Провадження № 2/679/206/2022
Справа № 679/202/22
У Х В А Л А

про залишення позову без руху

18 лютого 2022 року м.Нетішин

Суддя Нетішинського міського суду Хмельницької області Стасюк Р.М., ознайомившись з позовною заявою ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про встановлення факту проживання однією сім`єю чоловіка та жінки без реєстрації шлюбу, визнання права спільної сумісної власності на майно,-

В С Т А Н О В И В:

До суду надійшла заява ОСОБА_1 до ОСОБА_2 в якій позивачка просить встановити факт проживання чоловіка та жінки без шлюбу у період з 01.01.2004 року по 25.07.2021 року. Визнати за ОСОБА_1 право спільної сумісної власності на об`єкт незавершено будівництва будівлі станції технічного обслуговування автомобілів та дизельно-паливної апаратури, що розміщена на земельній ділянці з кадастровим номером :02:004:0010, загальною площею 0,2286 га за адресою: АДРЕСА_1 ; визнати за ОСОБА_1 право спільної сумісної власності на земельну ділянку з кадастровим номером :02:004:0010, загальною площею 0,2286 га за адресою: АДРЕСА_1 .

Суд, дослідивши позовну заяву та додані до неї документи, приходить до висновку про залишення позовної заяви без руху, оскільки вона подана з порушенням вимог ст. ст. 175, 177 ЦПК України.

Відповідно до ч.4 ст.177 ЦПК України до позовної заяви повинен бути доданий документ, що підтверджує сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, що підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Відповідно до абз.1 ч.3 ст.6 Закону України «Про судовий збір», за подання позовної заяви, що має одночасно майновий і немайновий характер, судовий збір сплачується за ставками, встановленими для позовних заяв майнового та немайнового характеру.

Згідно з пп.1 п.1 ч.2 ст.4 Закону України «Про судовий збір», за подання до суду фізичною особою позовної заяви майнового характеру судовий збір сплачується в розмірі 1 відсотка ціни позову, але не менше 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб (992,40 грн.) та не більше 5 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб (12405,00 грн.).

Позивачем заявлено вимоги як немайнового характеру (встановлення факту проживання єдиною сім`єю), так і майнового характеру (визнання права спільної сумісної власності на майно).

Однак, при зверненні до суду з позовом позивачем судовий збір сплаченло лише за одну вимогу, а саме немайнового характеру у сумі 992,40 грн.

Щодо сплати судового збору за вимогу майнового характеру позивач посилається на те, що не має доступу до спірного майна, позбавлена можливості здійснити належну оцінку незавершеного будівництва, внаслідок чого не має можливості визначити розмір судового збору на момент подання позовної заяви.

Відповідно до ч. 3 ст. 175 ЦПК України позовна заява повинна містити, окрім іншого, зазначення ціни позову, якщо позов підлягає грошовій оцінці.

Ціна позову це грошовий вираз майнових вимог позивача. Ціна позову визначається лише щодо майнових вимог, тобто тих вимог, які мають грошову оцінку і має важливе значення, насамперед, для правильного визначення судового збору, що підлягає сплаті під час звернення до суду.

Згідно з п.2 ч.1 ст.176 ЦПК України, ціна позову у позовах про визнання права власності на майно визначається вартістю майна. При цьому вартість майна це грошова сума, за яку це майно може бути придбане у певній місцевості. Тягар доказування вартості майна несе позивач. Як доказ вартості майна суду можуть бути подані договори купівлі-продажу цього майна, відомості про його залишкову балансову вартість, звіт про оцінку майна, витяг з реєстру прав власності на нерухоме майно, тощо.

Відповідно до ч.2 ст.176 ЦПК України, якщо визначена позивачем ціна позову вочевидь не відповідає дійсній вартості спірного майна або на момент пред`явлення позову встановити точну його ціну неможливо, розмір судового збору попередньо визначає суд з наступним стягненням недоплаченого або з повернення переплаченого судового збору відповідно до ціни позову, встановленого при вирішення справи.

Тобто, ціну позову (орієнтовну ціну позову) повинен самостійно визначити позивач.

Ціна позову визначається від ринкової вартості майна на момент звернення до суду та повинна бути підтверджена відповідними відомостями (оцінкою відповідної установи), а щодо земельних ділянок на підтвердження ціни позову має бути надано відомості про нормативну грошову оцінку земельних ділянок за відповідною адресою (витяг з технічної документації про нормативну грошову оцінку земельної ділянки).

Лише у разі, якщо визначена позивачем ціна позову вочевидь не відповідає дійсній вартості спірного майна або на момент пред`явлення позову встановити точну його ціну неможливо, розмір судового збору визначає суд.

Аналогічний правовий висновок викладено у п. 16 ПП ВССУ № 10 від 17 жовтня 2014 року "Про застосування судами законодавства про судові витрати у цивільних справах", згідно якого розмір судового збору за подання позовної заяви про визнання права власності на майно визначається з урахуванням вартості спірного майна, тобто як зі спору майнового характеру. При цьому суд не повинен визначати вартість майна за відповідними вимогами, оскільки такий обов`язок покладається на позивача.

Оцінка правильності визначення ціни позову здійснюється судом при вирішенні питання про відкриття провадження у справі.

Оскільки позовна заява та інші документи не містять інформації про вартість спірного майна (орієнтовну ціну позову), суд позбавлений можливості попередньо визначити та зазначити в ухвалі розмір судового збору, що підлягає сплаті за вимогою майнового характеру у відповідності до підпункту 1 пункту 1 частини 2 статті 4 Закону України «Про судовий збір» у відсотковому співвідношенні до ціни позову, тому це повинен самостійно зробити позивач.

У відповідності до ч. 1 ст.185 ЦПК України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175 і 177 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

Оскільки вказані судом недоліки перешкоджають прийняттю позовної заяви до судового розгляду, то її слід залишити без руху і надати позивачу строк для усунення недоліків протягом 5-ти днів з дня отримання копії ухвали.

Керуючись ст.175, 177, 185, 259-261, 353 ЦПК України, Законом України «Про судовий збір», суддя,-

П О С Т А Н О В И В:

Позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про встановлення факту проживання однією сім`єю чоловіка та жінки без реєстрації шлюбу, визнання права спільної сумісної власності на майно залишити без руху.

Надати позивачу строк для усунення недоліків п`ять днів з дня отримання ухвали про залишення заяви без руху.

Роз`яснити, що у разі невиконання вимог цієї ухвали у встановлений строк, позовна заява вважатиметься неподаною та буде повернута.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя Р.М. Стасюк