Головуючий суддя в суді І інстанції
Єдиний унікальний № 371/1191/21
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

17 лютого 2022 року Ржищівський міський суд Київської області у складі:

головуючого судді Козіної С.М.,

секретаря (помічника голови суду) - Кріпак І.О.,

за участі:

позивача - ОСОБА_1 (не з`явилась),

представника позивача - ОСОБА_2 (не з`явився),

представника відповідача - (не з`явився),

розглянувши у судовому засіданні цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до Ржищівської міської ради Київської області про визначення додаткового строку для прийняття спадщини,-

ВСТАНОВИВ

12 січня 2022 року до Ржищівського міського суду Київської області на підставі ухвали Миронівського районного суду Київської області від 07 грудня 2021 року про передачу справи за підсудністю, надійшла вищезазначена цивільна справа.

Позивач ОСОБА_1 мотивувала позовну заяву тим, що ІНФОРМАЦІЯ_1 померла двоюрідна тітка позивачки - ОСОБА_3 .

Після її смерті залишилась спадщина у вигляді житлового будинку АДРЕСА_1 , де покійна була зареєстрована та проживала на час відкриття спадщини.

За свого життя ОСОБА_3 зробила заповітне розпорядження на випадок своєї смерті, згідно з яким все своє майно заповіла позивачці.

Позивачка як єдина спадкоємиця після смерті ОСОБА_3 поховала останню за власні кошти. Інших спадкоємців ні по закону, ні по заповіту немає.

10 листопада 2021 року позивачка звернулась до нотаріальної контори для оформлення спадщини по заповіту після смерті тітки ОСОБА_3 , однак отримала відмову у вчиненні нотаріальної дії, у зв`язку з тим, що вона пропустила строк на прийняття спадщини і для визначення додаткового строку на подання заяви про прийняття спадщини їй необхідно звернутися до суду. Основною причиною пропуску строку для прийняття спадщини у позивачки є те, що вона після поховання ОСОБА_3 тяжко захворіла і майже весь час перебувала на стаціонарному лікуванні в різних медичних закладах.

Позивачка просила визначити додатковий строк, достатній для подання нею заяви про прийняття спадщини за законом після смерті ОСОБА_3 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_1 .

У судове засідання позивачка ОСОБА_1 та представник позивачки ОСОБА_2 не з`явились, подавши заяву від 8 лютого 2022 року про розгляд справи без їхньої участі, позовні вимоги підтримували та просили їх задовольнити.

Представник відповідача Ржищівської міської ради Київської області в судове засідання не з`явився, подавши заяву від 31 січня 2022 року про розгляд справи у його відсутність, щодо вирішення спору, поклався на розсуд суду.

Дослідивши матеріали справи, судом встановлено наступне.

Згідно свідоцтва про смерть, серії НОМЕР_1 від 11 листопада 2005 року, ОСОБА_3 померла ІНФОРМАЦІЯ_1 (а.с. 7).

Згідно з довідкою виконкому Ржищівської міської ради Київської області від 15 листопада 2021 року, ОСОБА_3 належав житловий будинок АДРЕСА_1 (а.с. 13), що також підтверджується копією погосподарської книги № 7 (2001-2005 роки) (а.с. 15-16).

Відповідно до постанови про відмову у видачі свідоцтва про право на спадщину приватного нотаріуса Обухівського районного нотаріального округу № 592/02-31 від 10 листопада 2021 року (а.с. 48), позивачці ОСОБА_1 відмовлено у видачі свідоцтва про право на спадщину, оскільки остання не звернулась в передбачений законом шестимісячний строк до державної нотаріальної контори чи до приватного нотаріуса із заявою про прийняття спадщини після смерті ОСОБА_3 та рекомендовано звернутися до суду для визначення додаткового строку на подачу заяви про прийняття спадщини.

Відповідно до Інформаційної довідки зі Спадкового реєстру від 12 листопада 2021 року (а.с. 14) щодо майна померлої ОСОБА_3 було відкрито спадкову справу.

Згідно з копією заповіту ОСОБА_3 від 5 червня 1996 року (а.с. 11) єдиним спадкоємцем по заповіту є позивачка - ОСОБА_1 ..

Згідно довідки Ржищівської міської ради Київської області № 16.05-02-04/291 від 09.11.2021, ОСОБА_3 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_1 , до дня смерті була зареєстрована та постійно проживала в будинку АДРЕСА_1 (а.с. 12).

Суд встановив, що позивачка ОСОБА_1 з поважних причин, а саме через тяжкий стан здоров`я, пропустила строк для прийняття спадщини після смерті ОСОБА_3 , що підтверджується письмовими доказами по справі: копією довідки до акту огляду МСЕК серія АВ № 0528091 від 17.05.2017 (а.с. 17); копією витягу з медичної карти амбулаторного ОСОБА_1 (а.с. 18-19, 22, 23, 25, 29-30, 37, 39, 41, 42, 43, 44, 47); копією виписки з історії хвороби № 203188 від 24.03.2006 (а.с. 20-21); копією виписки із медичної карти стаціонарного хворого ОСОБА_1 від 24.05.2006 (а.с. 24); копією витягу з історії хвороби № 600316/112 від 03.02.2010 (а.с. 26); копією виписки із медичної карти стаціонарного хворого ОСОБА_1 від 22.04.2010 (а.с. 27); копією витягу з історії хвороби № 601965/466 від 13.05.2010 (а.с. 28); копією витягу з історії хвороби № 601814/586 від 13.05.2011 (а.с. 32); копією виписки із медичної карти стаціонарного хворого ОСОБА_1 від 17.11.2011 (а.с. 34); копією виписки із карти хворого денного стаціонару ОСОБА_1 від 09.02.2012 (а.с. 35); копією виписки із медичної карти стаціонарного хворого ОСОБА_1 від 31.01.2012 (а.с. 36).

За загальними положеннями про спадкування право на спадщину виникає в день відкриття спадщини, спадщина відкривається внаслідок смерті особи або оголошення її померлою, для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини (статті 1220, 1222, 1223, 1270 ЦК України).

Відповідно до ч. 1 ст. 1268 ЦК України спадкоємець за заповітом чи за законом має право прийняти спадщину або не прийняти її.

Відповідно до ст. 1269 ЦК України спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини.

Відповідно до ч. 1 ст. 1270 ЦК України для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини.

Таким чином, право на спадщину виникає з моменту її відкриття, і закон зобов`язує спадкоємця, який постійно не проживав зі спадкодавцем, у шестимісячний строк подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини.

Відповідно до ч. 3 ст. 1272 ЦК України за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини.

За змістом цієї статті поважними причинами пропуску строку для прийняття спадщини вважаються причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення дій для прийняття спадщини.

Згідно п. 24 Постанови Пленуму Верховного суду України № 7 від 30 травня 2008 року, «Про судову практику у справах про спадкування», особа, яка не прийняла спадщину в установлений законом строк, може звернутися до суду з позовною заявою про визначення додаткового строку для прийняття спадщини відповідно до частини третьої статті 1272 ЦК України.

Крім того, відповідно до ч. 1 ст. 1 Першого протоколу до Конвенції про захист прав людини та основоположних свобод кожна фізична особа має право мирно володіти своїм майном. Ніхто не може бути позбавлений своєї власності інакше як в інтересах суспільства і на умовах, передбачених законом і загальними принципами міжнародного права.

Відповідно до ч. 1 ст. 81 ЦПК України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом.

Відповідно до ч. 1 ст. 82 ЦПК України обставини, які визнаються учасниками справи, не підлягають доказуванню, якщо суд не має обґрунтованого сумніву щодо достовірності цих обставин або добровільності їх визнання. Обставини, які визнаються учасниками справи, зазначаються в заявах по суті справи, поясненнях учасників справи, їхніх представників.

Враховуючи викладене вище, суд дійшов висновку, що позивачка ОСОБА_1 з поважних причин, пропустила шестимісячний строк для подачі заяви про прийняття спадщини після ОСОБА_3 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_1 , тому є підстави для задоволення позовних вимог та визначення строку, достатнього для подання заяви про прийняття спадщини.

Згідно з правовою позицієї, висловленою в постанові Верховного Суду в справі № 759/3515/19 від 15 липня 2020 року, особа, яка не прийняла спадщину в установлений законом строк, може звернутися до суду з позовною заявою про визначення додаткового строку для прийняття спадщини відповідно до частини третьої статті 1272 ЦК. Зазначене положення застосовується до спадкоємців, в яких право на спадкування виникло з набранням чинності зазначеним Кодексом. Суди відкривають провадження в такій справі у разі відсутності письмової згоди спадкоємців, які прийняли спадщину (частина друга статті 1272 ЦК), а також за відсутності інших спадкоємців, які могли б дати письмову згоду на подання заяви до нотаріальної контори про прийняття спадщини. Відповідачами у такій справі є спадкоємці, які прийняли спадщину. При відсутності інших спадкоємців за заповітом і за законом, усунення їх від права на спадкування, неприйняття ними спадщини, а також відмови від її прийняття відповідачами є територіальні громади в особі відповідних органів місцевого самоврядування за місцем відкриття спадщини.

За змістом ч. 2 ст. 247 ЦПК України у разі неявки в судове засідання всіх учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється. Отже, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснювалось.

Керуючись ст. 1223, 1268, 1269, 1270, 1272 ЦК України, ст. 2, 4, 12, 81, 82, 128, 247, 258, 259, 263-265, 268, 353, 354 ЦПК України, суд, -

УХВАЛИВ:

Позовні вимоги ОСОБА_1 до Ржищівської міської ради Київської області про визначення додаткового строку для прийняття спадщини, - задовольнити в повному обсязі.

Визначити ОСОБА_1 (РНОКПП НОМЕР_2 ) додатковий строк, достатній для подання заяви про прийняття спадщини після смерті ОСОБА_3 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_1 , строком три місяці з часу набрання рішенням суду законної сили.

Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Учасник справи, якому повне рішення або ухвала суду не були вручені у день його (її) проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження: на рішення суду - якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.

Апеляційна скарга подається безпосередньо до суду апеляційної інстанції, тобто до Київського апеляційного суду.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Суддя