Справа № 211/2695/21
Провадження № 2/211/500/22
Р І Ш Е Н Н Я
іменем України
28 лютого 2022 року Довгинцівський районний суд міста Кривого Рогу Дніпропетровської області у складі:
головуючого судді Середньої Н.Г.,
за участю секретаря судового засідання Бехало В.В.,
у відсутність учасників процесу,
розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Кривому Розі цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до Виконавчого комітету Довгинцівської районної в місті ради, третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору на стороні позивача Приватний нотаріус Криворізького міського нотаріального округу Дніпропетровської області Забуранна Анастасія Анатоліївна, про встановлення факту родинних відносин, визнання права власності в порядку спадкування за законом,
позивач ОСОБА_1 звернулася до суду з позовом до Виконавчого комітету Довгинцівської районної в місті ради про встановлення факту родинних відносин, визнання права власності в порядку спадкування за законом, на домоволодіння АДРЕСА_1 , в порядку спадкування після смерті ОСОБА_2 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_1 . В обґрунтування вимог зазначено, що ІНФОРМАЦІЯ_2 померла її рідна тітка ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_3 . Її рідна мати ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_4 померла раніше своєї сестри, а саме ІНФОРМАЦІЯ_5 . Після смерті тітки залишилась спадщина у вигляді домоволодіння АДРЕСА_1 . Вона, позивач, є спадкоємцем після смерті тітки по праву представлення замість її померлої матері, відповідно до частини 3 статті 1266 ЦК України. При зверненні до нотаріуса із заявою про отримання свідоцтва про право на спадщину вона отримала відмову у зв`язку із суперечливими відомостями у наданих документах та неможливістю встановлення факту родинних відносин між спадкоємцем та спадкодавцем. У зв`язку з видачею свідоцтв про народження її матері та тітки російською мовою виникли суперечності при їх перекладі, тому з метою захисту спадкових прав, просить вимоги задовольнити.
Ухвалою суду від 14 травня 2021 року прийнято до розгляду позовну заяву та відкрито провадження у справі, розгляд справи ухвалено проводити за правилами загального позовного провадження, призначено по справі підготовче судове засідання.
Протоколом повторного автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 28.07.2021, справу розподілено на суддю Середню Н.Г. у зв`язку зі звільненням з посади судді ОСОБА_4 .
Ухвалою суду від 13 вересня 2021 року прийнято справу до свого провадження.
Ухвалою суду від 08 лютого 2022 року закрито підготовче провадження у справі, призначено справу до судового розгляду по суті. Встановлено загальний порядок з`ясування обставин, на які сторони посилаються як на підставу своїх вимог і заперечень, та загальний порядок дослідження доказів, якими вони обґрунтовуються.
В судове засідання учасники процесу не з`явилися.
Позивач ОСОБА_1 та її представник ОСОБА_5 в судовому засіданні 08 лютого 2022 року на задоволенні вимог наполягали з підстав, викладених в тексті позовної заяви.
В матеріалах справи наявна заява голови Довгинцівської районної у місті ради про розгляд справи за відсутності представника, заперечень щодо вимог позивачів за відсутності інших спадкоємців не мають, при винесенні рішення покладаються на розсуд суду (а.с.45).
В матеріалах справи наявна заява третьої особи приватного нотаріусу Забуранної А.А. про розгляд справи за її відсутності, при винесенні рішення покладається на розсуд суду. Звернула увагу на той факт, що позивач не має підстав звертатись з позовом про визнання права власності в порядку спадкування в зв`язку з тим, що йому відмовлено у видачі свідоцтва про право на спадщину тільки з підстав суперечливих відомостей в документах, поданих ним на підтвердження родинних стосунків: у випадку їх встановлення та наявності підстав для закликання до спадкування спадкоємець не позбавлений права оформити спадщину в позасудовому порядку та позивачу може бути видано свідоцтво про право на спадщину на житловий будинок, розташований за адресою: АДРЕСА_1 (а.с. 44).
Допитані в судовому засіданні 08.02.2022 свідки пояснили наступне.
Так, свідок ОСОБА_6 суду пояснила, що знає позивачку з першого класу, разом до школи ходили, потім разом працювали. По АДРЕСА_2 проживали її батьки, а поряд, по АДРЕСА_3 , ОСОБА_7 з батьками жила, вони весь час мимо їх будинку проходили. А тітка ОСОБА_8 , рідна сестра матері ОСОБА_9 , трохи далі жила, по АДРЕСА_1 . Позивачка часто у тітки своєї була, останні роки за нею доглядала. Спочатку всі ОСОБА_10 , її донька і мати переїхали в Харківську область, а коли матір ОСОБА_9 померла, то вона повернулась до м. Кривого Рогу і доглядала тітку ОСОБА_11 .
Аналогічні пояснення надав свідок ОСОБА_12 .
Вислухавши позивача та її представника, свідків, дослідивши матеріали справи, суд вважає, що заявлені вимоги підлягають задоволенню, виходячи з наступних мотивів.
Як встановлено судом, на підставі рішення Довгинцівського районного суду міста Кривого Рогу Дніпропетровської області від 02 квітня 2009 року ОСОБА_2 була власником домоволодіння по АДРЕСА_1 облсті (а.с. 69-72 копії рішення, ухвали).
ІНФОРМАЦІЯ_6 померла ОСОБА_3 , мати позивачки (а.с.14-15 копії свідоцтв).
ІНФОРМАЦІЯ_1 померла ОСОБА_2 (а.с. 11 копія свідоцтва).
Станом на 12.09.2018 за адресою проживання ОСОБА_2 була зареєстрована також ОСОБА_1 (а.с. 68 зворот копія відомостей).
Постановою про відмову у вчиненні нотаріальної дії від 01 квітня 2019 року, приватним нотаріусом Криворізького міського нотаріального округу Дніпропетровської області Забуранною А.А. відмовлено ОСОБА_1 у вчиненні нотаріальної дії видачі свідоцтва про право на спадщину за законом на житловий будинок, розташований за адресою: АДРЕСА_1 , у зв`язку з суперечливими відомостями в наданих документах та неможливістю встановлення родинних відносин спадкодавиці зі спадкоємицею (а.с. 19 копія постанови).
Так, згідно копії посвідки про народження ОСОБА_13 , ІНФОРМАЦІЯ_7 , її батьками вказані російською мовою « ОСОБА_14 » та « ОСОБА_15 » (а.с. 14 копія посвідки).
У свідоцтві про народження ОСОБА_16 , ІНФОРМАЦІЯ_8 , батьками зазначені ОСОБА_17 та ОСОБА_18 (а.с. 66 копія свідоцтва).
Відповідно до пункту 2 постанови Пленуму Верховного Суду України «Про судову практику у справах про спадкування» №7 від 30.05.2008, якщо виникнення права на спадкування залежить від доведення певних фактів, особа може звернутися в суд із заявою про встановлення цих фактів. Зокрема, у такому порядку суди повинні розглядати заяви про встановлення родинних відносин із спадкодавцем, проживання з ним однією сім`єю, постійного проживання разом із спадкодавцем на час відкриття спадщини, прийняття спадщини, яка відкрилася до 1 січня 2004 року тощо.
Пунктом 7 Постанови Пленуму Верховного суду України № 5 від 31.03.95 «Про судову практику в справах про встановлення фактів, що мають юридичне значення» встановлено, що суд вправі розглядати справи про встановлення родинних відносин, коли цей факт безпосередньо породжує юридичні наслідки, наприклад, якщо підтвердження такого факту необхідне заявникові для одержання в органах, що вчиняють нотаріальні дії, свідоцтва про право на спадщину, для оформлення права на пенсію в зв`язку із втратою годувальника. Суд не може відмовити в розгляді заяви про встановлення факту родинних відносин з мотивів, що заявник може вирішити це питання шляхом встановлення неправильності запису в актах громадянського стану.
Встановлення в судовому порядку факту родинних відносин між матір`ю позивача та її сестрою, позивачу необхідно для прийняття спадщини після смерті останньої.
В якості доказу на обґрунтування своїх вимог позивачем надано акт сусідів по АДРЕСА_1 , мешканців будинків АДРЕСА_4 та АДРЕСА_5 засвідчили факт визнання за життя ОСОБА_16 позивачки як своєї рідної племінниці, відносини між ними були такими ж: ОСОБА_16 стверджувала, що ОСОБА_1 це її рідна племінниця, донька її рідної сестри із м. Люботина Харківської області (а.с. 18),
Таким чином, враховуючи надані суду письмові докази та покази допитаних в судовому засіданні свідків, суд вважає встановленим факт родинних відносин між ОСОБА_2 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_1 та ОСОБА_3 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_6 , які за життя були рідними сестрами.
Відповідно до положень статей 1216-1218 ЦК України спадкуванням є перехід прав та обов`язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця), до інших осіб (спадкоємців). Спадкування здійснюється за заповітом або за законом. До складу спадщини входять усі права та обов`язки, що належали спадкодавцеві на момент відкриття спадщини і не припинилися внаслідок його смерті.
Відповідно до положень статті 1258 ЦК України, спадкоємці за законом одержують право на спадкування почергово.
Кожна наступна черга спадкоємців за законом одержує право на спадкування у разі: відсутності спадкоємців попередньої черги; усунення спадкоємців попередньої черги від права на спадкування; неприйняття спадкоємцями попередньої черги спадщини або відмови від її прийняття, що визначено також в пункті 4.6 глави 10 розділу 4 Порядку вчинення нотаріальних дій нотаріусами України, затвердженого наказом Міністерства юстиції України від 22.02.2012р № 296/5.
Статтею 1262 ЦК України встановлено, що у другу чергу право на спадкування за законом мають рідні брати та сестри спадкодавця, його баба та дід як з боку батька, так і з боку матері.
Відповідно до частини третьої статті 1266 ЦК України, племінники спадкодавця спадкують ту частку спадщини, яка належала б за законом їхнім матері, батькові (сестрі, братові спадкодавця), якби вони були живими на час відкриття спадщини.
Таким чином, позивачем доведено, що вона має право на спадщину після смерті своєї тітки по матері за правом представлення відповідно до частини третьої статті 1266 ЦК України.
Спадкоємець, який прийняв спадщину, може одержати свідоцтво про право на спадщину. З цієї норми випливає, що прийняття спадщини має важливе практичне значення: з ним пов`язана можливість оформлення права власності на спадкове майно шляхом видачі нотаріусом правовстановлюючого документа - свідоцтва про право на спадщину та реєстрації, у випадках, визначених законом, прав на неї (частина перша статті 1296 ЦК України).
Згідно роз`яснень, викладених в пункті 3.1. листа Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ від 16.05.2013 № 24-753/0/4-13 «Про судову практику розгляду цивільних справ про спадкування», право власності спадкоємця на спадкове майно підлягає захисту в судовому порядку шляхом його визнання у разі, якщо таке право оспорюється або не визнається іншою особою, а також у разі втрати ним документа, який засвідчує його право власності (ст. 392 ЦК). Якщо нотаріусом обґрунтовано відмовлено у видачі свідоцтва про право на спадщину, виникає цивільно-правовий спір, що підлягає розглядові у позовному провадженні.
Визнання права власності на спадкове майно в судовому порядку є винятковим способом захисту, що має застосовуватися, якщо існують перешкоди для оформлення спадкових прав у нотаріальному порядку.
За матеріалами спадкової справи № 4/2019, заведеної після смерті ОСОБА_2 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_1 , до нотаріуса із заявою про прийняття спадщини звернулася лише її племінниця ОСОБА_1 . Відомості про інших спадкоємців після смерті ОСОБА_2 , Спадковий реєстр не містить (а.с. 53-75).
Аналізуючи вищевикладені доводи, беручи до уваги всі встановлені судом факти і відповідні їм правовідносин, належність, допустимість і достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок у їх сукупності, суд приходить до висновку про наявність підстав для задоволення позову та визнання права власності в порядку спадкування за ОСОБА_1 на спадкове майно після смерті тітки.
Керуючись ст.ст. 10, 60, 212-218, 256 ЦПК України, суд
позов ОСОБА_1 задовольнити.
Встановити факт родинних відносин між ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_8 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_1 та ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_7 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_6 , а саме той факт, що за життя ОСОБА_2 та ОСОБА_3 були рідними сестрами.
Визнати за ОСОБА_1 ( ІНФОРМАЦІЯ_9 , РНОКПП НОМЕР_1 , місце проживання зареєстровано за адресою: АДРЕСА_1 ) право власності в порядку спадкування за законом після смерті ОСОБА_2 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_1 , на домоволодіння за адресою: АДРЕСА_1 , яке складається з житлового будинку «А-1» загальною площею 74,80 кв.м., житловою площею 31,80 кв.м., літньої кухні «Б», «В», погребу «Е», вбиральні «Д», огорожі № 1, водоколонки І, вимощення ІІ.
Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

На рішення суду може бути подана апеляційна скарга до Дніпровського апеляційного суду протягом 30 днів з дня складення повного судового рішення.

Повний текст рішення складено 28 лютого 2022 р.

Суддя Н.Г.Середня