У Х В А Л А

18 лютого 2022року м. Київ

Справа № 760/10908/13-ц

Провадження: № 2-ві/824/28/2022

Київський апеляційний суд у складі судді судової палати з розгляду цивільних справ Невідомої Т.О.

розглянувши заяву ОСОБА_1 в інтересах ОСОБА_2 про відвід колегії суддів судової палати з розгляду цивільних справ: головуючого (судді-доповідача) Білич І.М., суддів Коцюрби О.П., Слюсар Т.А.

у справі за апеляційною скаргою ОСОБА_3 на ухвалу Солом`янського районного суду м. Києва від 13 серпня 2021 року, постановлену під головуванням судді Солом`янського районного суду м. Києва Букіної О.М.,

у справі за позовом ОСОБА_4 , правонаступниками якої є ОСОБА_2 , ОСОБА_5 , до ОСОБА_6 , приватного нотаріуса Київського міського нотаріального округу Краковецької Алли Миколаївни, Київського міського бюро технічної інвентаризації та реєстрації права власності нерухомого майна, ОСОБА_7 , Державної податкової інспекції Солом`янського району м. Києва Міністерства доходів і зборів України, третя особа: відділ громадянства, імміграції та реєстрації фізичних осіб Солом`янського районного управління Головного управління МВС України у м. Києві, про визнання договору дарування недійсним, скасування державної реєстрації, відновлення прав власника,

в с т а н о в и в :

В провадженні Київського апеляційного суду перебуває цивільна справа за апеляційною скаргою ОСОБА_3 на ухвалу Солом`янського районного суду м. Києва від 13 серпня 2021 року.

Згідно протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями справу призначено колегії суддів у складі: головуючий (суддя-доповідач) Білич І.М., судді Коцюрба О.П., Слюсар Т.А.

Ухвалами Київського апеляційного суду від 09 грудня та 17 грудня 2021 року відкрито апеляційне провадження у справі, справу призначено до розгляду у відкритому судовому засіданні.

07 лютого 2022 року на адресу Київського апеляційного суду надійшла заява (сьома) ОСОБА_1 в інтересах ОСОБА_2 про відвід колегії суддів судової палати з розгляду цивільних справ: головуючого (судді-доповідача) Білич І.М., суддів Коцюрби О.П., Слюсар Т.А.

В обґрунтування поданої заяви ОСОБА_1 посилалась на те, що 01 лютого 2022 року під час отримання копій протоколу судового засідання та технічного запису судового засідання від 27 січня 2022 року їй вперше стало відомо про існування корупційних схем між суддею-доповідачем Білич І.М. та Державним підприємством «Інформаційні судові системи», що підтверджується відсутністю інформації станом на 31 січня 2022 року щодо оприлюднення у ЄДРСР ухвал Київського апеляційного суду від 27 січня 2022 року. Окрім того, їй, заявниці, 28 та 31 січня 2022 року було протизаконно відмовлено в ознайомленні з матеріалами справи, суддя-доповідач Білич І.М., перебуваючи на робочому місці, проігнорувала її численні звернення, які були зареєстровані судом. Також вона, ОСОБА_1 , була позбавлена права на отримання копій технічного запису судового засіданні від 27 січня 2022 року та ознайомлення з протоколом судового засідання від 27 січня 2022 року, в якому сфальсифіковано інформацію щодо подання нею заяв про відвід. У судовому засіданні 27 січня 2022 року суддя-доповідач Білич І.М. не надала їй можливості висловити свою позицію, і в, подальшому, перешкоджала та порушувала її право на доступ до правосуддя. На її думку, для визначеної колегії суддів головним при розгляді даної цивільної справи є виконання чергового злочинного замовлення відповідачів, які є організованою злочинною групою. Також вказала, що секретарями судового засідання формуються справи з порушенням інструкції з діловодства, на титульних сторінках справи не заповнена інформація щодо номеру апеляційного провадження та судових засідань, судові повістки продовжують надсилатись відповідачці ОСОБА_6 , не дивлячись на те, що остання померла ІНФОРМАЦІЯ_1 .

Ухвалою Київського апеляційного суду від 04 лютого 2022 року заяву ОСОБА_1 в інтересах ОСОБА_2 про відвід колегії суддів судової палати з розгляду цивільних справ: головуючого (судді-доповідача) Білич І.М., суддів Коцюрби О.П., Слюсар Т.А. визнано необґрунтованою, справу передано для визначення судді в порядку, встановленому ст. 33 ЦПК України.

Для вирішення питання про відвід колегії суддів визначено суддю Київського апеляційного суду Невідому Т.О. (протокол автоматичного розподілу судової справи між суддями від 17 лютого 2022року).

Дана заява за правилами ч.ч. 7, 8 ст. 40 ЦПК України вирішується суддею наступного дня після її надходження, без повідомлення учасників справи.

Вивчивши матеріали справи та перевіривши доводи заяви ОСОБА_1 в інтересах ОСОБА_2 щодо упередженості колегії суддів судової палати з розгляду цивільних справ: головуючого (судді-доповідача) Білич І.М., суддів Коцюрби О.П., Слюсар Т.А., підстав для задоволення відводу не вбачаю, з огляду на наступне.

Статтею 36 ЦПК України визначено перелік підстав відводу (самовідводу) судді і розширеному тлумаченню ця норма не підлягає.

Відповідно до п. 5 ч. 1 ст. 36 ЦПК України суддя не може розглядати справу і підлягає відводу (самовідводу), якщо є обставини, що викликають сумнів в неупередженості або необ`єктивності судді.

Визначення юридичного змісту оціночної категорії «безсторонній суд» зумовлює необхідність врахування суб`єктивного та об`єктивного критеріїв безсторонності. Перший з них означає, що суддя має бути суб`єктивно вільним від упередженості при розгляді справи; другий - що суддя має забезпечити достатні гарантії для усунення будь-яких обґрунтованих сумнівів щодо його неупередженості.

Аналіз практики рішень ЄСПЛ з цього питання дає можливість прийти до висновку що критерієм порушення суб`єктивної складової даного поняття, можуть бути висловлювання судді по суті правової проблеми, яка порушена у позові, у засобах масової інформації до свого головування у суді при розгляді конкретної справи; не реагування судді на расистські висловлювання; якщо головуючий у справі, у пресі вжив висловлювання, які натякали на негативну оцінку заявника, ще до того, як суд під його головуванням повинен був винести рішення у справі тощо. Конкретизуючи суб`єктивний критерій, Суд підкреслює, що поки не доведено інше, діє презумпція особистої безсторонності судді. Суб`єктивна упередженість полягає, як правило, в умисних чи необережних діях суддів перед початком чи під час судового розгляду справи

Стосовно об`єктивної неупередженості в рішеннях ЄСПЛ зазначено, що вона полягає у відсутності будь-яких законних сумнівів в тому, що її забезпечено та гарантовано судом, а для перевірки на об`єктивну неупередженість слід визначити, чи є факти, які не залежать від поведінки судді, що можуть бути встановлені та можуть змусити сумніватися у його неупередженості. Мова йде про ту довіру, яку суди повинні викликати в учасників цивільного процесу.

Об`єктивними обставинами, що можуть свідчити про упередженість суду, у практиці ЄСПЛ визнавались такі: члени суду, що мали розглядати справу, вже брали участь у ній у іншій процесуальній ролі, наприклад, прокурор, адвокат, суддя у суді нижчої інстанції тощо; суддя, що бере участь у справі про оспорювання законодавчих нормативних актів раніше висловлювався з цього приводу як консультант; наявність дискреційних повноважень у одного з суддів, що розглядають справу у колегіальному складі, участь судді у прийнятті законодавчих або підзаконних нормативних актів, на основі яких потім виноситься судове рішення тощо.

Тобто, особа, яка заявляє відвід судді, повинна довести на підставі доказів факт зацікавленості судді у розгляді справи, зважаючи на дію презумпції особистої неупередженості судді, яка діє до тих пір поки не доведено інше.

За правилом ч. 4 ст. 36 ЦПК України незгода сторони з процесуальними рішеннями судді, рішення або окрема думка судді в інших справах, висловлена публічно думка судді щодо того чи іншого юридичного питання не може бути підставою для відводу.

Я убачається із матеріалів справи, апеляційним судом забезпечено реалізацію ОСОБА_1 її процесуального права на ознайомлення з матеріалами справи, зокрема, з протоколом судового засідання від 27 січня 2022 року, а також отримання копії технічного запису судового засіданні від 27 січня 2022 року.

Заявниця скористалась своїм правом на подання зауважень щодо неповноти або неправильності технічного запису судового засідання та протоколу судового засідання. Вказане питання було вирішено судом 16 лютого 2022 року.

Отже, посилання заявниці на те, що судовою колегією обмежено та порушено її процесуальні праває необґрунтованими, та такими, що не свідчать про існування об`єктивно обґрунтованих обставин, що викликають сумнів в неупередженості або об`єктивності колегії суддів.

У контексті вищевказаних положень закону також не можуть бути підставою для відводу колегії суддів і незгода заявниці з процесуальними діями секретаря судового засідання щодо здійснення своїх повноважень, передбачених ЦПК України.

При цьому слід відмітити, що питання щодо направлення судових повісток ОСОБА_6 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_1 , вже було предметом розгляду судом при вирішенні заяви представника ОСОБА_2 - ОСОБА_1 про відвід помічника та секретаря судового засідання, яка ухвалою Київського апеляційного суду від 27 січня 2022 року визнана необґрунтованою.

Слід зазначити і те, що згідно даних ЄДРС ухвали Київського апеляційного суду від 27 січня 2022 року, постановлені колегією суддів судової палати з розгляду цивільних справ: головуючий (суддя-доповідач) Білич І.М., судді Коцюрба О.П., Слюсар Т.А.,зареєстровані: 29.01.2022 року та оприлюднені: 31.01.2022 року.

Вказане свідчить про те, що суддею-доповідачем до ЄДРСР вказані судові рішення внесені у відповідності до вимог статті 3 Закону України «Про доступ до судових рішень», тобто, не пізніше наступного дня після їх ухвалення або виготовлення повного тексту, а тому посилання ОСОБА_1 на існування корупційних схем між суддею-доповідачем Білич І.М. та Державним підприємством «Інформаційні судові системи» є безпідставними та такими, що ґрунтуються виключно на припущеннях заявниці.

Підсумовуючи наведене, суд доходить висновку про те, що наведені в заяві ОСОБА_1 про відвід колегії суддів твердження щодо порушення права позивача на належний судовий захист зводяться виключно до незгоди заявниці із процесуальними рішеннями колегії суддів у визначеному складі та не свідчать про їх упередженість.

Будь-яких інших посилань на наявність суб`єктивного критерію, тобто, вчинення колегією суддівдій, які б свідчили про прояви упередженості чи небезсторонності, заявницею не наведено.

Суд звертає увагу на те, що законодавство, наділяючи учасника справи достатньо широким спектром процесуальних повноважень, зокрема, і правом на відвід судді (суддів), разом з тим, зауважує на недопустимості зловживання наданими процесуальними правами, оскільки необгрунтований відвід може сприяти безпідставному усуненню та ухиленню судді (суддів) від розгляду справи (апеляційної чи касаційної скарги), що суперечить завданню цивільного судочинства і зазіхає на саму сутність правосуддя, як такого.

За таких підстав, у задоволенні заяви ОСОБА_1 в інтересах ОСОБА_2 про відвід колегії суддів слід відмовити.

Керуючись ст.ст. 36, 40 ЦПК України, суд

У Х В А Л И В:

Заяву ОСОБА_1 в інтересах ОСОБА_2 про відвід колегії суддів судової палати з розгляду цивільних справ: головуючого (судді-доповідача) Білич І.М., суддів Коцюрби О.П., Слюсар Т.А. залишити без задоволення.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання, є остаточною, оскарженню в касаційному порядку не підлягає.

Суддя: Т.О. Невідома