КИЇВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
Справа № 725/5193/20-ц Головуючий у 1 інстанції: Вовк С.В.
Провадження № 22-ц/824/4493/2022 Доповідач: Савченко С.І.
У Х В А Л А

16 лютого 2022 року м.Київ

Київський апеляційний суд у складі судді судової палати з розгляду цивільних справ Савченка С.І., розглянувши матеріали апеляційної скарги ОСОБА_1 на рішення Печерського районного суду міста Києва від 23 жовтня 2021 року у справі за позовом ОСОБА_1 до Акціонерного товариства «Укрзалізниця» про захист честі, гідності, ділової репутації та відшкодування моральної шкоди, -

ВСТАНОВИВ:

Рішенням Печерського районного суду міста Києва від 23 жовтня 2021 року залишено без задоволення позов ОСОБА_1 до АТ «Укрзалізниця» про захист честі, гідності, ділової репутації та відшкодування моральної шкоди.

Не погодившись з вказаним рішенням, 11 листопада 2021 року позивачка ОСОБА_1 подала (направила поштою) безпосередньо до Київського апеляційного суду апеляційну скаргу, яка не відповідала вимогам п.3 ч.4 ст.356 ЦПК України, оскільки не оплачена судовим збором у встановленому законом розмірі.

Ухвалою Київського апеляційного суду від 21 січня 2022 року апеляційну скаргу ОСОБА_1 на рішення Печерського районного суду міста Києва від 23 жовтня 2021 року залишено без руху та надано десятиденний строкз моменту отримання копії ухвали для виправлення вказаних недоліків, а саме, сплатити судовий збір у визначеному законом розмірі та надати суду апеляційної інстанції оригінал платіжного документу.

На виконання вимог вказаної ухвали, ОСОБА_1 10 лютого 2022 року подала (направила на електронну пошту) до суду апеляційної інстанції клопотання про звільнення від сплати судового збору. У поданому клопотанні скаржниця зазначила, що у зв`язку з розглядом справи у суді першої інстанції вона понесла значні витрати на оплату судового збору. Коштів, які вона отримує за місцем роботи вистачає лише для сплати комунальних платежів та забезпечення мінімального харчування, необхідного для підтримання життєдіяльності. При цьому, вона не може в повній мірі забезпечити себе одягом та лікуванням. Вказує на те, що для звернення за судовим захистом її прав необхідно сплатити судовий збір у розмірі 5675,40 грн., що є більше розміру її місячного доходу. З цих причин вона фактично позбавлена можливості захистити свої права шляхом звернення до суду, та вказує, що у разі сплати судового збору вона не зможе оплатити комунальні послуги та залишиться без їжі і лікування. Натомість необхідність сплати судового збору, на думку ОСОБА_1 , позбавляє її доступу до правосуддя, та ставить у нерівне становище із відповідачем, оскільки відповідач може захищати свої права без сплати судового збору аж до вирішення справи по суті. З огляду на викладене та з метою отримання доступу до правосуддя, просить звільнити її від сплати судового збору.

Розглянувши клопотання позивачки, вивчивши матеріали справи, апеляційний суд дійшов висновку про відсутність підстав для задоволення клопотання з таких міркувань.

Питання відстрочення та розстрочення сплати судового збору, зменшення його розміру або звільнення від його сплати врегульоване ст.8 Закону України «Про судовий збір», норма якої є спеціальною.

Як вбачається зі змісту цієї норми, існує три умови, за яких суд, враховуючи майновий стан сторони та за її клопотанням, може відстрочити або розстрочити сплату судового збору на певний строк, але не довше ніж до ухвалення судового рішення (ч.1 ст.8 Закону України «Про судовий збір»), зменшити розмір судового збору або звільнити від його сплати (ч.2 цієї ж статті):

1) розмір судового збору перевищує 5 відсотків розміру річного доходу позивача - фізичної особи за попередній календарний рік; або

2) позивачами є: а) військовослужбовці; б) батьки, які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину з інвалідністю, якщо інший з батьків ухиляється від сплати аліментів; в) одинокі матері (батьки), які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину з інвалідністю; г) члени малозабезпеченої чи багатодітної сім`ї; ґ) особа, яка діє в інтересах малолітніх чи неповнолітніх осіб та осіб, які визнані судом недієздатними чи дієздатність яких обмежена; або

3) предметом позову є захист соціальних, трудових, сімейних, житлових прав, відшкодування шкоди здоров'ю.

З аналізу ст.8 Закону України «Про судовий збір» чітко вбачається, що законодавець, застосувавши конструкцію «суд, враховуючи майновий стан сторони, може…», тим самим визначив, що питання звільнення, зменшення розміру, відстрочення чи розстрочення сплати судового збору є правом, а не обов'язком суду навіть за наявності однієї із вказаних у статті умов.

У статті 129 Конституції України однією із засад судочинства визначено рівність усіх учасників судового процесу перед законом і судом.

При вирішенні питання про відстрочення, розстрочення сплати судового збору, зменшення його розміру або звільнення сторони від сплати судового збору майновий стан сторони (належні стороні майнові права та обов`язки) має визначатися судом у світлі конкретних обставин певної справи, включаючи спроможність заявника сплатити судовий збір та стадію, на якій перебуває розгляд справи на певний момент. Якщо залежно від рівня майнового стану сторона позбавлена можливості сплатити судовий збір, то такі обставини є підставою на відстрочення та розстрочення сплати судового збору, зменшення його розміру або звільнення сторони від сплати судового збору.

Апеляційний суд керується позицією ЄСПЛ, який неодноразово вказував, що положення п.1 ст.6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод щодо зобов`язання забезпечити ефективне право доступу до суду не означає надання права на безкоштовні провадження у цивільних справах. Гарантією реалізації права на судовий захист в аспекті доступу до правосуддя є встановлення законом помірного судового збору для осіб, які звертаються до суду.

При цьому в рішеннях у справах «Kniat v. Poland» та «Jedamski and Jedamska v. Poland» ЄСПЛ вказав, що оцінюючи фінансове становище особи, яка звертається до суду з вимогою про звільнення її від сплати судового збору, зменшення його розміру, надання відстрочки чи розстрочки в його сплаті, національні суди повинні встановлювати наявність у такої особи реального доходу (розмір заробітної плати, стипендії, пенсії, прибутку тощо), рухомого чи нерухомого майна, цінних паперів, можливості розпорядження ними без значного погіршення фінансового становища.

Особа, яка заявляє клопотання про звільнення від сплати судового збору, повинна навести доводи і подати докази на підтвердження того, що її майновий стан перешкоджав (перешкоджає) сплаті нею судового збору у встановленому законодавством порядку і розмірі.

Проте, належних та допустимих доказів на підтвердження того, що майновий стан скаржниці перешкоджав (перешкоджає) сплаті нею судового збору у встановленому законодавством порядку і розмірі ОСОБА_1 не надала, а наведені у клопотанні підстави для звільнення від сплати судового збору за подання апеляційної скарги не можна визнати такими, що унеможливлюють чи утруднюють його сплату, а тому враховуючи, що безпідставне звільнення від сплати судового збору є порушенням статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод щодо справедливих судових процедур і рівності учасників судового процесу перед законом, клопотання задоволенню не підлягає.

Таким чином скаржниці необхідно подати до суду належні та допустимі докази про її майновий стан та про неможливість сплатити судовий збір у встановленому законодавством порядку і розмірі, а саме відомості з Державного реєстру фізичних осіб-платників податків про суми виплачених доходів та утриманих податків Державної фіскальної служби України за попередній 2020 рік, докази наявності чи відсутності на праві власності нерухомого майна, докази наявності чи відсутності на праві власності рухомого майна, розмір заробітної плати, стипендії, пенсії, прибутку тощо, або сплатити судовий збір за подачу апеляційної скарги.

Апеляційний суд звертає увагу позивача, що єдиним органом, який має повну інформацію про розмір отриманого доходу фізичної особи за 2020 рік, є Державна податкова служба України, де міститься повна інформація про суми отриманих доходів фізичних осіб.

У відповідності до вимог п.п. «1.1.» «1.5» «1.6» ч.2 ст. 4 Закону України «Про судовий збір» від 08.07.2011 року № 3674-VI за подання до суду апеляційної скарги на рішення суду сплачується 150 відсотків ставки, що підлягала сплаті при поданні позовної заяви, іншої заяви і скарги.

З матеріалів справи вбачається, що позивачка ОСОБА_1 звернувшись до суду із вказаним позовом, заявила дві вимоги немайнового характеру: перша вимога - щодо визнання відомостей такими, що не відповідають дійсності та принижують честь, гідність та ділову репутацію, друга вимога - щодо зобов`язання спростувати поширену інформацію, та, окрім того, одну вимогу майнового характеру: щодо стягнення моральної шкоди у розмірі 20000 грн., які підлягали сплаті судовим збором за вимогами немайнового характеру у розмірі 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що станом на момент подання позову становило 840,80 грн. для кожної вимоги, та вимогою майнового характеру у розмірі 1,5 відсотка ціни позову, але не менше 1 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що станом на момент подання позову становило 2102 грн.

Отже, розмір судового збору за подання апеляційної скарги на рішення суду відповідно до вимог п.п. «1.5» «1.6» ч.2 ст.4 Закону України «Про судовий збір» становить 5675 грн. 40 коп. (840,80х2=1681,60+2102=3783,60х150%,=5675,40 грн.).

Згідно реквізитів рахунку станом на 2022 рік для сплати судового збору за подання апеляційної скарги на рішення суду першої інстанції до Київського апеляційного суду оплата коштів має здійснюватися за наступними платіжними реквізитами:

Отримувач коштів ГУК у м. Києві/Соломян.р-н/22030101

Код отримувача (код за ЄДРПОУ) 37993783

Банк отримувача Казначейство України (ел. адм. подат.)

Код банку отримувача (МФО) 899998

Рахунок отримувача UA0026010

Код класифікації доходів бюджету 22030101

При сплаті судового збору поле «Призначення платежу» розрахункового документа заповнюється таким чином: *;101;_____(код клієнта за ЄДРПОУ для юридичних осіб (доповнюється зліва нулями до восьми цифр, якщо значущих цифр менше 8), реєстраційний номер облікової картки платника податків - фізичної особи (завжди має 10 цифр) або серія та номер паспорта громадянина України, в разі якщо платник через свої релігійні переконання відмовився від прийняття реєстраційного номера облікової картки платника податків та повідомив про це відповідний орган Міністерства доходів і зборів України і має відповідну відмітку у паспорті);Судовий збір, за позовом ______(ПІБ чи назва установи, організації позивача), на рішення від ____(Дата оскаржуваного рішення) по справі _____(Номер справи), Київський апеляційний суд (назва суду, де розглядається справа).

Документи, що підтверджують сплату судового збору подаються до Київського апеляційного суду в оригіналі.

Згідно приписів ст.357 ЦПК України до апеляційної скарги, яка оформлена з порушенням вимог, встановлених ст.356 цього Кодексу, застосовуються положення ст.185 цього Кодексу про залишення без руху.

За таких обставин, скаржниці ОСОБА_1 слід повторно надати строк для усунення недоліків апеляційної скарги, а саме, сплати судового збору за подачу апеляційної скарги на рішення суду у сумі 5675,40грн. або подання до суду належних та допустимих доказів, які б давали суду підстави для звільнення від сплати судового збору чи його зменшення відповідно до положень ст.8 Закону України «Про судовий збір».

Керуючись ст.185, 357 ЦПК України, апеляційний суд,-

У Х В А Л И В:

Відмовити у задоволенні клопотання ОСОБА_1 про звільнення від сплати судового збору за подачу апеляційної скарги.

Апеляційну скаргу ОСОБА_1 на рішення Печерського районного суду міста Києва від 23 жовтня 2021 року залишити без руху та надати десятиденний строк з моменту отримання копії ухвали для виправлення вказаних недоліків, в іншому випадку скарга буде вважатись неподаною та буде повернута скаржнику.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя Київського апеляційного суду С.І. Савченко