Справа № 648/2909/21
Провадження № 2/648/97/22
Р І Ш Е Н Н Я

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

10 лютого 2022 року Білозерський районний суду Херсонської області

в складі: головуючого судді Сокирко Л.М.,

секретаря судових засідань Онофрійчук Л.О.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в смт. Білозерка Херсонської області в залі судових засідань № 4 Білозерського районного суду Херсонської області в порядку загального позовного провадження цивільну справу за позовною заявою ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , Станіславської сільської ради Херсонського району Херсонської області про визначення додаткового строку для прийняття спадщини,

в с т а н о в и в:

ОСОБА_1 2 листопада 2021 року звернувся до суду з позовною заявою до ОСОБА_2 , Станіславської сільської ради Херсонського району Херсонської області про визначення додаткового строку для прийняття спадщини, мотивуючи позов тим, що ІНФОРМАЦІЯ_1 помер ОСОБА_3 , який згідно заповіту, посвідченого 20 липня 2020 року заповідав йому земельну ділянку площею 5,3015 га, розташовану на території Олександрівської сільської ради Білозерського району Херсонського району (кадастровий номер :02:006:0011).

Про смерть ОСОБА_3 він дізнався у жовтні 2021 року.

22 жовтня 2021 року від приватного нотаріуса Херсонського районного нотаріального округу Херсонської області отримав лист-роз`яснення про неможливість видачі свідоцтва про право на спадщину за заповітом у зв`язку із пропущенням строку для прийняття спадщини.

У зв`язку із тим, що він не володів інформацією про смерть ОСОБА_3 , значним віддаленням від місця проживання заповідача та місцезнаходженням спадкового майна, вважає, що строк для прийняття спадщини ним пропущено з поважних причин.

Просив визначити додатковий строк три місяці для подання до нотаріальної контори заяви про прийняття спадщини, що відкрилася після смерті ОСОБА_3 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_1

8 листопада 2021 року у справі відкрито провадження та справу призначено до розгляду за правилами загального позовного провадження.

Ухвалою суду від 3 грудня 2021 року витребувано докази. Станом на 22 грудня 2021 року до суду надійшла витребувана інформація.

Відповідно до ухвали суду від 3 грудня 2021 року підготовче провадження закрито та справу призначено до розгляду.

Сторони в судове засідання не прибули.

Позивач подав до суду заяву, в якій позовні вимоги підтримав, просив позов задовольнити та справу розглядати без його участі.

Відповідач ОСОБА_2 спрямував до суду заяву, у якій позовні вимоги визнав; справу просив розглядати без його участі.

Представник відповідача Станіславської сільської ради Херсонського (Білозерського) району Херсонської області подав заяву, в якій просив розглянути справу без участі представника сільської ради, щодо задоволення вимог позивача не заперечував.

Відповідно до статті 247 частини 2 Цивільно-процесуального кодексу України, у разі неявки в судове засідання всіх учасників справи, чи в разі, якщо, відповідно до положень цього Кодексу, розгляд справи здійснюється судом за відсутності учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.

Суд, дослідивши наявні в матеріалах справи докази, позицію відповідачів щодо визнання позову, вважає, що позовні вимоги підлягають задоволенню з наступних підстав.

Суд установив, що ОСОБА_3 згідно свідоцтва про смерть (серія НОМЕР_1 , виданого повторно 26 жовтня 2021 року) помер ІНФОРМАЦІЯ_1 в місті Херсоні.

Згідно заповіту, посвідченого 12 липня 2019 року секретарем Олександрівської сільської ради Білозерського району Херсонської області Каменецькою Н.О., ОСОБА_3 на випадок своєї смерті заповідав ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , належну йому згідно Державного акту на право приватної власності на землю серії ІІІ-ХС № 012754, виданого 21 травня 2001 року,земельну ділянку загальною площею 5,3015 га, що розташована на території Олександрівської сільської ради Білозерського району Херсонської області.

Відповідно до листа приватного нотаріуса Херсонського районного нотаріального округу Херсонської області Дудар К.Д. від 22 жовтня 2021 року за № 308/02-14 ОСОБА_1 пропустив строк для подання заяви про прийняття спадщини та йому рекомендовано звернутися до суду із позовом про визначення додаткового строку, достатнього для подання ним заяви про прийняття спадщини після смерті ОСОБА_3 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_1 .

Згідно копії спадкової справи № 107/2021 (початої 22 жовтня 2021 року та заведеної приватним нотаріусом Херсонського районного нотаріального округу Херсонської області Дудар К.Д.) до майна померлого ІНФОРМАЦІЯ_1 ОСОБА_3 вбачається, що із заявою про прийняття спадщини 22 жовтня 2021 року звернувся ОСОБА_1 .

Відповідно до статтей 1217, 1218 ЦК України, спадкування здійснюється за заповітом або за законом, до складу спадщини входять усі права та обов`язки, що належали спадкодавцеві на момент відкриття спадщини і не припинилися внаслідок його смерті.

Із довідки, виданої старостою села Олександрівка Херсонського (Білозерського) району Херсонської області від 5 жовтня 2021 року за № 1063 вбачається, що позивач - ОСОБА_1 не входить до кола осіб, які постійно проживали зі спадкодавцем.

Частиною 1 статті 1269 ЦК України встановлено, що спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно зі спадкодавцем, має подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини.

Згідно із частиною 1 статті 1270 ЦК України, для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини.

Відповідно до частини 3 статті 1272 ЦК України, за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини.

Відповідно до пункту 24 Постанови Пленуму Верховного суду України № 7 від 30 травня 2008 року «Про судову практику у справах про спадкування», особа, яка не прийняла спадщину у встановлений законом строк, може звернутися до суду з позовною заявою про визначення додаткового строку для прийняття спадщини відповідно до частини 3 статті 1272 ЦК України. Суди відкривають провадження в такій справі у разі відсутності письмової згоди спадкоємців, які прийняли спадщину, а також за відсутності інших спадкоємців, які могли б дати письмову згоду на подання заяви до нотаріальної контори про прийняття спадщини. При відсутності інших спадкоємців за заповітом і за законом, усунення їх від права на спадкування, неприйняття ними спадщини, а також відмови від її прийняття відповідачами є територіальні громади в особі відповідних органів місцевого самоврядування за місцем відкриття спадщини.

Згідно положень постанови Верховного Суду від 26 червня 2019 року, правила частини третьої статті 1272 ЦК України про надання додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини можуть бути застосовані, якщо: у спадкоємця були перешкоди для подання такої зави; ці обставини визнані судом поважними. Такий правовий висновок висловлений Верховним Судом України у постанові від 23 серпня 2017 року № 6-1320цс17. З урахуванням наведеного, якщо спадкоємець пропустив шестимісячний строк для подання заяви про прийняття спадщини з поважних причин, закон гарантує йому право на звернення до суду з позовом про визначення додаткового строку на подання такої заяви. Вирішуючи питання визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій. Поважними причинами пропуску строку визнаються, зокрема: тривала хвороба спадкоємців; велика відстань між місцем постійного проживання спадкоємців і місцем знаходження спадкового майна; складні умови праці, які, зокрема, пов`язані з тривалими відрядженнями, в тому числі закордонними; перебування спадкоємців на строковій службі у складі Збройних Сил України; необізнаність спадкоємців про наявність заповіту тощо.

Положеннями статті 17 Закону України «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини» встановлено, що суди застосовують при розгляді справ Конвенцію про захист прав людини і основоположних свобод та практику Європейського суду з прав людини та Європейської комісії з прав людини, як джерело права.

У рішенні Європейського суду з прав людини у справі «Ілхан проти Туреччини» від 27 червня 2000 року зазначено, що при вирішенні питання пропуску строку на вчинення дій має застосовуватись правило встановлення всіх обставин з певною гнучкістю і без надзвичайного формалізму, воно не застосовується автоматично і не має абсолютного характеру.

Враховуючи, що позивач не володів інформацією про факт смерті ОСОБА_3 , постійно проживає в місті Одеса, що є досить великою відстанню до місця знаходження спадкового майна, то суд вважає причини пропуску ним строку для прийняття спадщини поважними, а також з урахуванням позиції відповідачів щодо визнання ними позову, суд приходить до висновку, що строк для прийняття спадщини пропущений з поважних причин, а тому є всі підстави для визначення позивачу додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини після смерті ОСОБА_3 .

На підставі викладеного, керуючись статтями 7-14, 81, 141, 247, 263, 265, 273, 354, 355 Цивільно-процесуального кодексу України, статтями 1217, 1218, 1223, 1269, 1270, 1272 Цивільного кодексу України,

у х в а л и в:

Позовні вимоги ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , Станіславської сільської ради Херсонського району Херсонської області про визначення додаткового строку для прийняття спадщини - задовольнити.

Визначити ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , додатковий строк для прийняття спадщини за законом після смерті ОСОБА_3 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_1 , терміном у три місяці з дня набрання рішенням законної сили.

Рішення може бути оскаржене в апеляційному порядку до Херсонського апеляційного суду учасниками процесу шляхом подачі апеляційної скарги протягом 30 днів з дня його проголошення, з урахуванням Перехідних положень ЦПК України.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

Суддя: Сокирко Л.М.