Справа № 603/471/21
Провадження №2/603/16/2022
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"16" лютого 2022 р. м.Монастириська

Монастириський районний суд Тернопільської області в складі:

головуючого судді Галіяна І.М.

секретаря судового засідання Швець Н.С.

розглянувши в судовому засіданні в залі суду цивільну справу

позивач: ОСОБА_1 в інтересах ОСОБА_2

відповідач: Коропецька об`єднана територіальна громада в особі голови Тимківа Миколи Ярославовича

предмет позову: усунення перешкод у користуванні земельною ділянкою,

за участі:

представника позивача адвоката Бандури В.О.

відповідача ОСОБА_3

в с т а н о в и в:

Представник позивача ОСОБА_1 , що діє в інтересах ОСОБА_2 адвокат Бандура Володимир Олексійович звернувся із позовом до Коропецької об`єднаної територіальної громади в особі голови Тимківа Миколи Ярославовича, просить зобов`язати відповідача не чинити перешкод у користуванні майном, а саме земельною ділянкою з кадастровим номером :02:001:0332, яка належить на праві власності ОСОБА_2 та відновити стан земельної ділянки, який існував до порушення прав. Також просить зобов`язати Коропецьку об`єднану територіальну громаду облаштувати обабіч дороги водовідвідні кювети або канави або канали дощової каналізації по дорозі загального користування по АДРЕСА_1 . У випадку задоволення позову просить стягнути з Коропецької об`єднаної територіальної громади в користь ОСОБА_1 судові витрати в розмірі 7816 (сім тисяч вісімсот шістнадцять) грн 00 коп. з яких 1816 (тисячу вісімсот шістнадцять) грн. 00 коп судовий збір та 6000 (шість тисяч) грн. 00 коп витрати на правничу допомогу.

Позовні вимоги мотивує тим, що ОСОБА_2 на праві приватної власності належить житловий будинок та земельна ділянка з цільовим призначенням для ведення особистого селянського господарства за адресою: АДРЕСА_2 .

Уночі з 3 на 4 липня 2021 року невідомими особами по АДРЕСА_2 за ініціативи голови Коропецького ОТГ вирито канаву від калюжі, що утворилася внаслідок рясних дощів до приватної земельної ділянки городу ОСОБА_2 , чим русло стоків з дороги загального користування виведено на приватну земельну ділянку позивача, в результаті чого затоплено земельну ділянку позивача брудними стічними водами, знищено багаторічний посів люцерни та частково пошкоджено урожай кукурудзи, чим спричинено останній матеріальні та моральні збитки.

Позивачем подано заяву голові Коропецької ОТГ ОСОБА_3 про вчинення незаконних дій, проте відповіді не отримано і жодних заходів не вжито.

Відповідач Коропецька об`єднана територіальна громада у своїх заявах по суті просить відмовити в задоволенні позовних вимог. Посилається на те, що відповідачу невідомо хто викопав канаву саме до городу позивачки, через що стічні види потрапили на її город.

Ухвалою суду від 27 серпня 2021 року відкрито провадження по справі, а ухвалою суду від 12 січня 2021 року закрито підготовче судове засідання та призначено справу до судового розгляду.

Протокольною ухвалою суду від 01 грудня 2021 року оголошувалася перерва у підготовчому судовому засіданні для надання можливості сторонам примиритися.

В судовому засіданні представник позивач позов підтримав з підстав, викладених в заявах по суті. Пояснив, через неправомірні дії представників селищної ради, які прокопали канаву до городу ОСОБА_2 брудні стічні води потрапили на її город та знищили багаторічний посів люцерни і частково пошкоджено урожай кукурудзи, чим спричинено матеріальні та моральні збитки. Зазначив, що у результаті неправомірних дій органу місцевого самоврядування Коропецької ОТГ, порушено норми ДБН В.2.3.-5:2018, а саме п. 4.6.8., яким передбачено: «на вулицях і дорогах населених пунктів слід передбачати організований збір води з поверхні проїзної частини із наступним її відведенням у зливну каналізацію». Просив задоволити позов повністю.

В судовому засіданні представник відповідача проти задоволення позову заперечив, з підстав, викладених в заявах по суті. Пояснив, що 14 травня 2021 року на адресу Коропецької селищної ради надійшло колективне звернення жителів вулиці Куриляка із проханням вирішити питання щодо водовідведення на цій вулиці, оскільки після дощу утворюється велика калюжа і перешкоджає проїзду автомобілів та проходженню пішоходів. Також 04 червня 2021 року від позивача ОСОБА_2 надійшла заява про невтручання у право приватної власності (проведення робіт на земельній ділянці позивача). Після чого, направлено постійну земельну комісію з питань будівництва, благоустрою, земельних відносин та охорони навколишнього природного середовища, житлово-комунального господарства для вирішення питання техногенної ситуації з підтопленням дорожнього покриття та ремонту дороги по цій вулиці. 14 червня 2021 року за наслідками комісійного обстеження вищевказаної дороги комісією запропоновано селищній раді нарізати канаву вздовж цієї дороги, яка збере стічні води з пагорбку який є на цій ділянці та попередити ОСОБА_2 про можливість потрапляння стічних вод на її земельну ділянку у випадку рясного дощу. На виконання указаного рішення сесії, було залучено працівників дорожньої служби, які за допомогою автогрейдера нарізали вздовж дороги стічні канави. Після цього вода стекла у ці канави. Однак, 05 липня 2021 року від громадянки ОСОБА_2 надійшло звернення, що в ніч з 3 на 4 липня 2021 року невідомими особами викопано канаву через дорогу до городу позивачки і усі стічні води, що перебували у канавах вздовж дороги потрапили на її город.

Зазначив, що ні селищна рада ні він особисто непричетний до цього інциденту, і йому не відомо хто це міг зробити.

Зважаючи на те, що селищна рада не перешкоджала у здійсненні повноважень власника земельної ділянки, а саме не була причетна до затоплення городу позивачки, просив відмовити у задоволені позову повністю.

Дослідивши докази, судом встановлено такі обставини.

19 жовтня 1990 року на підставі рішення виконкому Коропецької селищної ради народних депутатів №109 від 29 вересня 1990 року видано Свідоцтво на право особистої власності на житловий будинок АДРЕСА_2 , який належить на праві приватної власності ОСОБА_2 (а.с.12).

ОСОБА_2 на праві власності належить земельна ділянка з цільовим призначенням для ведення особистого селянського господарства за адресою: АДРЕСА_2 , з кадастровим номером :02:001:0332 площею 0,1503 га, що підтверджується державним актом на право власності на земельну ділянку серії ЯИ-735132 від 15 грудня 2009 року (а.с.13).

Із показань допитаних у судовому засіданні свідків ОСОБА_1 , ОСОБА_4 , ОСОБА_5 , ОСОБА_6 з`ясовано, що коли випадають рясні дощі, на дорозі по вулиці Куриляка в смт. Коропець, утворюється велика калюжа. Ураховуючи, що рельєф земельної поверхні у тій місцевості має ухил, вода стікає та скупчується саме на дорозі. Раніше вода стікала у річку Дністер через трубу повз земельну ділянку, власницею якої з 2005 року є позивач ОСОБА_2 .. Однак, відколи позивач стала власницею цієї земельної ділянки, труба через котру протікали стічні води нею не прочищається, через що утворилася гребля, яка заважає стічним водам текти, а тому вода скупчується саме на дорозі.

14 травня 2021 року на адресу Коропецької селищної ради надійшло колективне звернення жителів вулиці Куриляка із проханням вирішити питання щодо водовідведення на цій вулиці, оскільки після дощу утворюється велика калюжа і перешкоджає проїзду автомобілів та проходженню пішоходів.

05 червня 2021 року ОСОБА_2 звернулася до Коропецької селищної ради із заявою про невтручання у право приватної власності (проведення робіт на земельній ділянці позивача).

На підставі цих двох заяв, рішенням Коропецької селищної ради від 04 червня 2021 року № 463 вирішено направити постійну земельну комісію з питань будівництва, благоустрою, земельних відносин та охорони навколишнього природного середовища, житлово-комунального господарства для вирішення питання техногенної ситуації з підтопленням дорожнього покриття та ремонту дороги по вулиці Куриляка в смт Коропець.

14 червня 2021 року за наслідками комісійного обстеження вищевказаної дороги, запропоновано селищній раді нарізати канаву вздовж дороги, яка збере стічні води з пагорбку який є на цій ділянці та попередити ОСОБА_2 про можливість потрапляння стічних вод на її земельну ділянку у випадку рясного дощу.

На виконання указаного рішення сесії, було залучено працівників дорожньої служби, які за допомогою автогрейдера нарізали вздовж дороги по вулиці Куриляка стічні канави. Після цього, вода із калюжі стекла у ці канави.

В ніч з 3 на 4 липня 2021 року невідомими особами вирито канал через дорогу до городу позивачки і усі стічні води, що перебували у канавах обабіч дороги, залили (земельну ділянку) город ОСОБА_2 і пошкодили їй багаторічний посів люцерни та частково урожай кукурудзи, про що та 05 липня 2021 року інформувала Коропецьку селищну раду (а.с.15).

Окрім цього, суд констатує, що жодних експертних досліджень про те що ділянка дороги по вулиці Куриляка не відповідає Державним будівельним нормам України чи іншим технічним умовам, сторонами по справі суду не надано.

Розглянувши матеріали справи, суд прийшов до переконання, що в позові слід відмовити, виходячи із такого.

Сторонами в цивільному процесі є позивач і відповідач. Позивачем і відповідачем можуть бути фізичні і юридичні особи, а також держава (стаття 48 Цивільного процесуального кодексу України).

Визначення відповідачів як одного із видів суб`єктів цивільного процесу є правом позивача.

Позивачем є особа, яка має право вимоги (кредитор), а відповідачем - особа, яка повинна виконати зобов`язання (боржник). При цьому відповідач має бути такою юридичною чи фізичною особою, за рахунок якої, в принципі, можливо було б задовольнити позовні вимоги.

З огляду на зміст наведених норм, захисту в судовому порядку підлягають порушене право й охоронювані законом інтереси саме від відповідача, тобто особи яка допустила порушення, невизнання чи оспорення прав позивача (аналогічний висновок викладено у постанові Великої Палати Верховного Суду від 25.06.2019 у справі № 910/17792/17).

Отже, належним відповідачем є така особа, за рахунок якої можливо задовольнити позовні вимоги, тоді як неналежний відповідач - це особа, притягнута позивачем як відповідач, стосовно якої встановлено, що вона не повинна відповідати за пред`явленим позовом за наявності даних про те, що обов`язок виконати вимоги позивача лежить на іншій особі - належному відповідачеві.

Тобто, пред`явлення позову до неналежного відповідача є самостійною підставою для відмови в задоволенні позову.

Відповідно до ст. 152 Земельного кодексу України держава забезпечує громадянам та юридичним особам рівні умови захисту прав власності на землю. Власник земельної ділянки або землекористувач може вимагати усунення будь-яких порушень його прав на землю, навіть якщо ці порушення не пов`язані з позбавленням права володіння земельною ділянкою, і відшкодування завданих збитків.

В силу статті 391 Цивільного кодексу України, власник майна вправі звернутися до суду з позовом про усунення перешкод у здійсненні ним права користування та розпорядження своїм майном (негаторний позов).

У наведеній статті, прямо не йдеться про те, що такі перешкоди повинні мати протиправний характер, водночас є цілком логічним, що законодавець не мав наміру надавати власникові несправедливі переваги перед іншими учасниками цивільного обороту.

Отже характерною ознакою негатерного позову є протиправне вчинення третьою особою перешкод власникові в реалізації ним повноважень розпорядження та (або) користування належним йому майном.

Така позиція має й відповідне нормативне обґрунтування, оскільки сама назва статті 391 Цивільного кодексу України «Захист права власності від порушень, не пов`язаних із позбавленням володіння».

Отже, для подання негаторного позову не вимагається, щоб перешкоди до здійснення права користування й розпорядження були результатом винних дій відповідача чи спричиняли збитки. Достатньо, щоб такі дії (бездіяльність) об`єктивно порушували права власника і були протиправними.

Тому, підставою негаторного позову слугують посилання позивача на належне йому право користування і розпорядження майном, а також факти, що підтверджують дії відповідача у створенні позивачеві перешкод щодо здійснення ним цих правомочностей.

За таких обставин, позивачем негаторного позову може бути власник або титульний володілець, у якого знаходиться річ і щодо якої відповідач ускладнює здійснення повноважень користування або розпорядження, а відповідачем лише та особа, яка перешкоджає позивачеві у здійсненні його законного права користування чи розпорядження річчю.

Тобто, відповідачем у негаторному позові є особа, яка власними діями перешкоджає позивачу користуватися або розпоряджатися майном, іншими словами через дії (бездіяльність) якої, відбулася у позивача перепона у використанні чи розпорядженні річчю.

Вказане узгоджується з правовою позицією Верховного Суду, викладеною у постанові від 27.10.2021р. у справі № 916/1769/20.

Виходячи з вищенаведеного, при зверненні до суду з вимогами про усунення перешкод у користуванні земельною ділянкою, позивачем повинно бути доведено, зокрема, наявність права користування спірним майном, відсутність між позивачем і відповідачем договірних відносин щодо такого майна, а також порушення відповідачем станом на час звернення до суду права позивача на користування майном.

Отже, задоволення негаторного позову можливе за сукупністю двох підстав:

- наявність у позивача права вимоги усунення перешкод;

- вчинення перешкод саме відповідачем.

За відсутністю хоча б однієї з обставин, підстави для задоволення негаторного позову відсутні.

Таким чином, при розгляді даної справи підлягає доказуванню та обставина, що саме діями відповідача, не пов`язаними з позбавленням володіння, порушується право на річ позивача.

У частинах першій, третій статті 12, частинах першій, п`ятій, шостій статті 81 Цивільного процесуального кодексу України визначено, що цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін, кожна сторона повинна довести ті обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Докази подаються сторонами та іншими учасниками справи. Доказування не може ґрунтуватися на припущеннях.

Положення вищезазначених процесуальних норм передбачають, що під час розгляду справ у порядку цивільного судочинства обов`язок доказування покладається як на позивача, так і на відповідача.

Якщо дослідження обставин, які входять до предмета доказування потребує спеціальних знань, належним доказом є висновок експерта.

Допустимість доказів за статтею 78 Цивільного процесуального кодексу України полягає у тому, що обставини, які відповідно до законодавства повинні бути підтверджені певними засобами доказування, не можуть підтверджуватися іншими засобами доказування.

Приписами статті 80 Цивільного процесуального кодексу України передбачено, що достатніми є докази, які у своїй сукупності дають змогу дійти висновку про наявність або відсутність обставин справи, які входять до предмета доказування

Звернувшись із позовом до Коропецької об`єднаної територіальної громади представник позивача покликається на те, пряма мова: - «уночі з 3 на 4 липня 2021 року невідомими особами за ініціативи голови Коропецької ОТГ цієї громади з дороги по вулиці Куриляка вирита канаву від калюжі, що утворилася внаслідок рясних дощів до приватної земельної ділянки городу ОСОБА_2 , чим русло стоків з дороги загального користування виведено на приватну земельну ділянку власність позивача» (а.с.2).

Іншими словами, представник позивача вважає, що через діяння відповідача, оскільки саме голова Коропецької територіальної громади представляє громаду і з його ініціативи невідомі особи викопали канаву, відбулося порушення права позивача на користування земельною ділянкою (затоплення городу зі знищенням рослинних насаджень).

На підтвердження таким доводам позивач долучив до матеріалів цивільної справи копію заяви від 05 липня 2021 року до голови Коропецької об`єднаної територіальної громади та фото-таблицю з 12 фото на 3 аркушах.

Представник відповідача заперечуючи проти позову покликається на те, що селищна рада не чинила перешкод у здійсненні повноважень власника земельної ділянки (користуванні цією ділянкою), а тому селищна рада не зобов`язана відповідати за цим позовом.

Оцінивши докази в їх сукупності, суд приходить до переконання, що надані позивачем докази не є достатніми для висновку про те, що саме за ініціативи голови Коропецької об`єднаної територіальної громади було вирито невідомими особами канаву до городу ОСОБА_2 ..

Сама по собі заява від 05 липня 2021 року ОСОБА_2 адресована голові Коропецької об`єднаної територіальної громади у якій вона інформує про те що, пряма мова: «в ніч з третього на четверте липня 2021 року невідомими особами вирито канаву» не є доказом вчинення відповідачем перепон у користуванні земельною ділянкою.

Також, юридично неспроможним є покликання позивача і на фотознімки додані до матеріалів справи, оскільки такі не доводять вчинення будь-яких дій відповідачем, через які затоплено земельну ділянку ОСОБА_2 .

Водночас, як показали в судовому засіданні свідки ОСОБА_1 , ОСОБА_4 , ОСОБА_5 , ОСОБА_6 , зкупчення води на дорозі по вулиці Куриляка відбувається через утворену греблю внаслідок захаращеної (непрочищеної) труби, яка знаходиться на земельній ділянці позивача- ОСОБА_2 через котру в минулому протікали стічні води.

Тому достатньо доказів того, що саме Коропецька об`єднана територіальна громада порушила права відповідача ОСОБА_2 судом не здобуто.

За таких обставин суд доходить до остаточного висновку, що позивачем не доведено, що саме відповідач створив ОСОБА_2 перешкоди для користування й розпорядження своїм майном, і саме він має відповідати за цим позовом.

Отже, підстави для задоволення позову в частині не чинити перешкод у користуванні майном, а саме земельною ділянкою з кадастровим номером :02:001:0332, яка належить на праві власності ОСОБА_2 та відновити стан земельної ділянки, який існував до порушення прав відсутні.

Позовна вимога про зобов`язання відповідача облаштувати обабіч дороги водовідвідні кювети або канави або канали дощової каналізації по дорозі загального користування по АДРЕСА_1 , як похідна вимога від попередньої вимоги також не підлягає задоволенню.

Окрім цього позивачем не доведено належними, допустимими та достатніми доказами, що дорога по АДРЕСА_2 не відповідає конкретним Державним будівельним нормам України чи іншим технічно-будівельним приписам.

Відповідно до ст.ст. 16, 369, 387, 391 Цивільного кодексу України, ст. 152 Земельного кодексу України, керуючись ст.ст. 5, 19, 81, 141, 263-265 ЦПК України, суд, -

у х в а л и в :

1.Відмовити в позові повністю.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Апеляційна скарга на рішення суду подається безпосередньо до Тернопільського апеляційного суду через Монастириський районний суд Тернопільської області протягом тридцяти днів з дня його проголошення, а у разі ухвалення рішення за відсутності учасників справи протягом тридцяти днів з дати складення повного судового рішення.

У разі оголошення в судовому засіданні лише вступної та резолютивної частини судового рішення чи ухвалення рішення за відсутності учасників справи або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Повний текст судового рішення складено 18.02.2022 року.

Суддя І. М. Галіян