Головуючий у І інстанції Скороход Т.Н.
Провадження № 22-ц/824/1170/2022 Доповідач у 2 інстанції Матвієнко Ю.О.
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

10 лютого 2022 року Київський апеляційний суд в складі колегії суддів судової палати з розгляду цивільних справ:

Головуючого судді: Матвієнко Ю.О.,

суддів: Мельника Я.С., Гуля В.В.,

при секретарі: Ковтун М.В.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Києві справу за апеляційною скаргою ОСОБА_1 на ухвалу Ставищенського районного суду Київської області від 05 листопада 2021 року про призначення експертизи у справі за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_1 , треті особи: Ставищенська державна нотаріальна контора, Ставищенська селищна рада, ОСОБА_3 , про визнання заповіту недійсним,

В С Т А Н О В И В :

У грудні 2020 року ОСОБА_2 звернувся до суду з вказаним позовом, у якому після уточнення позовних вимог просив визнати недійсним заповіт ОСОБА_4 , складений 14 квітня 2020 року у с. Бесідка Ставищенського району Київської області, посвідчений головою Бесідської сільської ради Ставищенського району Київської області Попович Т.І., зареєстрований в реєстрі за № 16.

05 листопада 2021 року представник відповідача ОСОБА_1 - адвокат Коннова Н.І. подала до суду клопотання про призначення почеркознавчої експертизи, на вирішення якої просила поставити питання: 1) чи виконаний підпис від імені ОСОБА_4 , зображення якого міститься в графі «Підпис» в реєстрі для реєстрації нотаріальних дій органу місцевого самоврядування на 2020 рік ОСОБА_4 , який перебував в хворобливому стані в зв`язку з перенесеними за період з 2011 по 2020 роки захворюваннями (IXCкардіосклероз атеросклеротичний, гіпертонічна хвороба II ступеня, НК І ступеня, дисциркуляторна енцефалопатія, цукровий діабет ІІ тим стадії субкомпенсації, глаукома лівого ока, гіперметропія слабкого ступеня правого ока, островкові катаракти, діабетична ангіопатія сітківки, хронічний холесцистопанкреатит, хронічний гастродуоденіт, хронічний простатит), та з урахуванням можливої зміни підпису в результаті таких захворювань, чи іншою особою; 2) чи виконаний рукописний текст в оспорюваному заповіті від 14 квітня 2020 року змісту: «Заповіт записаний з моїх слів, прочитаний мною вголос, відповідає моїй волі і підписаний мною особисто» ОСОБА_4 , який перебував в хворобливому стані в зв`язку з перенесеними за період з 2011 по 2020 рокивищезазначеними захворюваннями, та з урахуванням можливої зміни підпису в результаті таких захворювань,чи іншою особою?

Проведення експертизипредставник відповідача просила доручити експертам ТОВ «Незалежний інститут судових експертиз».

Обгрунтовуючи клопотання,представник відповідача зазначила, що ознайомившись з висновком експертів за результатами комплексної судової почеркознавчої експертизи та судово-технічної експертизи документів у даній справі вона виявила, що у висновку експертизи чітко зазначено (стор.8 висновку), що реєстр для реєстрації нотаріальних дій органу місцевого самоврядування на 2020 р. на 29 арк., в якому міститься підпис ОСОБА_4 , до уваги не приймався у зв`язку з тим, що даний документ є компонентом однієї нотаріальної дії з досліджуваним документом (заповітом), а відтак підпис, який міститься під №16 від імені ОСОБА_4 , набуває статусу не зразка, а об`єкта дослідження, стосовно якого питання в ухвалах від 12 березня 2021 року та 06 серпня 2021 рокуперед експертом не поставлено.

Оскільки кожну нотаріальну дію орган місцевого самоврядування вносить в реєстр для реєстрації нотаріальних дій, де особа, яка звернулася за вчиненням нотаріальної дії ставить свій підпис, то належність підпису заповідачу не тільки в заповіті, а і в даному реєстрі, має значиму роль при вирішенні питання щодо визнання заповіту недійсним, проте дане питання цією експертизою не вирішувалося. Відтак, представник відповідача вважала за необхідне клопотати перед судом про призначення почеркознавчої експертизи підпису, який міститься під №16 від імені ОСОБА_4 в реєстрі для реєстрації нотаріальних дій органу місцевого самоврядування на 2020 рік та рукописного тексту в заповіті змісту: «Заповіт записаний з моїх слів, прочитаний мною вголос, відповідає моїй волі і підписаний мною особисто», оскільки під час вчинення даної нотаріальної дії, а саме посвідчення заповіту, заповідачем здійснювалося два підписи: в заповіті та в реєстрі для реєстрації нотаріальних дій органу місцевого самоврядування на 2020 рік, а також заповідач власноручно здійснював даний текстовий запис. Наразі досліджено лише один об`єкт, а саме підпис ОСОБА_4 в заповіті. Залишаються недослідженими два об`єкта - підпис в реєстрі та рукописний текст. Дослідження рукописного тексту в заповіті може підтвердити чи спростувати волевиявлення заповідача.

Ухвалою Ставищенського районногосуду Київської області від 05 листопада 2021 року клопотання представника відповідача ОСОБА_1 -адвоката Коннової Н.І.задоволено частково.

Призначено по справі судову почеркознавчу експертизу, на вирішення якої поставлено питання:

- Чи виконаний підпис від імені ОСОБА_4 , зображення якого міститься в графі «Підпис» в реєстрі для реєстрації нотаріальних дій органу місцевого самоврядування на 2020 рік, ОСОБА_4 , який перебував у хворобливому стані в зв`язку з перенесеними за період з 2011 по 2020 роки захворюваннями (IXCкардіосклероз атеросклеротичний, гіпертонічна хвороба II ступеня, НК І ступеня, дисциркуляторна енцефалопатія, цукровий діабет ІІ тим стадії субкомпенсації, глаукома лівого ока, гіперметропія слабкого ступеня правого ока, островкові катаракти, діабетична ангіопатія сітківки, хронічний холесцистопанкреатит, хронічний гастродуоденіт, хронічний простатит), та з урахуванням можливої зміни підпису в результаті таких захворювань, чи іншою особою?

В задоволенні решти клопотання відмовлено.

Проведення експертизи доручено Київському науково-дослідному інституту судових експертиз Міністерства юстиції України, яке розташоване в м. Київ, вул. Смоленська, 6.

Не погоджуючись з ухвалою, відповідач ОСОБА_1 подала на неї апеляційну скаргу, в якій просила ухвалу скасувати та направити справу для продовження розгляду до суду першої інстанції. Обгрунтовуючи скаргу, посилалась на те, що суд, призначаючи експертизу, із зазначених нею у клопотанні двох питань, на вирішення експертів поставив лише одне, хоча, на її думку, інше питання також має істотне значення для повного та всебічного розгляду справи. Крім того, відповідач у скарзі зазначила, що вона категорично заперечувала проти призначення експертизи Київському науково-дослідному інституту судових експертиз Міністерства юстиції України, оскільки саме ця установа проводила першу почеркознавчу експертизу у справі, відтак питання про належність підпису в реєстрі нотаріальних дій ОСОБА_4 буде вирішуватися з урахуванням вже проведеної цією ж самою експертною установою експертизи підпису у заповіті та складеного висновку, що виключає неупередженість експертів КНДІСЕ.

У відзиві на апеляційну скаргу позивач ОСОБА_2 заперечив проти її задоволення та просив залишити ухвалу суду без змін, як законну та обґрунтовану.

В судовому засіданні відповідач ОСОБА_1 та її представник - адвокат Коннова Н.І. апеляційну скаргу підтримали та просили про її задоволення з викладених у ній підстав.

Представник позивача ОСОБА_2 - адвокат Сидорова Ю.В. в апеляційному суді проти задоволення апеляційної скарги відповідача заперечила та просила ухвалу суду про призначення експертизи залишити без змін, як законну та обґрунтовану.

Заслухавши доповідь судді-доповідача, пояснення учасників процесу, перевіривши законність і обґрунтованість ухвали в межах доводів та вимог апеляційної скарги, колегія суддів дійшла висновку про залишення скарги без задоволення, а ухвали суду - без змін, виходячи з наступного.

Постановляючи ухвалу про призначення експертизи, суд першої інстанції виходив з того, що для встановлення обставин справи, які безпосередньо стосуються предмету доказування та мають значення для ухвалення по справі законного рішення, необхідні спеціальні знання, і колегія суддів погоджується з такими висновками суду, виходячи з наступного.

Судова експертиза - це дослідження на основі спеціальних знань у галузі науки, техніки, мистецтва, ремесла тощо об`єктів, явищ і процесів з метою надання висновку з питань, що є або будуть предметом судового розгляду (стаття 1 Закону України «Про судову експертизу»).

Підставою проведення судової експертизи є відповідне судове рішення чи рішення органу досудового розслідування, або договір з експертом чи експертною установою - якщо експертиза проводиться на замовлення інших осіб.

За змістом частини третьої статті 102 ЦПК України висновок експерта може бути підготовлений на замовлення учасника справи або на підставі ухвали суду про призначення експертизи.

Відповідно до статті 103 ЦПК України суд призначає експертизу у справі за сукупності таких умов: для з`ясування обставин, що мають значення для справи, необхідні спеціальні знання у сфері іншій, ніж право, без яких встановити відповідні обставини неможливо; сторонами (стороною) не надані відповідні висновки експертів із цих самих питань або висновки експертів викликають сумніви щодо їх правильності.

У разі необхідності суд може призначити декілька експертиз, додаткову чи повторну експертизу.

Питання, з яких має бути проведена експертиза, що призначається судом, визначаються судом, а учасники справи можуть запропонувати суду питання, роз`яснення яких, на їхню думку, потребує висновку експерта (частини 4, 5 статті 103 ЦПК України).

Статтею 104 ЦПК України встановлені вимоги до змісту ухвали про призначення експертизи, згідно яких в ухвалі про призначення експертизи суд зазначає підстави проведення експертизи, питання, з яких експерт має надати суду висновок, особу (осіб), якій доручено проведення експертизи, перелік матеріалів, що надаються для дослідження, та інші дані, які мають значення для проведення експертизи.

Оскільки для з`ясування обставин, що мають значення для справи, необхідні спеціальні знання у сфері іншій, ніж право, без яких встановити відповідні обставини неможливо, зважаючи на те, що сторонами не надані відповідні висновки експертів із цих самих питань, законним та обґрунтованим є висновок суду першої інстанції про наявність передбачених законом підстав для часткового задоволення клопотання представника відповідача ОСОБА_1 - адвоката Коннової Н.І. про призначення по справі судової почеркознавчої експертизи, без проведення якої неможливо встановити факти та перевірити обставини, що входять до предмету доказування в даній справі.

Доводи апеляційної скарги ОСОБА_1 про незаконність висновків суду в частині призначення проведення експертизи у Київському науково-дослідному інституті судових експертиз, колегією суддів відхиляються, виходячи з наступного.

Відповідно до ч. 3 ст. 103 Цивільного процесуального кодексу України при призначенні експертизи судом експерт або експертна установа обирається сторонами за взаємною згодою, а якщо такої згоди не досягнуто увстановлений судом строк, експерта чи експертну установу визначає суд. Суд з урахуванням обставин справи має право визначити експерта чи експертну установу самостійно. У разі необхідності може бути призначено декілька експертів для підготовки одного висновку (комісійна або комплексна експертиза).

З матеріалів справи вбачається, що сторонами не було досягнуто взаємної згоди при виборі експертної установи, тому дії суду щодо самостійного визначення експертної установи є законними та обґрунтованими, оскільки таке право суду передбачене ч. 3 ст. 103 ЦПК України.

При цьому, колегія суддів зауважує, що мета заявленого відповідачем клопотання щодо призначення експертизи була досягнута, а суд діяв у відповідності з вимогами статті 103 ЦПК України, визначивши експертну установу самостійно, що відноситься до його дискреційних повноважень.

За таких обставин доводи апеляційної скарги відповідача про сумнівну якість потенційного дослідження ґрунтуються на припущеннях та не являються підставою для скасування в апеляційному порядку ухвали суду про призначення експертизи, постановленої з дотриманням вимог закону.

Крім того, статтею 7 Закону України «Про судову експертизу» визначено, що судово-експертну діяльність здійснюють державні спеціалізовані установи, а також судові експерти, які не є працівниками зазначених установ, та інші фахівці (експерти) з відповідних галузей знань у порядку та на умовах, визначених цим Законом. Виключно державними спеціалізованими установами здійснюється судово-експертна діяльність, пов`язана з проведенням криміналістичних, судово-медичних і судово-психіатричних експертиз.

Згідно з п.п. 1.2.1 п. 1.2. Інструкції про призначення та проведення судових експертиз та експертних досліджень, затвердженої наказом Міністерства юстиції України від 8 жовтня 1998 року за № 53/5, основними видами (підвидами) експертизи є: Криміналістична: в тому числі, почеркознавча.

Таким чином, ст. 7 Закону України «Про судову експертизу» та п. 1.2. Інструкції про призначення та проведення судових експертиз та експертних досліджень, затвердженої наказом Міністерства юстиції України від 8 жовтня 1998 року за № 53/5,визначено, що почеркознавча експертиза є підвидом криміналістичної експертизи, яку проводять виключно державні спеціалізовані установи.

При цьому, ТОВ «Незалежний інститут судових експертиз» не є державною спеціалізованою установою та не має права проводити почеркознавчу експертизу, у зв`язку із чим висновок суду про призначення почеркознавчої експертизи для проведення у Київському науково-дослідному інституті судових експертиз є законним та обґрунтованим.

Відхиляються апеляційним судом і доводи скарги про те, що судом на вирішення експертів були поставлені не всі питання, про які просила у своєму клопотанні відповідач, оскільки згідно вимог ч. 4 ст. 103 ЦПК України питання, з яких має бути проведена експертиза, що призначається судом, визначаються судом, тобто визначення питань експертам відноситься до дискреційних повноважень суду, який не зобов`язаний у своїй ухвалі зазначати усі питання, сформульовані сторонами у відповідних клопотаннях.

Інших доводів, які б спростували законність та обґрунтованість постановленої судом першої інстанції ухвали, апеляційна скарга ОСОБА_1 не містить.

Європейський суд з прав людини вказав, що пункт 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод зобов`язує суди давати обґрунтування своїх рішень, але це не може сприйматись як вимога надавати детальну відповідь на кожен аргумент. Межі цього обов`язку можуть бути різними в залежності від характеру рішення. Крім того, необхідно брати до уваги, між іншим, різноманітність аргументів, які сторона може представити в суд, та відмінності, які існують у державах-учасницях, з огляду на положення законодавства, традиції, юридичні висновки, викладення та формулювання рішень. Таким чином, питання, чи виконав суд свій обов`язок щодо подання обґрунтування, що випливає зі статті 6 Конвенції, може бути визначено тільки у світлі конкретних обставин справи (Проніна проти України, № 63566/00, § 23, ЄСПЛ, від 18 липня 2006 року). Оскаржене судове рішення відповідає критерію обґрунтованості судового рішення.

Відповідно до п.1 ч.1 ст.374 ЦПК України суд апеляційної інстанції за результатами розгляду апеляційної скарги має право залишити судове рішення без змін, а скаргу без задоволення.

Відповідно до ст.375 ЦПК України суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а судове рішення без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права.

Оскільки судом першої інстанції судове рішення ухвалене з додержанням норм матеріального і процесуального права, підстави для його скасування згідно вимог ч. 1 ст. 375 ЦПК України відсутні.

Керуючись ст.ст. 367, 374, 375, 381-384 ЦПК України, Київський апеляційний суд в складі колегії суддів

П О С Т А Н О В И В :

Апеляційну скаргу ОСОБА_1 - залишити без задоволення.

Ухвалу Ставищенського районного суду Київської області від 05 листопада 2021 року про призначення експертизи - залишити без змін.

Постанова суду апеляційної інстанції набирає законної сили з дня її прийняття та оскарженню у касаційному порядку не підлягає.

Головуючий:

Судді: