Справа № 214/4094/21
2/214/1271/22
22 лютого 2022 року м. Кривий Ріг
Саксаганський районний суд м. Кривого Рогу Дніпропетровської області у складі головуючої судді Хомініч С.В.,
секретаря судового засідання Собченко Н.А.,
розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в порядку спрощеного позовного провадження з повідомленням (викликом) сторін цивільну справу №214/4094/21
за позовною заявою ОСОБА_1 ,
подану представником позивача ОСОБА_2 ,
про стягнення аліментів на утримання малолітньої дитини, -
Представник позивача ОСОБА_2 звернулася до суду 26.05.2021 з позовом, в якому просить суд стягнути з ОСОБА_3 на користь ОСОБА_1 аліменти на утримання їх доньки ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , в розмірі 1/4 частини від усіх видів його заробітку (доходу), але не менше 50% прожиткового мінімуму для дитини відповідного віку, щомісяця, починаючи стягнення з дня звернення до суду і до досягнення дитиною повноліття.
В обґрунтування позову позивач вказує, що сторони з 23.04.2010 перебували у шлюбі, від якого мають спільну дитину ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 . На даний час сторони проживають окремо, малолітня донька зареєстрована разом з позивачкою за адресою: АДРЕСА_1 . Відповідач фінансової допомоги на утримання доньки не надає, у забезпечені необхідних умов життя та виховання дитини не допомагає. Відповідач працює, хоча і не офіційно, на утриманні інших дітей або непрацездатних батьків не має. Оскільки ОСОБА_1 без підтримки з боку відповідача не може повноцінно утримувати доньку та забезпечувати її всім необхідним, тому вимушена звернутись до суду з даним позовом.
Правом на участь в судовому засіданні сторони не скористались, про дату, час та місце розгляду справи повідомлені належним чином.
Представник позивачки ОСОБА_2 подала заяву про розгляд справи за її та позивачки відсутності, позовні вимоги підтримала, наполягала на їх задоволенні. Не заперечував проти ухвалення заочного рішення.
Відповідач ОСОБА_4 у судове засідання не з`явився, повідомлений про час та місце розгляду справи у встановленому законом порядку належним чином, причини неявки суду не відомі. Заяв про відкладення розгляду справи, відзиву на позовну заяву на адресу суду від нього не надходило.
Оцінюючи характер процесу, значення справи для сторін, обраний позивачем спосіб захисту, категорію та складність справи, а також враховуючи належне повідомлення відповідача ОСОБА_4 про дату, час та місце проведення судового засідання, його неявку до суду без поважних причин, не подання відзиву суд постановив ухвалити по справі заочне рішення на підставі наявних доказів за відсутності заперечень з боку позивача проти заочного розгляду справи.
Відповідно до ч. 2 ст. 247 ЦПК України у разі неявки в судове засідання всіх учасників справи чи в разі, якщо, відповідно до положень цього Кодексу, розгляд справи здійснюється судом за відсутності учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.
Дослідивши письмові докази по справі, надавши їм оцінку в сукупності, суд приходить до висновку про можливість задоволення позову, виходячи з наступного.
Судом встановлено, що між ОСОБА_4 та ОСОБА_5 23.04.2010 укладено шлюб, зареєстрований Дзержинським відділом реєстрації актів цивільного стану Криворізького міського управління юстиції Дніпропетровської області, актовий запис №109, після укладення якого позивачка змінила прізвище на « ОСОБА_6 » (а.с.17).
Згідно із свідоцтвом про народження, виданим 28.11.2012 Саксаганським відділом реєстрації актів цивільного стану Криворізького міського управління юстиції Дніпропетровської області, актовий запис №1286, ІНФОРМАЦІЯ_1 народилася ОСОБА_4 . Її батьками є: батько ОСОБА_3 , мати ОСОБА_1 (а.с. 18).
Малолітня ОСОБА_7 зареєстрована разом з позивачкою за адресою: АДРЕСА_1 , що також підтверджується довідкою про реєстрацію місця проживання особи, видану ОК «ЖБК «Рассвет-44» від 29.03.2021 №295 (а.с.19).
Як вказувала представник позивача, малолітня ОСОБА_7 знаходиться на повному матеріальному забезпеченні позивачки, оскільки у добровільному порядку відповідач допомоги на утримання доньки не надає. Отже, судом встановлено, що домовленості про добровільну сплату аліментів на утримання дитини, у тому числі угоди про форму, в якій відповідач братиме участь у її вихованні, між сторонами в позасудовому порядку не досягнуто.
Одним із основних прав дитини є право на утримання (ст. 8 Закону України «Про охорону дитинства»), яке кореспондується з конституційним обов`язком батьків утримувати дітей до їх повноліття і закріплене у ст. 180 СК України, ст. 27 Конвенції про права дитини.
З положень ч. 2 ст. 180, ч. 1 ст. 183, ч. 1 ст. 191 СК України слідує, що за рішенням суду кошти на утримання дитини (аліменти) присуджуються від дня пред`явлення позову у частці від доходу її матері, батька і/або у твердій грошовій сумі, при цьому частка заробітку (доходу), яка буде стягуватись як аліменти на дитину, визначається судом.
Згідно зі ст. 182 СК України при визначенні розміру аліментів суд враховує: 1) стан здоров`я та матеріальне становище дитини; 2) стан здоров`я та матеріальне становище платника аліментів; 3) наявність у платника аліментів інших дітей, непрацездатних чоловіка, дружини, батьків, дочки, сина; 3-1) наявність рухомого та нерухомого майна, грошових коштів; 3-2) доведені стягувачем аліментів витрати платника аліментів, у тому числі на придбання нерухомого або рухомого майна, сума яких перевищує десятикратний розмір прожиткового мінімуму для працездатної особи, якщо платником аліментів не доведено джерело походження коштів; 4) інші обставини, що мають істотне значення. Розмір аліментів має бути необхідним та достатнім для забезпечення гармонійного розвитку дитини. Мінімальний гарантований розмір аліментів на одну дитину не може бути меншим, ніж 50% прожиткового мінімуму для дитини відповідного віку. Мінімальний рекомендований розмір аліментів на одну дитину становить розмір прожиткового мінімуму для дитини відповідного віку і може бути присуджений судом у разі достатності заробітку (доходу) платника аліментів.
Частинами 1, 2, 5 статті 183СК України визначено, що частка заробітку (доходу) матері, батька, яка буде стягуватися як аліменти на дитину, визначається судом. Той із батьків або інших законних представників дитини, разом з яким проживає дитина, має право звернутися до суду із заявою про видачу судового наказу про стягнення аліментів у розмірі на одну дитину - однієї чверті, на двох дітей - однієї третини, на трьох і більше дітей - половини заробітку (доходу) платника аліментів, але не більше десяти прожиткових мінімумів на дитину відповідного віку на кожну дитину.
Отже, з урахуванням викладеного та того, що відповідач є здоровою та працездатною людиною, інших аліментних зобов`язань не має, у зв`язку з чим має можливість щомісячно та стабільно сплачувати аліменти на користь позивача на утримання їх спільної дитини, тому з урахуванням принципу найкращого забезпечення інтересів дитини та положень ст. 182 СК України суд приходить до висновку про необхідність задоволення позовних вимог із стягуванням з ОСОБА_4 на користь ОСОБА_1 аліментів на утримання їх малолітньої доньки ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , в розмірі 1/4 частки від усіх видів його заробітку (доходу), але не менше 50% гарантованого прожиткового мінімуму для дитини відповідного віку, щомісячно, починаючи стягнення з 26.05.2021 та до досягнення дитиною повноліття.
Суд зауважує, що відповідно до ст.ст. 12, 81 ЦПК України, цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін. Сторони та інші особи, які беруть участь у справі, мають рівні права щодо подання доказів, їх дослідження та доведення перед судом їх переконливості. Кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Доказування не може ґрунтуватися на припущеннях. Тягар доведення обґрунтованості вимог пред`явленого позову за загальним правилом покладається на позивача.
Підстав, які б дозволяли прийти до висновку про необхідність стягувати аліменти в іншому розмірі чи взагалі відмовити в їх стягненні, в ході судового розгляду не встановлено.
Оскільки дане рішення ухвалюється на користь позивача, яка на підставі п. 3 ч. 1 ст. 5 Закону України «Про судовий збір» звільнена від сплати судового збору, відповідно до ч. 6 ст. 141 ЦПК України судовий збір в розмірі 980 грн підлягає стягненню з відповідача в дохід держави до спеціального фонду Державного бюджету України.
У порядку п. 1 ч. 1 ст. 430 ЦПК України, допустити негайне виконання рішення суду в частині стягнення аліментів у межах суми платежу за один місяць.
Керуючись ст. ст. ст. 4, 5, 10-13, 19, 76-81, 89, 95, 133, 141, 206, 247, 263-265, 274, 280-284, 287, 354, 355 ЦПК України, -
Задовольнити позовні вимогиОСОБА_1 до ОСОБА_3 про стягнення аліментів на утримання малолітньої дитини.
Стягувати з ОСОБА_3 на користь ОСОБА_1 аліменти на утримання малолітньої доньки ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , в розмірі 1/4 частини усіх видів його доходів, але не менше 50% прожиткового мінімуму для дитини відповідного віку, щомісячно, починаючи стягнення з 26.05.2021 і до досягнення дитиною повноліття.
Стягнути з ОСОБА_3 в дохід держави судовий збір в розмірі 908 (дев`ятсот вісім) гривень 00 копійок.
Допустити негайне виконання рішення суду в частині стягнення аліментів у межах суми платежу за один місяць.
Заочне рішення набирає законної сили, якщо протягом строків, встановлених цим Кодексом, не подані заява про перегляд заочного рішення або апеляційна скарга, або якщо рішення залишено в силі за результатами апеляційного розгляду справи.
Заочне рішення може бути переглянуто судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача. Заяву про перегляд заочного рішення може бути подано протягом тридцяти днів з дня його проголошення.
Учасник справи, якому повне заочне рішення суду не було вручене у день його проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на подання заяви про його перегляд - якщо така заява подана протягом двадцяти днів з дня вручення йому повного заочного рішення суду.
Позивач має право оскаржити заочне рішення в загальному порядку, встановленому Цивільним процесуальним кодексом України. Повторне заочне рішення позивач та відповідач можуть оскаржити в загальному порядку, встановленому цим Кодексом.
У разі залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення заочне рішення може бути оскаржено з загальному порядку, встановленому цим Кодексом. У цьому разі строк на апеляційне оскарження рішення починає відраховуватися з дати постановлення ухвали про залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення.
Відомості про сторін:
Позивач: ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , РНОКПП НОМЕР_1 , адреса реєстрації: АДРЕСА_1 .
Представник позивача: ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , РНОКПП НОМЕР_2 , адреса реєстрації: АДРЕСА_2 .
Відповідач: ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_4 , РНОКПП НОМЕР_3 , адреса реєстрації: АДРЕСА_3 .
Суддя Хомініч С.В.