ДНІПРОВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
Провадження № 22-ц/803/1771/22 Справа № 178/1338/21 Суддя у 1-й інстанції - Цаберябий Б. М. Суддя у 2-й інстанції - Городнича В. С.
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

09 лютого 2022 року м. Дніпро

Колегія суддів судової палати з розгляду цивільних справ Дніпровського апеляційного суду у складі:

головуючого - Городничої В.С.,

суддів: Лаченкової О.В., Петешенкової М.Ю.,

при секретарі - Панасенко С.С.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в м.Дніпрі апеляційну скаргу Акціонерного товариства комерційний банк «ПриватБанк» на ухвалу Криничанського районного суду Дніпропетровської області від 15 листопада 2021 року про залишення позову без розгляду у цивільній справі за позовом Акціонерного товариства комерційний банк «ПриватБанк» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості за кредитним договором, -

ВСТАНОВИЛА:

У серпні 2021 року АТ КБ «ПриватБанк» звернулося до суду з позовом до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості за кредитним договором.

Ухвалою Криничанського районного суду Дніпропетровської області від 15 листопада 2021 року вищевказаний позов залишено без розгляду.

Не погодившись з такою ухвалою, АТ КБ «ПриватБанк» подало апеляційну скаргу, в якій, посилаючись на невідповідність висновків суду фактичним обставинам справи та порушення судом першої інстанції норм процесуального права, просить її скасувати як таку, що перешкоджає подальшому провадженню в справі і направити справу для продовження розгляду до суду першої інстанції.

Інші учасники процесу не скористалися своїм правом подати до суду апеляційної інстанції відзив на апеляційну скаргу у цій справі станом на час її розгляду апеляційним судом, але в силу вимог ч. 3 ст. 360 ЦПК України відсутність відзиву на апеляційну скаргу не перешкоджає перегляду рішення суду першої інстанції.

Згідно з ч. 3 ст. 3 ЦПК України провадження в цивільних справах здійснюється відповідно до законів, чинних на час вчинення окремих процесуальних дій, розгляду і вирішення справи.

Відповідно до ч. 1 ст. 367 ЦПК України суд апеляційної інстанції переглядає справу за наявними в ній і додатково поданими доказами та перевіряє законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги.

Заслухавши суддю-доповідача, дослідивши матеріали справи, перевіривши законність та обґрунтованість ухвали суду в межах доводів апеляційної скарги та заявлених вимог, колегія суддів вважає за необхідне апеляційну скаргу задовольнити, з наступних підстав.

Залишення заяви без розгляду - це форма закінчення справи без ухвалення рішення, яка застосовується, як правило, у зв`язку з порушенням заінтересованими особами умов реалізації права на звернення до суду і не перешкоджає повторному зверненню до суду з таким же позовом. Заява залишається без розгляду за наявності точно встановлених в законі обставин, які свідчать про недодержання умов реалізації права на звернення до суду за захистом і можливість застосування яких не втрачена, та при повторній неявці сторін.

Вичерпний перелік підстав залишення заяви без розгляду наведений у ст. 257 ЦПК України.

Частиною 5 ст. 223 ЦПК України встановлено, що у разі повторної неявки позивача в судове засідання без поважних причин або неповідомлення ним про причини неявки, суд залишає позовну заяву без розгляду, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності, і його нез`явлення не перешкоджає вирішенню спору.

Умовою для застосування ч. 5 ст. 223 та п. 3 ч. 1 ст. 257 ЦПК України є повторність (двічі поспіль) неявки в судове засідання позивача, повідомленого належним чином про час і місце судового розгляду.

Залишаючи позов без розгляду, суд першої інстанції керувався приписами п.3 ч.1 ст.257 ЦПК України, виходячи з того, що позивач звернувся до суду з цією позовною заявою, однак в судові засідання 03 листопада 2021 року та 15 листопада 2021 року представник позивача не з`явився, будучи сповіщеним про дату та місце судового засідання. Ухвалами Криничанського районного суду Дніпропетровської області від 25 жовтня 2021 року та 03 листопада 2021 року явку представника АТ КБ «ПриватБанк» у даній справі визнано обов`язковою, але представник позивача в судове засідання не з`явився.

Проте, суд першої інстанції не повно з`ясував обставини, що мають значення для справи, та як наслідок, дійшов неправильного висновку про залишення позовної заяви без розгляду, з огляду на таке.

Статтею 196 ЦПК України передбачено, що для виконання завдання підготовчого провадження в кожній судовій справі, яка розглядається за правилами загального позовного провадження, проводиться підготовче засідання.

Дата і час підготовчого засідання призначаються суддею з урахуванням обставин справи і необхідності вчинення відповідних процесуальних дій.

Положеннями статті 189 ЦПК України визначено, що завданнями підготовчого провадження є: остаточне визначення предмета спору та характеру спірних правовідносин, позовних вимог та складу учасників судового процесу; з`ясування заперечень проти позовних вимог; визначення обставин справи, які підлягають встановленню, та зібрання відповідних доказів; вирішення відводів; визначення порядку розгляду справи; вчинення інших дій з метою забезпечення правильного, своєчасного і безперешкодного розгляду справи по суті.

Підготовче провадження починається відкриттям провадження у справі і закінчується закриттям підготовчого провадження та призначенням справи до судового розгляду по суті.

Підготовче провадження має бути проведене протягом шістдесяти днів з дня відкриття провадження у справі. У виняткових випадках для належної підготовки справи для розгляду по суті цей строк може бути продовжений не більше ніж на тридцять днів за клопотанням однієї із сторін або з ініціативи суду.

Підготовче засідання проводиться судом з повідомленням учасників справи (частина перша статті 197 ЦПК України).

Частиною другою статті 198 ЦПК України передбачено, що суд відкладає підготовче засідання в межах визначеного цим Кодексом строку підготовчого провадження у випадках: 1) визначених частиною другою статті 223 цього Кодексу; 2) залучення до участі або вступу у справу третьої особи, заміни неналежного відповідача, залучення співвідповідача; 3) в інших випадках, коли питання, визначені частиною другою статті 197 цього Кодексу, не можуть бути розглянуті у даному підготовчому засіданні.

За змістом частини першої, другої статті 223 ЦПК України неявка у судове засідання будь-якого учасника справи за умови, що його належним чином повідомлено про дату, час і місце цього засідання, не перешкоджає розгляду справи по суті, крім випадків, визначених цією статтею.

Суд відкладає розгляд справи в судовому засіданні в межах встановленого цим Кодексом строку з таких підстав:

1) неявка в судове засідання учасника справи, щодо якого відсутні відомості про вручення йому повідомлення про дату, час і місце судового засідання;

2) перша неявка в судове засідання учасника справи, якого повідомлено про дату, час і місце судового засідання, якщо він повідомив про причини неявки, які судом визнано поважними;

3) виникнення технічних проблем, що унеможливлюють участь особи у судовому засіданні в режимі відеоконференції, крім випадків, коли відповідно до цього Кодексу судове засідання може відбутися без участі такої особи;

4) необхідність витребування нових доказів, у випадку коли учасник справи обґрунтував неможливість заявлення відповідного клопотання в межах підготовчого провадження;

5) якщо суд визнає потрібним, щоб сторона, яка подала заяву про розгляд справи за її відсутності, дала особисті пояснення. Викликати позивача або відповідача для особистих пояснень можна і тоді, коли в справі беруть участь їх представники.

Виходячи зі змісту вказаних процесуальних норм, підготовче провадження має бути проведено протягом встановлених строків, а неявка належним чином повідомленого про дату та час підготовчого засідання позивача за загальним правилом не перешкоджає проведенню підготовчого засідання.

Відповідно до частини першої статті 200 ЦПК України у підготовчому засіданні суд постановляє ухвалу (ухвали) про процесуальні дії, що необхідно вчинити до закінчення підготовчого провадження та початку судового розгляду справи по суті.

Згідно з частинами першою та другою статті 211 ЦПК України розгляд справи відбувається в судовому засіданні. Про місце, дату і час судового засідання суд повідомляє учасників справи.

За змістом пункту 3 частини першої статті 257 ЦПК України суд постановляє ухвалу про залишення позову без розгляду, якщо належним чином повідомлений позивач повторно не з`явився в судове засідання або не повідомив про причини неявки, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності і його нез`явлення не перешкоджає розгляду справи.

Аналіз змісту пункту 3 частини першої статті 257 ЦПК України свідчить про те, що залишення позовної заяви без розгляду з цієї підстави може мати місце лише в тому випадку, якщо позивач, який був належним чином повідомлений про час слухання справи, повторно не з`явився саме в судове, а не підготовче засідання.

Подібні за змістом висновки викладені в постановах Верховного Суду від 21 жовтня 2019 року у справі № 756/15271/17, від 11 березня 2020 року у справі №761/8849/19, від 10 лютого 2021 року у справі № 598/2250/19.

З матеріалів справи вбачається, що ухвалою судді Криничанського районного суду Дніпропетровської області від 01 вересня 2021 року було відкрито провадження за даною позовною заявою й вирішено розгляд справи здійснювати за правилами загального позовного провадження. Призначено підготовче судове засідання з повідомленням учасників справи на 16 вересня 2021 року о 09 годині 00 хвилин (а.с. 57).

Згідно довідки секретаря судового засідання від 16 вересня 2021 року, підготовче судове засідання по справі за позовною заявою АТ КБ «ПриватБанк» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості за кредитним договором не слухалось та не фіксувалось технічними засобами у зв`язку з відпусткою судді. Справу призначено на 11 годину 25 жовтня 2021 року.

25 жовтня 2021 року, у відкритому підготовчому судовому засіданні, ухвалою суду першої інстанції визнано явку представника позивача АТ КБ «ПриватБанк» у даній справі обов`язковою для дачі особистих пояснень по суті позовних вимог. Наступне судове засідання призначено о 10 годині 03 листопада 2021 року. Копію ухвали було направлено на дві електронні адреси позивача, що підтверджується довідками про доставку електронного листа (а.с. 62, 63).

Згідно протоколу судового засідання від 03 листопада 2021 року, у відкритому підготовчому судовому засіданні, ухвалою суду першої інстанції визнано явку представника позивача АТ КБ «ПриватБанк» у даній справі обов`язковою для дачі особистих пояснень по суті позовних вимог. Наступне судове засідання призначено о 10 годині 15 листопада 2021 року.

Водночас, колегія суддів звертає увагу, що у матеріалах даної цивільної справи відсутні як судова повістка про виклик позивача у судове засідання, призначене на 15 листопада 2021 року, так і супровідний лист про направлення або ж рекомендоване повідомлення про вручення копії ухвали Криничанського районного суду Дніпропетровської області від 03 листопада 2021 року про визнання явки представника позивача АТ КБ «ПриватБанк» у даній справі обов`язковою для дачі особистих пояснень по суті позовних вимог.

За таких обставин, неявку представника АТ КБ «ПриватБанк» в підготовче судове засідання, призначене на 15 листопада 2021 року, не можна вважати повторною в розумінні п. 3 ч. 1 ст. 257 ЦПК України.

Системний аналіз матеріалів справи дає підстави для висновку, що суд першої інстанції дійшов до помилкового висновку про наявність правових підстав для залишення без розгляду позовної заяви АТ КБ «ПриватБанк» у зв`язку із повторною неявкою позивача саме у підготовче судове засідання, а не в судове засідання, що суперечить положенням статті 257 ЦПК України.

Крім того, до своєї позовної заяви позивачем було додано клопотання про розгляд справи за його відсутності, тоді як в оскаржуваній ухвалі відсутнє обґрунтування яким чином неявка представника АТ КБ «ПриватБанк» перешкоджає розгляду справи.

Таким чином, доводи апеляційної скарги АТ КБ «ПриватБанк» про порушення судом першої інстанції норм процесуального права при розгляді даної справи, що призвело до постановлення помилкової ухвали, знайшли своє підтвердження.

Відповідно до положень ст.379 ЦПК України підставами для скасування ухвали суду, що перешкоджає подальшому провадженню у справі, і направлення справи для продовження розгляду до суду першої інстанції є: 1) неповне з`ясування судом обставин, що мають значення для справи; 2) недоведеність обставин, що мають значення для справи, які суд першої інстанції вважає встановленими; 3) невідповідність висновків суду обставинам справи; 4) порушення норм процесуального права чи неправильне застосування норм матеріального права, які призвели до постановлення помилкової ухвали.

З огляду на наведене, колегія суддів вважає, що оскаржувана ухвала постановлена з порушенням норм процесуального права, тому вона підлягає скасуванню на підставі ст. 379 ЦПК України, а справа направленню для продовження розгляду до суду першої інстанції.

Керуючись ст. ст. 259, 367, 374, 379 ЦПК України, колегія суддів, -

ПОСТАНОВИЛА:

Апеляційну скаргу Акціонерного товариства комерційний банк «ПриватБанк» - задовольнити.

Ухвалу Криничанського районного суду Дніпропетровської області від 15 листопада 2021 року про залишення позову без розгляду - скасувати і направити справу для продовження розгляду до суду першої інстанції.

Постанова апеляційного суду набирає законної сили з дня її проголошення, але може бути оскаржена в касаційному порядку до Верховного Суду протягом тридцяти днів.

Головуючий: В.С. Городнича

Судді: О.В. Лаченкова

М.Ю. Петешенкова