РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

21 лютого 2022 року Херсонський міський суд Херсонської області у складі:

головуючого судді Булах Є.М.,

секретар судового засідання Яковлєва О.М.,

справа №766/26593/21; провадження №2/766/4320/22

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в місті Херсоні за правилами спрощеного позовного провадження з повідомленням (викликом) сторін цивільну справу за позовом

позивача: Керівника Херсонської окружної прокуратури Херсонської області Нікітіна Віталія (, місцезнаходження: 73003, м. Херсон, вул. Тираспільська, буд. 5-а)

в інтересах держави в особі Управління Державного агентства меліорації та рибного господарства у Херсонській області (Херсонський рибоохоронний патруль) (, місцезнаходження: 73021, м. Херсон, вул. Марії Фортус, буд. 89)

до

відповідача: ОСОБА_1 (РНОКПП невідомий, місце реєстрації: АДРЕСА_1 )

третя особа на стороні позивача: Херсонська міська рада (ЄДРПОУ 2634768, місцезнаходження: 73000, м. Херсон, просп. Ушакова, буд. 37)

предмет та підстави позову: про відшкодування шкоди, завданої навколишньому природному середовищу внаслідок незаконного вилову водних живих біоресурсів

учасники справи: не з`явилися

негайно після закінчення судового розгляду по суті, перебуваючи в нарадчій кімнаті, ухвалив рішення про наступне та,-

встановив:

І. Виклад позиції позивача.

28 грудня 2021 року Керівник Херсонської окружної прокуратури Херсонської області в інтересах держави в особі Управління Державного агентства меліорації та рибного господарства у Херсонській області (Херсонський рибоохоронний патруль) звернувся до суду з вказаною позовною заявою до відповідача про відшкодування шкоди, завданої навколишньому природному середовищу внаслідок незаконного вилову водних живих біоресурсів, у якій просив стягнути з відповідача на користь держави шкоду, заподіяну внаслідок незаконного вилову живих біоресурсів в розмірі 6 205, 00 грн. та судові витрати на користь Херсонської обласної прокуратури.

Позовні вимоги обґрунтував тим, що за порушення правил рибальства посадовими особами Управління Державного агентства рибного господарства у Херсонській області 05.03.2021 був затриманий відповідач, який в м. Херсон річка Кошова, здійснював вилов водних біоресурсів за допомогою не заборонених для любительського рибальства знарядь лову вудкою поплавчанкою з одним гачком, з гумового човна, про що складено протокол про адміністративне правопорушення за №027324/0694. Відповідачем було впіймано свіжу рибу а саме: молодь тарані 65 одиниць, загальною вагою 9, 6 кг., молодь ляща 4 од, загальною вагою 0, 4 кг., чим перевищив добову норму вилову яка становить 3 кг на людину, чим нанесено шкоду на суму 6 205, 00 грн.

Постановою від 13.05.2021 року по справі №766/5439/21 відповідача було визнано винним у вчинені адміністративного правопорушення, передбаченого частиною 4 статті 85 КУпАП, на нього накладено адміністративне стягнення у вигляді штрафу в розмірі 340 грн.

Оскільки вчиненим правопорушенням було заподіяно шкоду рибному господарству України та питання про відшкодування збитків не було вирішене судом одночасно із вирішенням питання про притягнення винної особи до адміністративної відповідальності, статтею 40 КУпАП передбачена можливість його вирішення в порядку цивільного судочинства.

ІІ. Виклад позиції відповідача.

21.02.2022 року відповідач через канцелярію суду подав заяву про визнання позовних вимог. Справи просив розглянути без його участі.

ІІІ. Процесуальні дії суду у справі.

Ухвалою Херсонського міського суду Херсонської області від 05.01.2022 року позовну заяву прийнято до розгляду, відкрито провадження в порядку спрощеного позовного провадження з повідомленням (викликом) сторін. Судове засідання призначено на 08.02.2022 року.

У зв`язку з перебуванням головуючої судді на лікарняному справа не розглядалася, судове засідання призначено на 21.02.2022 року.

Представник позивача в судове засідання не з`явився, через канцелярію суду надав заяву про розгляд справи за його відсутності, позовні вимоги підтримав, просив їх задовольнити.

Відповідач в судове засідання не з`явився, 21.02.2022 року через канцелярію суду подав заяву про визнання позовних вимог. Справи просив розглянути без його участі.

Представник третьої особи в судове засідання не з`явився, через канцелярію суду надав заяву про розгляд справи за його відсутності, позовні вимоги підтримав, просив їх задовольнити.

Відповідно до ч. 2 ст. 247 ЦПК України, у разі неявки в судове засідання всіх учасників справи чи в разі якщо відповідно до положень цього Кодексу розгляд справи здійснюється судом за відсутності учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.

Таким чином, враховуючи згоду сторін про розгляд справи у їх відсутності, суд вважає за можливе розглянути справу за відсутності учасників справи, крім того, відповідно до ч. 2 ст. 247 ЦПК України, у разі неявки в судове засідання всіх учасників справи чи в разі якщо відповідно до положень цього Кодексу розгляд справи здійснюється судом за відсутності учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.

У відповідності до ч.8 ст.279 ЦПК України при розгляді справи у порядку спрощеного провадження суд досліджує докази і письмові пояснення, викладені у заявах по суті справи, а у випадку розгляду справи з повідомленням (викликом) учасників справи - також заслуховує їх усні пояснення та показання свідків. Судові дебати не проводяться.

Відповідно до ч.3 ст.211 ЦПК України, судовий розгляд справи здійснюється на підставі наявних у суду матеріалів.

З`ясувавши фактичні обставини, оцінивши наявні у справі докази у їх сукупності, суд прийшов до висновку, що надані сторонами докази та повідомлені ними обставини, на яких вони ґрунтуються у відповідності з нормами матеріального права, що підлягають застосуванню до даних правовідносин, є достатніми для прийняття рішення у справі в порядку спрощеного позовного провадження, як це передбачено ст. 279 ЦПК України.

Інші процесуальні дії (забезпечення доказів, вжиття заходів забезпечення позову, зупинення і поновлення провадження тощо) не застосовувались.

ІV. Фактичні обставини справи, встановлені судом та зміст правовідносин.

Згідно протоколу про адміністративне правопорушення №027324/0694 щодо ОСОБА_1 від 05 березня 2021 року, ОСОБА_1 , у м. Херсоні р. Кошова ловив рибу вудкою поплавчанкою з одним гачком, з гумового човна та перевищив добову норму вилову. Загальна вага виловленої риби 10 кг. Чим заподіяно збитки рибному господарству України на суму 6 205, 00 грн. Своїми діями гр. ОСОБА_1 виловив рибу загальною вагою 10 кг., перевищив добову норму вилову, грубо порушив п. 3.14; 4, 6 Правил любительського і спортивного рибальства ст. 63 ЗУ «Про тваринний світ», чим передбачена відповідальність за ч. 4 ст. 85 КУпАП.

Постановою Херсонського міського суду Херсонської області від 13 травня 2021 року, ОСОБА_1 визнано винним у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого частиною четвертою статті 85 КУпАП та накладено адміністративне стягнення у розмірі 340 грн. без конфіскації.

Відповідно до Довідки-розрахунку шкоди, заподіяної внаслідок незаконного добування (збирання) або знищення цінних видів водних біоресурсів, складеного головним державним інспектором відділу охорони водних біоресурсів «Рибоохоронний патруль» Хомяковою В., розмір заподіяної шкоди становить 6 205, 00 грн.

Листом від 02.11.2021 року Херсонська окружна прокуратура звернулася до УДАРГ у Херсонській області з запитом щодо вжитих заходів з відшкодування шкоди заподіяної у т.ч. ОСОБА_1 внаслідок незаконного добування (збирання) або знищення цінних видів водних біоресурсів у рибогосподарських водних об`єктах України.

Листом від 15.11.2021 року Херсонський рибоохоронний патруль УДАМРГ у Херсонській області вважав за можливе вжиття Херсонською окружною прокуратурою заходів прокурорського реагування з питань відшкодування шкоди, завданої рибному господарству України винними особами, зокрема ОСОБА_1 , у зв`язку з гострою проблемою фінансування витрат на сплату судового збору.

V. Оцінка Суду.

Частиною 1 статті 4 ЦПК України визначено, що кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів.

Згідно принципу диспозитивності суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках (ч.1 ст. 13 ЦПК України).

Здійснюючи правосуддя, суд захищає права, свободи та інтереси фізичних осіб, права та інтереси юридичних осіб, державні та суспільні інтереси у спосіб, визначений законом або договором. У випадку, якщо закон або договір не визначають ефективного способу захисту порушеного, невизнаного або оспореного права, свободи чи інтересу особи, яка звернулася до суду, суд відповідно до викладеної в позові вимоги такої особи може визначити у своєму рішенні такий спосіб захисту, який не суперечить закону (ст. 5 ЦПК України).

Щодо представництва інтересів держави прокурором

Стаття 19 Конституції України встановлює, що органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Відповідно до рішення Конституційного Суду України від 01.04.2008 № 4-рп/2008 неухильне додержання органами законодавчої, виконавчої та судової влади Конституції та законів України забезпечує реалізацію принципу поділу влади і є запорукою їх єдності, важливою передумовою стабільності, підтримання громадського миру і злагоди в державі.

Отже, законодавством встановлений обов`язок органів державної влади та їх посадових осіб дотримуватись принципу законності при здійсненні своїх повноважень, що забезпечує здійснення державної влади за принципом її поділу.

Положення пункту 3 частини статті 131-1 Конституції України визначають, що прокуратура здійснює представництво інтересів держави в суді у виключних випадках і в порядку, що визначені законом.

Безпосередньо питання представництва інтересів держави прокурором у суді врегульовано у статті 23 Закону України «Про прокуратуру». Ця стаття визначає, що представництво прокурором держави в суді полягає у здійсненні процесуальних та інших дій, спрямованих на захист інтересів держави, у випадках та порядку, встановлених законом (частина 1). Прокурор здійснює представництво в суді законних інтересів держави у разі порушення або загрози порушення інтересів держави, якщо захист цих інтересів не здійснює або неналежним чином здійснює орган державної влади, орган місцевого самоврядування чи інший суб`єкт владних повноважень, до компетенції якого віднесені відповідні повноваження (частина 3). Наявність підстав для представництва має бути обґрунтована прокурором у суді; прокурор здійснює представництво інтересів держави в суді виключно після підтвердження судом підстав для представництва; прокурор зобов`язаний попередньо, до звернення до суду, повідомити про це відповідного суб`єкта владних повноважень (абзаци перший - третій частини 4).

У постанові Великої Палати Верховного Суду від 26.06.2019 року у справі №587/430/16-ц та у постанові Великої Палати Верховного Суду від 26.05.2020 року у справі №912/2385/18 надані правові висновки стосовно застосування правових положень щодо прокурорського представництва, основними з яких є: обов`язок прокурора обґрунтувати та довести підстави для представництва, у тому числі у чому полягає бездіяльність компетентного органу; недотримання таким органом розумного строку на звернення до суду із позовом; розумність строку повинна визначатися судом з урахуванням того, чи потребували інтереси держави невідкладного захисту, а також таких чинників, як: значимість порушення інтересів держави, можливість настання невідворотних негативних наслідків через бездіяльність компетентного органу, наявність об`єктивних причин, що перешкоджали такому зверненню, тощо.

Як слідує з листа Херсонського рибоохоронного патрулю УДАМРГ у Херсонській області від 15.11.2021 року, управлінням не вживалися належні та необхідні заходи для відшкодування шкоди, завданої рибному господарству України винними особами, зокрема ОСОБА_1 , у зв`язку з гострою проблемою фінансування витрат на сплату судового збору, тому суд доходить висновку, що прокурор, здійснюючи представництво інтересів держави, з метою захисту її інтересів, правомірно звернувся до суду з позовом.

Щодо відшкодування шкоди, завданої навколишньому природному середовищу внаслідок незаконного вилову водних живих біоресурсів

Відповідно до ст.13 Конституції України земля, її надра, атмосферне повітря, водні та інші природні ресурси, які знаходяться в межах території України, природні ресурси її континентального шельфу, виключної (морської) економічної зони є об`єктами права власності Українського народу. Від імені Українського народу права власника здійснюють органи державної влади та органи місцевого самоврядування в межах, визначених цією Конституцією. Кожний громадянин має право користуватися природними об`єктами права власності народу відповідно до закону.

Крім цього, згідно із ст. 66 Конституції України кожен зобов`язаний не заподіювати шкоду природі, культурній спадщині, відшкодовувати завдані ним збитки.

Положеннями п. п. «а», «б» абз. 1 ст. 40 Закону України «Про охорону навколишнього природного середовища» встановлено, що використання природних ресурсів громадянами, підприємствами, установами та організаціями здійснюється з додержанням обов`язкових екологічних вимог: раціонального і економного використання природних ресурсів на основі широкого застосування новітніх технологій; здійснення заходів щодо запобігання псуванню, забрудненню, виснаженню природних ресурсів, негативному впливу на стан навколишнього природного середовища.

Стаття 10 Закону України «Про рибне господарство, промислове рибальство та охорону водних біоресурсів» надає повноваження посадовим особам органів рибоохорони, зокрема, визначати розмір збитків, завданих рибному господарству, за затвердженими таксами та методиками, подавати позови про відшкодування шкоди, заподіяної суб`єктами господарювання та громадянами, внаслідок порушення законодавства в галузі охорони, використання і відтворення водних біоресурсів.

Згідно із ст. 20 Закону України «Про рибне господарство, промислове рибальство та охорону водних біоресурсів» - шкода, завдана рибному господарству внаслідок знищення або погіршення стану водних біоресурсів та середовища їх перебування внаслідок господарської та іншої діяльності, підлягає відшкодуванню за рахунок осіб, які безпосередньо здійснювали або замовляли здійснення, такої діяльності.

Згідно з розрахунком збитків, відповідно до такс, затверджених постановою Кабінету Міністерства України від 21 листопада 2011 року №1209 «Про затвердження такс для обчислення розміру відшкодування шкоди, заподіяної внаслідок незаконного добування (збирання) або знищення цінних видів водних біоресурсів» відповідач заподіяв збитки рибним запасам у розмірі 6 205, 00 грн..

Стаття 63 Закону України «Про тваринний світ», передбачає, що підприємства, установи, організації та громадяни зобов`язані відшкодувати шкоду, заподіяну ними внаслідок порушення законодавства в галузі охорони, використання і відтворення тваринного світу, у порядку та розмірах, встановлених законодавством.

Пунктом 6.3 «Правил любительського та спортивного рибальства», затверджених наказом Державного комітету рибного господарства України № 19 від 15.02.1999 передбачено, що застосування заходів адміністративної або кримінальної відповідальні не звільняє винних осіб від відшкодування у повному обсязі збитків, заподіяних рибному господарству внаслідок порушення цих Правил рибальства.

Разом з тим, відшкодування шкоди, заподіяної порушенням природоохоронного законодавства, за своєю правовою природою є відшкодуванням позадоговірної шкоди, тобто деліктною відповідальністю.

Загальне положення про цивільно-правову відповідальність за завдання позадоговірної шкоди втілено у статті 1166 Цивільного кодексу України, відповідно до якої майнова шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам фізичної або юридичної особи, а також шкода, завдана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала. Особа, яка завдала шкоду, звільняється від її відшкодування, якщо вона доведе, що шкоду завдано не з її вини.

Підставою деліктної відповідальності є протиправне шкідливе винне діяння особи, яка завдала шкоду. Для відшкодування завданої шкоди необхідно довести такі факти як неправомірність поведінки особи; вина завдавача шкоди; наявність шкоди; причинний зв`язок між протиправною поведінкою та заподіяною шкодою.

Наявність всіх вищезазначених умов є обов`язковим для прийняття судом рішення про відшкодування шкоди. Відсутність хоча б одного з цих елементів виключає відповідальність за заподіяну шкоду.

В деліктних правовідносинах саме на позивача покладається обов`язок довести наявність шкоди, протиправність (незаконність) поведінки заподіювача шкоди та причинний зв`язок такої поведінки із заподіяною шкодою.

Постановою Херсонського міського суду Херсонської області від 13 травня 2021 року, яка у розумінні ч. 6 ст. 82 ЦПК України має приюдиційне значення для розгляду даної справи, встановлено протиправність діянь ОСОБА_1 .

Таким чином, судом при вирішенні справи про адміністративне правопорушення встановлено винуватість ОСОБА_1 в тому, що він порушив правила рибальства. Розмір збитків, заподіяних рибному господарству або іншій особі внаслідок такого порушення постановою суду не встановлено, питання про їх стягнення під час розгляду матеріалів про адміністративне правопорушення судом не вирішувалося.

За встановлених судом обставин, враховуючи доведеність вини ОСОБА_1 у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 85 КУпАП, визнання останнім позовних вимог, позовні вимоги про відшкодування матеріальної шкоди заподіяної рибному господарству України в розмірі 6 205, 00 грн. є обґрунтованими та такими що підлягають задоволенню в повному обсязі.

VІ. Заходи забезпечення позову (заяви).

Заходи забезпечення позову (заяви) судом не застосовувалися.

VІІ. Розподіл судових витрат між сторонами.

Відповідно до статті 141 ЦПК України підлягає стягненню з відповідача судовий збір, витрати по сплаті якого понесені позивачем і документально підтвердженні.

Відповідно до положень ч. 1 ст. 142 ЦПК України, що кореспондується зі змістом ч. 3 ст. 7 Закону України «Про судовий збір», у разі укладення мирової угоди до прийняття рішення у справі судом першої інстанції, відмови позивача від позову, визнання позову відповідачем до початку розгляду справи по суті суд у відповідній ухвалі чи рішенні у порядку, встановленому законом, вирішує питання про повернення позивачу з державного бюджету 50 відсотків судового збору, сплаченого при поданні позову.

Згідно платіжного доручення №2564 від 03 грудня 2021 року Херсонською обласною прокуратурою сплачено 2 270, 00 грн. судового збору.

Враховуючи викладені норми чинного законодавства України, що регулюють питання сплати та відшкодування судового збору та ту обставину, що відповідач визнав позов до початку розгляду справи по суті, Херсонській обласній прокуратурі слід повернути з державного бюджету 50 відсотків судового збору, сплаченого при зверненні до суду з даним позовом у розмірі 1 135, 00 грн.

З ОСОБА_1 підлягає стягненню на користь позивача 1 135, 00 грн. в рахунок відшкодування понесених витрат на оплату судового збору.

На підставі викладеного, керуючись ст. ст. 16, 1166 ЦК України, ст. ст. 12, 13, 89, 141, 258-259, 263-265, 274-284, 353-355 ЦПК України, суд, -

УХВАЛИВ:

Позовні вимоги Керівника Херсонської окружної прокуратури Херсонської області Нікітіна Віталія (, місцезнаходження: 73003, м. Херсон, вул. Тираспільська, буд. 5-а) в інтересах держави в особі Управління Державного агентства меліорації та рибного господарства у Херсонській області (Херсонський рибоохоронний патруль) (, місцезнаходження: 73021, м. Херсон, вул. Марії Фортус, буд. 89) до ОСОБА_1 (РНОКПП невідомий, місце реєстрації: АДРЕСА_1 ), третя особа на стороні позивача Херсонська міська рада (ЄДРПОУ 2634768, місцезнаходження: 73000, м. Херсон, просп. Ушакова, буд. 37) про відшкодування шкоди, завданої навколишньому природному середовищу внаслідок незаконного вилову водних живих біоресурсів задовольнити.

Стягнути з ОСОБА_1 (РНОКПП невідомий, місце реєстрації: АДРЕСА_1 ) на користь держави шкоду, заподіяну внаслідок незаконного вилову водних живих біоресурсів в розмірі 6 205, 00 грн. за реквізитами: одержувач: ГУК у Херсон обл./ Херсон р-н/ 21080600, , р/р UA188 9999 8031 3030 1020 0002 1451, банк одержувача: Казначейство України, код бюджетної класифікації доходів 21080600.

Стягнути з ОСОБА_1 (РНОКПП невідомий, місце реєстрації: АДРЕСА_1 ) на користь Херсонської обласної прокуратури (, місцезнаходження: 73000, м. Херсон, вул. Михайлівська, 33 за реквізитами: р/р НОМЕР_1 , банк одержувача: Державна казначейська служба України) судовий збір у розмірі 1 135, 00 грн.

Зобов`язати Управління Державної казначейської служби України у м. Херсоні повернути Херсонській обласній прокуратурі (, місцезнаходження: 73000, м. Херсон, вул. Михайлівська, 33) 1 135, 00 грн., що становить 50 % судового збору, сплаченого згідно платіжного доручення №2564 від 03 грудня 2021 року в сумі 2 270, 00 грн. за реквізитами:

Отримувач - ГУК у Херсон обл/Херсон МТГ/22030101;

Код отримувача (код за ЄДРПОУ) 37959779;

Банк отримувача - Казначейство України;

Код банку отримувача (МФО) 899998;

Рахунок отримувача UA378 9999 8031 3131 2060 0002 1447;

Призначення платежу - *;101;04851120;КПКВК 0901010 КЕКВ:2800 суд.зб?р за позов.заяв. кер?в.Херсон.окруж.прок.ХО № 55-7843-21/02.12.2021 до ОСОБА_1 , Херсон.м?ський суд;;;.

Апеляційна скарга на рішення суду може бути подана протягом тридцяти днів з дня проголошення рішення безпосередньо до Херсонського апеляційного суду.

Учасник справи, якому повне рішення не були вручені у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.

Відповідно до п.3 розділу VI «Прикінцеві положення» КАС України, під час дії карантину, встановленого Кабінетом Міністрів України з метою запобігання поширенню коронавірусної хвороби (COVID-19), суд за заявою учасників справи та осіб, які не брали участі у справі, якщо суд вирішив питання про їхні права, інтереси та (або) обов`язки (у разі наявності у них права на вчинення відповідних процесуальних дій, передбачених цим Кодексом), поновлює процесуальні строки, встановлені нормами цього Кодексу, якщо визнає причини їх пропуску поважними і такими, що зумовлені обмеженнями, впровадженими у зв`язку з карантином. Суд може поновити відповідний строк як до, так і після його закінчення. Суд за заявою особи продовжує процесуальний строк, встановлений судом, якщо неможливість вчинення відповідної процесуальної дії у визначений строк зумовлена обмеженнями, впровадженими у зв`язку з карантином.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закритті апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Відомості про учасників справи згідно п. 4 ч. 5 ст. 265 ЦПК України:

Позивач: Керівник Херсонської окружної прокуратури Херсонської області, , місцезнаходження: 73003, м. Херсон, вул. Тираспільська, буд. 5-а в інтересах держави в особі Управління Державного агентства меліорації та рибного господарства у Херсонській області (Херсонський рибоохоронний патруль), , місцезнаходження: 73021, м. Херсон, вул. Марії Фортус, буд. 89;

Відповідач: ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , РНОКПП невідомий, місце реєстрації: АДРЕСА_1 .

Третя особа на стороні позивача: Херсонська міська рада, ЄДРПОУ 2634768, місцезнаходження: 73000, м. Херсон, просп. Ушакова, буд. 37.

Повний текст рішення складено 23.02.2022 року.

Суддя Є.М. Булах