Справа № 643/2519/17
Провадження № 2-ві/643/3/22
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

21.02.2022 м. Харків

Московський районний суд м. Харкова у складі головуючого судді Крівцова Д.А., розглянувши заяву ОСОБА_1 про відвід судді Московського районного суду м. Харкова Майстренка Олександра Миколайовича у цивільній справі № 643/2519/17 за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про витребування майна з чужого незаконного володіння, стягнення грошових коштів, відшкодування моральної шкоди, -

ВСТАНОВИВ:

В провадженні судді Московського районного суду м. Харкова Майстренка О.М. перебуває цивільна справа № 643/2519/17 за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про витребування майна з чужого незаконного володіння, стягнення грошових коштів, відшкодування моральної шкоди.

02.02.2022 року ОСОБА_1 звернувся до суду з заявою про відвід судді Майстренка О.М.

В обґрунтування відводу зазначено, що головуючий суддя, на думку заявника, затягує розгляд справи, оскільки у справі проведено тільки декілька судових засідань.

Ухвалою Московського районного суду м. Харкова від 18.02.2022 року (головуючий суддя Майстренко О.М.) у задоволенні заяви ОСОБА_1 про відвід судді Майстренка О.М. - відмовлено.

Відповідно до протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 18.02.2022 року, заяву ОСОБА_1 про відвід судді Майстренка О.М. передано на розгляд судді Крівцову Д.А.

Відповідно до ч. 8 ст. 40 ЦПК України суд вирішує питання про відвід судді без повідомлення учасників справи.

Підстави для відводу суду визначені ст. 36, 37 ЦПК України.

Відповідно до ст. 1 Закону України «Про судоустрій і статус суддів», судова влада в Україні відповідно до конституційних засад поділу влади здійснюється незалежними та безсторонніми судами, утвореними згідно із законом.

Статтею 2 Закону України «Про судоустрій і статус суддів» передбачено, що суд, здійснюючи правосуддя на засадах верховенства права, забезпечує кожному право на справедливий суд та повагу до інших прав і свобод, гарантованих Конституцією і законами України, а також міжнародними договорами, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України.

Згідно ч. 1 ст. 7 вказаного вище Закону, кожному гарантується захист його прав, свобод та інтересів у розумні строки незалежним, безстороннім і справедливим судом, утвореним законом.

Статтею 6 Конвенції про захист прав людини та основоположних свобод встановлено, що кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом, який вирішить спір щодо його прав та обов`язків цивільного характеру або встановить обґрунтованість будь-якого висунутого проти нього кримінального обвинувачення.

Положеннями п. 2.5. Бангалорських принципів поведінки суддів передбачено, що суддя заявляє самовідвід від участі в розгляді справи в тому випадку, якщо для нього не є можливим винесення об`єктивного рішення у справі, або в тому випадку, коли у стороннього спостерігача могли б виникнути сумніви в неупередженості судді.

Відповідно до усталеної практики Європейського Суду з прав людини, відображеної, зокрема, в рішеннях у справі "Фей проти Австрії", "Ветштайн проти Швейцарії", "Пуллар проти Сполученого Королівства", "Білуха проти України", наявність безсторонності відповідно до п. 1 ст. 6 Конвенції повинна визначатися за суб`єктивним та об`єктивним критеріями. Відповідно до суб`єктивного критерію беруться до уваги особисті переконання та поведінка окремого судді, тобто чи виявляв суддя упередженість або безсторонність у даній справі. Відповідно до об`єктивного критерію визначається, серед інших аспектів, чи забезпечував суд як такий та його склад відсутність будь-яких сумнівів у його безсторонності. У кожній окремій справі слід вирішувати, чи мають стосунки, що розглядаються, таку природу та ступінь, що свідчать про небезсторонність суду.

Як зазначено в постанові Верховного Суду від 17.09.2019 по справі № 277/599/15-к, між суб`єктивною та об`єктивною безсторонністю не існує беззаперечного розмежування, оскільки поведінка судді не тільки може викликати об`єктивні побоювання щодо його безсторонності з точки зору стороннього спостерігача (об`єктивний критерій), а також може бути пов`язана з питанням його або її особистих переконань (суб`єктивний критерій) (див. рішення у справі «Кіпріану проти Кіпру»). У деяких випадках, коли докази для спростування презумпції суб`єктивної безсторонності судді отримати складно, додаткову гарантію надасть вимога об`єктивної безсторонності (рішення у справі «Пуллар проти Сполученого Королівства»). У цьому відношенні навіть вигляд має певну важливість - іншими словами, «має не лише здійснюватися правосуддя - ще має бути видно, що воно здійснюється». Адже йдеться про довіру, яку в демократичному суспільстві суди повинні вселяти у громадськість (рішення у справі «Де Куббер проти Бельгії»).

Судом не встановлено обставин, які б свідчили про суб`єктивну або об`єктивну упередженість та необ`єктивність головуючого судді Майстренка О.М.

Оцінюючи доводи заявника щодо порушення розумних строків розгляду справи, суд констатує, що у суду в межах розгляду заяви про відвід відсутні підстави надавати оцінку по суті процесуальним діям судді Майстренка О.М. під час розгляду ним даної цивільної справи, в тому числі питанням організації розгляду даної цивільної справи.

Одночасно суд звертає увагу, що згідно ч. 4 ст. 36 ЦПК України незгода сторони з процесуальними рішеннями судді, рішення або окрема думка судді в інших справах, висловлена публічно думка судді щодо того чи іншого юридичного питання не може бути підставою для відводу.

Враховуючи наведене, суд приходить до висновку щодо відсутності підстав для задоволення відводу.

Керуючись ст. 36, 37, 39, 40, 258-261, 353 ЦПК України, -

УХВАЛИВ:

В задоволенні заяви ОСОБА_1 про відвід судді Московського районного суду м. Харкова Майстренка Олександра Миколайовича у цивільній справі за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про витребування майна з чужого незаконного володіння, стягнення грошових коштів, відшкодування моральної шкоди - відмовити.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею та оскарженню в апеляційному порядку не підлягає. Заперечення на ухвали, що не підлягають оскарженню окремо від рішення суду, включаються до апеляційної скарги на рішення суду.

Cуддя Д.А. Крівцов