Справа № 643/2427/22
Провадження № 2/643/3517/22
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

21.02.2022 року суддя Московського районного суду м. Харкова Власенко М. В., перевіривши позовну заяву керівника Салтівської окружної прокуратури м. Харкова в інтересах держави в особі Харківської міської ради та Департаменту з інспекційної роботи Харківської міської ради до ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору, на стороні відповідача державний реєстратор Крисинської сільської ради Богодухівського району Харківської області Зелений Валентин Вікторович про скасування державної реєстрації права власності на нерухоме майно, визнання недійсними правочинів,

ВСТАНОВИВ:

16 лютого 2022 року керівник Салтівської окружної прокуратури м. Харкова звернувся до Московського районного суду м. Харкова з позовом в інтересах держави в особі Харківської міської ради та Департаменту з інспекційної роботи Харківської міської ради до ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору, на стороні відповідача державний реєстратор Крисинської сільської ради Богодухівського району Харківської області Зелений В. В. про скасування державної реєстрації права власності на нерухоме майно, визнання недійсними правочинів, в якому просить:

скасувати рішення державного реєстратора Крисинської сільської ради Богодухівського району Харківської області Зеленого В. В. про державну реєстрацію, індексний номер № 50356531, об`єкту нерухомого майна № 101, а саме: нежитлової будівлі літ. «Е-1», загальною площею 29 кв. м., розташованої за адресою: АДРЕСА_1 , з одночасним припиненням права власності;

визнати договір купівлі-продажу Ѕ нежитлової будівлі № 599 від 24 лютого 2020 року, укладений між ОСОБА_1 та ОСОБА_2 , зареєстрований 24 лютого 2020 року приватним нотаріусом Харківського міського нотаріального округу Малаховою Г. І. за № 51299357, недійсним з одночасною реєстрацією припинення речового права на майно;

визнати договір купівлі-продажу Ѕ нежитлової будівлі № 613 від 25 лютого 2020 року, укладений між ОСОБА_1 та ОСОБА_2 , зареєстрований 25 лютого 2020 року приватним нотаріусом Харківського міського нотаріального округу Малаховою Г. І. за № 51321869, недійсним з одночасною реєстрацією припинення речового права на майно.

Суд, перевіривши позовну заяву на її відповідність вимогам ЦПК України, встановив таке.

Відповідно до ч. 5 ст. 175 ЦПК України у разі пред`явлення позову особою, якій законом надано право звертатися до суду в інтересах іншої особи, в заяві повинні бути зазначені підстави такого звернення.

Керівником Салтівської окружної прокуратури м. Харкова з посиланням на ст. 131-1 Конституції України та ст. 23 Закону України «Про прокуратуру» зазначено підстави звернення до суду з вищевказаним позовом.

Питання представництва інтересів держави прокурором у суді врегульовано ст. 23 Закону України «Про прокуратуру».

Згідно з ч. 2 ст. 4 ЦПК України у випадках, встановлених законом, до суду можуть звертатися органи та особи, яким законом надано право звертатися до суду в інтересах інших осіб або державних чи суспільних інтересах.

Відповідно до ч. 4 ст. 56 ЦПК України прокурор, який звертається до суду в інтересах держави, в позовній чи іншій заяві, скарзі обґрунтовує, в чому полягає порушення інтересів держави, необхідність їх захисту, визначені законом підстави для звернення до суду прокурора, а також зазначає орган, уповноважений державою здійснювати відповідні функції у спірних правовідносинах. Невиконання цих вимог має наслідком застосування положень, передбачених статтею 185 цього Кодексу.

Відповідно до ч. 1, 3, 4 ст. 23 Закону України «Про прокуратуру» представництво прокурором інтересів громадянина або держави в суді полягає у здійсненні процесуальних та інших дій, спрямованих на захист інтересів громадянина або держави, у випадках та порядку, встановлених законом.

Прокурор здійснює представництво в суді законних інтересів держави у разі порушення або загрози порушення інтересів держави, якщо захист цих інтересів не здійснює або неналежним чином здійснює орган державної влади, орган місцевого самоврядування чи інший суб`єкт владних повноважень, до компетенції якого віднесені відповідні повноваження, а також у разі відсутності такого органу.

Наявність таких обставин обґрунтовується прокурором у порядку, передбаченому частиною четвертою цієї статті, крім випадку, визначеного абзацом четвертим цієї частини.

Наявність підстав для представництва має бути обґрунтована прокурором у суді.

Прокурор здійснює представництво інтересів громадянина або держави в суді виключно після підтвердження судом підстав для представництва.

Прокурор зобов`язаний попередньо, до звернення до суду, повідомити про це громадянина та його законного представника або відповідного суб`єкта владних повноважень. У разі підтвердження судом наявності підстав для представництва прокурор користується процесуальними повноваженнями відповідної сторони процесу. Наявність підстав для представництва може бути оскаржена громадянином чи її законним представником або суб`єктом владних повноважень.

Системне тлумачення вищевказаних положень законодавства дозволяє дійти висновку, що прокурор, звертаючись до суду з позовом в інтересах держави, повинен не тільки зазначити підстави такого звернення, а й зобов`язаний попередньо, до звернення до суду, повідомити про це відповідного суб`єкта владних повноважень.

Звертаючись до відповідного компетентного органу до подання позову в порядку, передбаченому ст. 23 Закону України «Про прокуратуру», прокурор фактично надає йому можливість відреагувати на стверджуване порушення інтересів держави, зокрема, шляхом призначення перевірки фактів порушення законодавства, виявлених прокурором, вчинення дій для виправлення ситуації, а саме подання позову або аргументованого повідомлення прокурора про відсутність такого порушення.

Невжиття компетентним органом жодних заходів протягом розумного строку після того, як цьому органу стало відомо або повинно було стати відомо про можливе порушення інтересів держави, має кваліфікуватися як бездіяльність відповідного органу. Розумність строку визначається судом з урахуванням того, чи потребували інтереси держави невідкладного захисту, а також таких чинників, як: значимість порушення інтересів держави, можливість настання невідворотних негативних наслідків через бездіяльність компетентного органу, наявність об`єктивних причин, що перешкоджали такому зверненню, тощо.

Вирішуючи питання щодо наявності підстав для представництва суд не повинен установлювати саме протиправність бездіяльності компетентного органу чи його посадової особи. Цивільно-правовий спір між компетентним органом, в особі якого позов подано прокурором в інтересах держави, та відповідачем не є спором між прокурором і відповідним органом, а також не є тим процесом, у якому розглядається обвинувачення прокурором посадових осіб відповідного органу у протиправній бездіяльності.

Отже, прокурору достатньо дотриматися порядку, передбаченого ст. 23 Закону України «Про прокуратуру», і якщо компетентний орган протягом розумного строку після отримання повідомлення самостійно не звернувся до суду з позовом в інтересах держави, то це є достатнім аргументом для підтвердження його бездіяльності. Якщо прокурору відомо причини такого незвернення, він обов`язково повинен зазначити їх в обґрунтуванні підстав для представництва, яке міститься в позові, але якщо з відповіді компетентного органу на звернення прокурора такі причини з`ясувати неможливо чи такої відповіді взагалі не отримано, то це не є підставою вважати звернення прокурора необґрунтованим (аналогічні висновки викладено у пунктах 38 - 40, 42, 43 постанови Великої Палати Верховного Суду від 26 травня 2020 року у справі № 912/2385/18).

Водночас керівником Салтівської окружної прокуратури м. Харкова додано до позову повідомлення (в порядку ч. 4 ст. 23 Закону України «Про прокуратуру») на адресу Харківської міської ради про звернення до суду з вищевказаним позовом.

Проте, керівником Салтівської окружної прокуратури м. Харкова не додано до позову документального підтвердження направлення такого повідомлення Харківській міській раді та Департаменту з інспекційної роботи Харківської міської ради, як і документального підтвердження отримання/неотримання такого повідомлення Харківською міською радою та Департаментом з інспекційної роботи Харківської міської ради.

Відтак, в порушення положень ст. 177 ЦПК України та абз. 3 ч. 4 ст. 23 Закону України «Про прокуратуру» прокурором не надано до суду доказів на підтвердження попереднього, до звернення до суду, повідомлення відповідних суб`єктів владних повноважень про намір здійснення прокурором представництва в суді інтересів держави в особі органів, уповноважених державою на здійснення відповідних функцій у спірних правовідносинах.

Відповідно до ч. 5 ст. 177 ЦПК України позивач зобов`язаний додати до позовної заяви всі наявні в нього докази, що підтверджують обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги (якщо подаються письмові чи електронні докази позивач може додати до позовної заяви копії відповідних доказів).

Отже, необхідність судового захисту інтересів держави саме прокурором від імені суб`єкта владних повноважень має бути обґрунтована і підтверджена належними доказами. Однак, керівником Салтівської окружної прокуратури м. Харкова не надано доказів попереднього, до звернення до суду, повідомлення Харківської міської ради та Департаменту з інспекційної роботи Харківської міської ради, про звернення до суду з позовом.

Відтак, позовна заява подана без додержання вимог, викладених у ст. 175, 177 ЦПК України.

Відповідно до ч. 1 ст. 185 ЦПК України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175 і 177 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

Отже, суд доходить висновку про необхідність залишення позовної заяви без руху та надання позивачеві часу, необхідного для усунення зазначених недоліків, шляхом подання: доказів попереднього, до звернення до суду, повідомлення Харківської міської ради та Департаменту з інспекційної роботи Харківської міської ради, про звернення до суду з позовом.

Керуючись ст. 185 ЦПК України, суд

УХВАЛИВ:

Позовну заяву керівника Салтівської окружної прокуратури м. Харкова в інтересах держави в особі Харківської міської ради та Департаменту з інспекційної роботи Харківської міської ради до ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору, на стороні відповідача державний реєстратор Крисинської сільської ради Богодухівського району Харківської області Зелений Валентин Вікторович про скасування державної реєстрації права власності на нерухоме майно, визнання недійсними правочинів залишити без руху.

Встановити п`ятиденний строк з моменту отримання цієї ухвали для усунення недоліків.

Роз`яснити, що у разі неусунення недоліків заяви у строк, встановлений судом, заява вважається неподаною та повертається позивачеві.

Копію ухвали надіслати позивачеві.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею та оскарженню не підлягає.

Суддя М. В. Власенко