Справа № 201/6965/21
Провадження № 2/201/359/2022
14 лютого 2022 року м. Дніпро
Жовтневий районний суд м. Дніпропетровська у складі:
головуючого судді Наумової О.С.,
за участю секретаря судового засідання Моренко Д.Г.,
за участю представника позивача адвоката Пізняка В.І.,
представника відповідача - Кобзистої А.В.,
розглянувши справу за позовною заявою ОСОБА_1 до Дніпропетровської обласної прокуратури про відшкодування матеріальної та моральної шкоди, заподіяної особі незаконною бездіяльністю органу прокуратури,
В провадженні Жовтневого районного суду м. Дніпропетровська перебуває цивільна справа за позовом ОСОБА_1 до Дніпропетровської обласної прокуратури про відшкодування матеріальної та моральної шкоди, заподіяної особі незаконною бездіяльністю органу прокуратури.
У вказаному кримінальному провадженні ОСОБА_1 є потерпілим.
На клопотання і звернення заявника ОСОБА_1 і його представника адвоката Пізняк В.І. отримані листи від уповноважених осіб Дніпропетровської обласної прокуратури, якими клопотання розглянуті у порядку Закону України «Про звернення громадян».
У відзиві на позов (а.с. 87 93) представник прокуратури зазначив, що обласною прокуратурою виконано ухвалу слідчого судді Жовтневого районного суду м. Дніпропетровська від 05.01.2021р., якою зобов`язано керівника Дніпропетровської обласної прокуратури розглянути відповідно до положень ст. 308 КПК України клопотання адвоката Пізняка В.І., поданого в інтересах ОСОБА_1 про недотримання розумних строків прокурором під час досудового розслідування від 27.11.2020р.
Суд звертає увагу на те, що ухвала слідчого судді Жовтневого районного суду м. Дніпропетровська постановлена 05.01.2021р., тоді як указане листування здійснювалося між сторонами у листопаді грудні 2020 року, і у цих відповідях не може йтися про виконання ухвали слідчого судді.
Відповідь № 21-5178-17 від 07.12.2020р. наведена вище, якою роз`яснено про неможливість проведення слідчих дій, обвинувальний акт направлений до суду.
Матеріали кримінального провадження для організації проведення досудового розслідування та здійснення процесуального керівництва були направлені до Криворізької місцевої прокуратури № 3.
Відповідно до ст. 282 КПК України зупинене досудове розслідування відновлюється постановою слідчого, прокурора, якщо підстави для його зупинення перестали існувати (підозрюваний видужав, його місцезнаходження встановлено, завершено проведення процесуальних дій у межах міжнародного співробітництва), а також у разі потреби проведення слідчих (розшукових) чи інших процесуальних дій. Копія постанови про відновлення досудового розслідування надсилається стороні захисту, потерпілому, представнику юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження. Зупинене досудове розслідування також відновлюється у разі скасування слідчим суддею постанови про зупинення досудового розслідування. Відомості про відновлення досудового розслідування вносяться слідчим, прокурором до Єдиного реєстру досудових розслідувань.
З наявних у справі доказів, які досліджені судом, вбачається, що ОСОБА_1 втратив процесуальний статус потерпілого внаслідок процесуальних рішень, у т.ч. прокурорів прокуратури Дніпропетровської області. При цьому, доказів протилежного представник прокуратури в судовому засіданні не надав.
Відповідно до ст. 13 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод кожен, чиї права та свободи, визнані в цій Конвенції, було порушено, має право на ефективний засіб юридичного захисту в національному органі, навіть якщо таке порушення було вчинене особами, які здійснювали свої офіційні повноваження.
У ситуації, що встановлена у судовому засіданні (з наявних у справі доказів), видно, що у потерпілого ОСОБА_1 була втрачена можливість оскаржувати дії або бездіяльність прокурора у порядку ст. 303 КПК України, що не є ефективним засобом захисту порушених прав.
Кримінальний процесуальний закон (статті 55 - 59 КПК України) юридично закріплює статус потерпілого - учасника кримінального провадження, наділяючи його певними процесуальними правами та обов`язками саме як учасника процесу.
Стаття 56 КПК України передбачає права потерпілого. Так, протягом кримінального провадження потерпілий має право: 1) бути повідомленим про свої права та обов`язки, передбачені цим Кодексом; 2) знати сутність підозри та обвинувачення, бути повідомленим про обрання, зміну чи скасування щодо підозрюваного, обвинуваченого заходів забезпечення кримінального провадження та закінчення досудового розслідування; 3) подавати докази слідчому, прокурору, слідчому судді, суду; 4) заявляти відводи та клопотання; 5) за наявності відповідних підстав - на забезпечення безпеки щодо себе, близьких родичів чи членів своєї сім`ї, майна та житла; 6) давати пояснення, показання або відмовитися їх давати; 7) оскаржувати рішення, дії чи бездіяльність слідчого, прокурора, слідчого судді, суду в порядку, передбаченому цим Кодексом; 8) мати представника та в будь-який момент кримінального провадження відмовитися від його послуг; 9) давати пояснення, показання рідною або іншою мовою, якою він вільно володіє, безоплатно за рахунок держави користуватися послугами перекладача в разі, якщо він не володіє державною мовою чи мовою, якою ведеться кримінальне провадження; 10) на відшкодування завданої кримінальним правопорушенням шкоди в порядку, передбаченому законом; 11) знайомитися з матеріалами, які безпосередньо стосуються вчиненого щодо нього кримінального правопорушення, в порядку, передбаченому цим Кодексом, у тому числі після відкриття матеріалів згідно зі статтею 290 цього Кодексу, а також знайомитися з матеріалами кримінального провадження, які безпосередньо стосуються вчиненого щодо нього кримінального правопорушення, у випадку закриття цього провадження; 12) застосовувати з додержанням вимог цього Кодексу технічні засоби при проведенні процесуальних дій, в яких він бере участь. Слідчий, прокурор, слідчий суддя, суд вправі заборонити потерпілому застосовувати технічні засоби при проведенні окремої процесуальної дії чи на певній стадії кримінального провадження з метою нерозголошення даних, які містять таємницю, що охороняється законом чи стосується інтимних сторін життя людини, про що виноситься (постановляється) вмотивована постанова (ухвала); 13) одержувати копії процесуальних документів та письмові повідомлення у випадках, передбачених цим Кодексом; 14) користуватися іншими правами, передбаченими цим Кодексом.
Під час досудового розслідування потерпілий має право: 1) на негайне прийняття і реєстрацію заяви про кримінальне правопорушення, визнання його потерпілим; 2) отримувати від уповноваженого органу, до якого він подав заяву, документ, що підтверджує її прийняття і реєстрацію; 3) подавати докази на підтвердження своєї заяви; 4) брати участь у слідчих (розшукових) та інших процесуальних діях, під час проведення яких ставити запитання, подавати свої зауваження та заперечення щодо порядку проведення дії, що заносяться до протоколу, а також знайомитися з протоколами слідчих (розшукових) та інших процесуальних дій, виконаних за його участі; 5) отримувати копії матеріалів, які безпосередньо стосуються вчиненого щодо нього кримінального правопорушення, після закінчення досудового розслідування.
Під час судового провадження в будь-якій інстанції потерпілий має право: 1) бути завчасно поінформованим про час і місце судового розгляду; 2) брати участь у судовому провадженні; 3) брати участь у безпосередній перевірці доказів; 4) підтримувати обвинувачення в суді у випадку відмови прокурора від підтримання державного обвинувачення; 5) висловлювати свою думку під час вирішення питання про призначення покарання обвинуваченому, а також висловлювати свою думку при вирішенні питання про застосування примусових заходів медичного або виховного характеру; 6) знайомитися з судовими рішеннями, журналом судового засідання і технічним записом кримінального провадження в суді; 7) оскаржувати судові рішення в порядку, передбаченому цим Кодексом.
Відповідно до ч. 1 ст. 262 ЦПК України суд, виявивши при вирішенні спору порушення законодавства або недоліки в діяльності юридичної особи, державних чи інших органів, інших осіб, постановляє окрему ухвалу, незалежно від того, чи є вони учасниками судового процесу.
Згідно із ч. 5 ст. 262 ЦПК України в окремій ухвалі суд має зазначити закон чи інший нормативно-правовий акт (у тому числі його статтю, пункт тощо), вимоги якого порушено, і в чому саме полягає порушення
Вказані вище факти, на думку суду, свідчить про можливе порушення уповноваженими особами прокуратури Дніпропетровської області, або іншими уповноваженими особами органів прокуратури вимог ст. 282 КПК України, що виражається у невідновлені досудового розслідування у кримінальному провадженні де ОСОБА_1 є потерпіли, що, як наслідок, призвело до порушення прав потерпілого, передбачених ст. 56 КПК України як на стадії досудового розслідування, так і на стадії судового провадження. Також потерпілий ОСОБА_1 втратив можливість оскаржувати дії або бездіяльність слідчого, прокурора згідно ст. 303 КПК України.
З метою забезпечення виконання вказівок, що містяться в окремій ухвалі, суд встановлює у ній строк для надання відповіді залежно від змісту вказівок та терміну, необхідного для їх виконання.
На підставі викладеного, керуючись ст. 262 ЦПК України, суд
Звернути увагу Дніпропетровської обласної прокуратури на необхідність усунення зазначених в окремій ухвалі недоліків у діяльності Дніпропетровської обласної прокуратури та запобігання їх повторенню у майбутньому.
Про результати розгляду окремої ухвали повідомити Жовтневий районний суд м. Дніпропетровська у встановлений законом місячний строк з часу отримання копії ухвали.
Направити окрему ухвалу до Дніпропетровської обласної прокуратури.
Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Дніпровського апеляційного суду протягом п`ятнадцяти днів.

Повний текст ухвали складений 18 лютого 2022 року.

Суддя О.С. Наумова