іншою особою, якій законом надано право звертатися до суду в інтересах іншої особи.

Так, як передбачено вимогами ч.1 ст. 177 ЦПК України, позивач повинен додати до позовної заяви її копії та копії всіх документів, що додаються до неї, відповідно до кількості учасників справи.

При цьому, позивачем додана копія позовної заяви лише для одного учасника справи, яка ним не підписана, а тому позивачу необхідно надати суду підписані копії позовної заяви з додатками для всіх учасників справи.

Відповідно до положення ч.4 ст. 177 ЦПК України до позовної заяви додаються документи, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, що підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Як передбачено положеннями ч. 2 ст. 4 Закону України «Про судовий збір» розмір ставки судового збору із позовних заяв майнового характеру, які подаються до суду фізичною особою або фізичною особою - підприємцем 1 відсоток ціни позову, але не менше 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб та не більше 5 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

У своїй позовній заяві позивач визначив ціну позову в розмірі 826 202,01 грн.

Таким чином, останній повинен був сплатити судовий збір за подання до суду позову майнового характеру в сумі 8262,02 грн.

Водно час, позивач сплатив на розрахунковий рахунок суду лише 5000,00 грн., що підтверджується квитанцією №19810 від 29.11.2021 р.

При цьому, він також додав клопотання, в якому просить зменшити розмір судового збору до 5000,00 грн., посилаючись на ту обставину, що у нього відсутній дохід за 2020 р., а також посилається на перенесену операцію у 2014 році та надмірні витрати при розгляді іншої справи.

Так, відповідно до положень ч.ч.1,3 ст.136 ЦПК України суд, враховуючи майновий стан сторони, може своєю ухвалою відстрочити або розстрочити сплату судового збору на визначений строк у порядку, передбаченому законом, але не більше як до ухвалення судового рішення. З підстав, зазначених у частині першій цієї статті, суд у порядку, передбаченому законом, може зменшити розмір належних до сплати судових витрат, пов`язаних з розглядом справи, або звільнити від їх сплати.

Згідно з ч.1 ст.8 Закону України «Про судовий збір» враховуючи майновий стан сторони, суд може своєю ухвалою за її клопотанням відстрочити або розстрочити сплату судового збору на певний строк, але не довше ніж до ухвалення судового рішення у справі за таких умов:

-розмір судового збору перевищує 5 відсотків розміру річного доходу позивача - фізичної особи за попередній календарний рік; або:

-позивачами є: військовослужбовці; батьки, які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину-інваліда, якщо інший з батьків ухиляється від сплати аліментів; одинокі матері (батьки), які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину-інваліда; члени малозабезпеченої чи багатодітної сім`ї; особа, яка діє в інтересах малолітніх чи неповнолітніх осіб та осіб, які визнані судом недієздатними чи дієздатність яких обмежена; або:

-предметом позову є захист соціальних, трудових, сімейних, житлових прав, відшкодування шкоди здоров`ю.

Частиною другою цієї ж статті закріплено, що суд може зменшити розмірі судового збору або звільнити від його сплати на підставі, зазначеній у частині першій цієї статті.

Отже, виходячи з вищенаведених вимог закону, визначення майнового стану сторони є оціночним та залежить від доказів, якими обґрунтовується рівень майнового стану сторони.

Разом з тим, будь-яких доказів на підтвердження неможливості сплатити судовий збір в сумі, яка передбачена законом, за подання даного позову до суду, матеріали справи не містять.

За вказаних обставин, суддя приходить до висновку, що на даний час відсутні підстав для задоволення клопотання позивача.

А від так, позивачу необхідно доплатити судовий збір в розмірі 3262,02 грн. на рахунок з наступними реквізитами: отримувач коштів - ГУК у м.Києві/Шевченк.р-н/22030101 ; код отримувача (код за ЄДРПОУ) - 37993783 ; банк отримувача - Казначейство України (ЕАП) ; код банку отримувача (МФО) - 899998 ; рахунок отримувача - UA0026011 ; код класифікації доходів бюджету - 22030101, та надати суду оригінали документів, що підтверджують сплату судового збору.

В свою чергу, відповідно до ч.1 ст. 185 ЦПК України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175 і 177 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження заяви до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

Керуючись ст.ст. 4, 6 Закону України «Про судовий збір», ст.ст. 175, 177, 185, 259-261 ЦПК України, суддя

УХВАЛИВ:

Позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета позову: приватний нотаріус Київського міського нотаріального округу Гуцевич Олена Олександрівна про скасування рішення про державну реєстрацію, визнання частини майна особистою власністю, визнання частини майна спільною сумісною власністю, - залишити без руху, надавши позивачу строк для усунення недоліків, який не може перевищувати десяти днів з дня отримання позивачем ухвали, попередивши, що в разі не усунення вказаних недоліків заява буде вважатися неподаною та підлягатиме поверненню позивачу.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя: