Справа № 274/4123/21
Провадження № 2/0274/330/22
Рішення

Іменем України

16.02.2022 року Бердичівський міськрайонний суд Житомирської області в складі: судді Вдовиченко Т.М., за участю секретаря судового засідання Жмурко В.І., розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Бердичеві Житомирської області цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до Райгородоцької сільської ради про визначення додаткового строку на прийняття спадщини, -

В с т а н о в и в :

В червні 2021 року ОСОБА_1 звернувся до суду з даним позовом, відповідно до якого просить суд визначити їй додатковий строк тривалістю три місяці з дня набрання рішенням суду законної сили, для подання ним заяви про прийняття спадщини, яка відкрилася після смерті ОСОБА_2 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_1 .

Свої позовні вимоги обґрунтовує тим, що 24.05.2021 року постановою про відмову у вчиненні нотаріальної дії № 1240/02-31 приватного нотаріуса Бердичівського районного нотаріального округу Юрчук Н.І. йому відмовлено у видачі свідоцтва про право на спадщину за заповітом на земельну ділянку кадастровий номер : 06:000:0149, загальною площею 2,1054 га, яка знаходиться на території Великоп"ятської сільської ради Бердичівського району Житомирської області, яка належала його бабці ОСОБА_2 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_1 , у зв"язку з пропуском ним терміну для прийняття спадщини.

Вказав, що у встановлений законодавством строк до нотаріальної контори заяви про прийняття спадщини він не подавав, але має на це поважні причини. Пропуск терміну для прийняття спадщини пояснює тим, що не знав про існування заповіту і про те, що його бабці належала земельна ділянка. Як з"ясувалося, він є єдиним спадкоємцем за заповітом.

В судове засідання позивач не з"явився. Представником позивача ОСОБА_3 подано клопотання про розгляд справи за його відсутності.

В судовому засіданні 12.01.2022 року позивач позовні вимоги підтримав з підстав зазначених в позові.

Представник відповідача в судове засідання не з"явився, 30.07.2021 року на адресу суду сільським головою Райгородоцької сільської ради скеровано листа про розгляд справи за відсутності їх уповноваженого представника.

Відповідно до ч. 2 ст. 247 Цивільного процесуального кодексу України, у разі неявки в судове засідання всіх учасників справи чи в разі якщо відповідно до положень цього Кодексу розгляд справи здійснюється судом за відсутності учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.

Суд, заслухавши пояснення позивача 12.01.2022, вивчивши та дослідивши матеріали цивільної справи, повно з`ясувавши обставини справи та перевіривши їх зібраними у справі доказами, враховує наступне.

За загальними положеннями про спадкування право на спадщину виникає в день відкриття спадщини, спадщина відкривається внаслідок смерті особи або оголошення її померлою, для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини (частина третя статті 1222, частина перша статті 1220, частина перша статті 1270 Цивільного кодексу України).

Як визначено ч.ч.1, 2 ст.1223 Цивільного кодексу України, право на спадкування мають особи, визначені у заповіті. У разі відсутності заповіту, визнання його недійсним, неприйняття спадщини або відмови від її прийняття спадкоємцями за заповітом, а також у разі неохоплення заповітом усієї спадщини право на спадкування за законом одержують особи, визначені у статтях 1261-1265 цього Кодексу.

Згідно із частинами першою, третьою, п`ятою статті 1268 Цивільного кодексу України спадкоємець за заповітом чи за законом має право прийняти спадщину або не прийняти її. Спадкоємець, який постійно проживав разом із спадкодавцем на час відкриття спадщини, вважається таким, що прийняв спадщину, якщо протягом строку, встановленого статтею 1270 цього Кодексу, він не заявив про відмову від неї. Незалежно від часу прийняття спадщини вона належить спадкоємцеві з часу відкриття спадщини.

Відповідно до частини першої статті 1270 Цивільного кодексу України для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини.

Згідно частини третьої статті 1272 Цивільного кодексу України за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини.

Судом встановлено, що позивач ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , є онуком ОСОБА_2 .

З матеріалів справи вбачається, що ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_3 померла ІНФОРМАЦІЯ_1 в с. Велика П"ятигірка Бердичівського району Житомирської області ( а.с.9).

Як вбачається з копії Державного Акту на право власності на земельну ділянку серії ЯД № 156196 ОСОБА_2 на підставі розпорядження голови Бердичівської райдержадміністрації від 12.02.2008 р. за № 82 на праві власності належала земельна ділянка площею 2,1054 га, що розташована на території Великоп"ятигірської сільської ради Бердичівського району Житомирської області ( а.с. 5).

14.07.2016 року в с. Велика П"ятигірка Бердичівського району Житомирської області ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_3 було складено заповіт відповідно до якого остання на випадок своєї смерті земельну частку ( пай) площею 2,1054 га, яка розташована по Великоп"ятигірській сільській раді і належить їй згідно Державного Акту на право власності на земельну частку ( пай), серія ЯД № 156196, заповідала ОСОБА_1 ( а.с.6).

Постановою приватного нотаріуса Бердичівського районного нотаріального округу Житомирської області Юрчук Н.І. від 24.05.2021 року відмовлено ОСОБА_1 у видачі свідоцтва про право на спадщину за заповітом після смерті ОСОБА_2 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_1 , у зв"язку з тим, що ОСОБА_1 не надав документів, які б свідчили про прийняття ним спадщини в установлений законом термін та за інші умови вказані в ст. 1268 ЦК УКраїни ( а.с. 8).

Відомості щодо наявності інших спадкоємців відсутні.

Вирішуючи питання визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій.

Поважними причинами пропуску строку визнаються, зокрема: 1) тривала хвороба спадкоємців; 2) велика відстань між місцем постійного проживання спадкоємців і місцем знаходження спадкового майна; 3) складні умови праці, які, зокрема, пов`язані з тривалими відрядженнями, в тому числі закордонними; 4) перебування спадкоємців на строковій службі у складі Збройних Сил України; 5) необізнаність спадкоємців про наявність заповіту тощо.

Відповідно до п.24 Постанови Пленуму Верховного Суду України " Про судову практику у справах про спадкування" від 30 травня 2008 року №7 - додатковий строк, достатній для подання заяви про прийняття спадщини, не може перевищувати шестимісячного строку, встановленого ст.1270 ЦК України для прийняття спадщини.

Таким чином, оцінюючи в сукупності обставини, на які посилається позивач на підтвердження поважності причин пропуску строку для прийняття спадщини, суд дійшов висновку про наявність у нього об`єктивних труднощів для своєчасного подання заяви про прийняття спадщини за заповітом після смерті його бабці ОСОБА_2 , що є підставою для задоволення позову у межах заявлених вимог та вважає за необхідне визначити позивачу додатковий строк для подання заяви про прийняття спадщини тривалістю три місяці.

Керуючись ст. ст. 4,12-13,76-81,89,211,247,258,263-265,354 ЦПК України, суд, -

У х в а л и в :

Позовні вимоги ОСОБА_1 до Райгородоцької сільської ради про визначення додаткового строку на прийняття спадщини задовольнити.

Визначити ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , додатковий строк для подання заяви про прийняття спадщини, яка відкрилась після смерті ОСОБА_2 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_1 , тривалістю три місяці від дня набрання рішенням суду законної сили.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Учасники справи, а також особи, які не брали участі у справі, якщо суд вирішив питання про їхні права, свободи, інтереси та (або) обов`язки, мають право оскаржити в апеляційному порядку рішення суду першої інстанції повністю або частково.

Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів з дня його проголошення безпосередньо до Житомирського апеляційного суду.

Учасник справи, якому повне рішення суду не було вручено у день його проголошення або складання, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Суддя Т.М. Вдовиченко