УХВАЛА

про залишення позовної заяви без руху

Справа № 621/228/22

Провадження 2/621/413/22

21 лютого 2022 року м. Зміїв Харківська область

Суддя Зміївського районного суду Харківської області Філіп`єва В.В., розглянувши позовну заяву адвоката Сенік С.Г., подану в інтересах ОСОБА_1 до ОСОБА_2

про визнання права на спадщину,

ВСТАНОВИВ:

Адвокат Сенік С.Г. звернувся до Зміївського районного суду Харківської області в інтересах позивача ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , в якій просив визнати за позивачкою право власності на 1/3 частку квартири АДРЕСА_1 в порядку спадкування за законом після ОСОБА_3 , померлого ІНФОРМАЦІЯ_1 .

В обґрунтування позову, зокрема, зазначено, що позивач ОСОБА_1 , відповідач ОСОБА_2 та померлий ОСОБА_3 є спадкоємцями в рівних частках квартири АДРЕСА_1 за заповітом після померлої ОСОБА_4 . Усі спадкоємці у встановлений законом строк звернулися до нотаріуса з заявами про прийняття спадщини. 24 грудня 2021 року позивач та відповідач отримали Свідоцтва про право на спадщину у вказаному нерухомому майні та від нотаріуса довідалися, що ОСОБА_3 помер ІНФОРМАЦІЯ_1 , не отримавши Свідоцтва на спадщину на належну йому частку. Оскільки в ОСОБА_3 інших спадкоємців за законом, окрім позивача й відповідача, немає, а відповідач не визнає пріоритет її черговості на спадкування, позивач звертається до суду з вказаним позовом.

При цьому в позові зазначається про недоцільність звернення позивача до нотаріуса з заявою про прийняття спадщини після померлого ОСОБА_3 в зв`язку з тим, що останній не встиг отримати Свідоцтво на спадщину на частку в спірному майні, та пропуск позивачем строку на прийняття спадщини з поважних, на думку представника позивача, причин, в зв`язку з необізнаністю про смерть спадкодавця.

Дослідивши зміст заяви та доданих до неї документів, суд зазначає таке.

Згідно ч.1 статті 16 Цивільного кодексу України, кожна особа має право звернутися до суду за захистом свого особистого немайнового або майнового права та інтересу.

Відповідно до положень ч.1, ч.2 статті 13 ЦПК України, суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках. Збирання доказів у цивільних справах не є обов`язком суду, крім випадків, встановлених цим Кодексом.

Вимоги до позовної заяви та доданих до неї документів встановлені статтями 175-177 ЦПК України, за якими позовна заява повинна містити:

1) найменування суду першої інстанції, до якого подається заява;

2) повне найменування (для юридичних осіб) або ім`я (прізвище, ім`я та по батькові - для фізичних осіб) сторін та інших учасників справи, їх місцезнаходження (для юридичних осіб) або місце проживання чи перебування (для фізичних осіб), поштовий індекс, ідентифікаційний код юридичної особи в Єдиному державному реєстрі підприємств і організацій України (для юридичних осіб, зареєстрованих за законодавством України), а також реєстраційний номер облікової картки платника податків (для фізичних осіб) за його наявності або номер і серію паспорта для фізичних осіб - громадян України (якщо такі відомості позивачу відомі), відомі номери засобів зв`язку, офіційної електронної адреси та адреси електронної пошти;

3) зазначення ціни позову, якщо позов підлягає грошовій оцінці; обґрунтований розрахунок сум, що стягуються чи оспорюються;

4) зміст позовних вимог: спосіб (способи) захисту прав або інтересів, передбачений законом чи договором, або інший спосіб (способи) захисту прав та інтересів, який не суперечить закону і який позивач просить суд визначити у рішенні; якщо позов подано до кількох відповідачів - зміст позовних вимог щодо кожного з них;

5) виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги; зазначення доказів, що підтверджують вказані обставини;

6) відомості про вжиття заходів досудового врегулювання спору, якщо такі проводилися, в тому числі, якщо законом визначений обов`язковий досудовий порядок урегулювання спору;

7) відомості про вжиття заходів забезпечення доказів або позову до подання позовної заяви, якщо такі здійснювалися;

8) перелік документів та інших доказів, що додаються до заяви; зазначення доказів, які не можуть бути подані разом із позовною заявою (за наявності); зазначення щодо наявності у позивача або іншої особи оригіналів письмових або електронних доказів, копії яких додано до заяви;

9) попередній (орієнтовний) розрахунок суми судових витрат, які позивач поніс і які очікує понести у зв`язку із розглядом справи;

10) підтвердження позивача про те, що ним не подано іншого позову (позовів) до цього ж відповідача (відповідачів) з тим самим предметом та з тих самих підстав.

Відповідно до ч.2, ч.8 статті 83 ЦПК України, позивач, особи, яким законом надано право звертатися до суду в інтересах інших осіб, повинні подати докази разом з поданням позовної заяви. Докази, не подані у встановлений законом або судом строк, до розгляду судом не приймаються, крім випадку, коли особа, яка їх подає, обґрунтувала неможливість їх подання у вказаний строк з причин, що не залежали від неї.

Згідно п.23 постанови Пленуму Верховного Суду України № 7 від 30.05.2008 року «Про судову практику в справах про спадкування» та листа ВССУ № 24-753/0/4-13 від 16.05.2013 року «Про судову практику розгляду цивільних справ про спадкування» зазначено, що обставини, які входять до предмета доказування у зазначеній категорії справ, можна встановити лише при дослідженні документів, наявних у спадковій справі. Належними доказами щодо фактів, які необхідно встановити для вирішення спору про право спадкування, є копії документів відповідної спадкової справи, зокрема, поданих заяв про прийняття спадщини, виданих свідоцтв про право на спадщину, довідок житлово-експлуатаційних організацій, сільських, селищних рад за місцем проживання спадкодавця. Слід звернути увагу на наявність у матеріалах справи обґрунтованої постанови про відмову нотаріуса у вчиненні нотаріальної дії, зокрема, відмови у видачі свідоцтва про право на спадщину.

У випадках, коли щодо отримання доказів у сторін та інших осіб, які беруть участь у справі, є складнощі, суд за їх клопотанням зобов`язаний витребувати такі докази. У разі якщо особи, які беруть участь у справі, не заявляють клопотання про витребування доказів, зокрема, копій документів із спадкової справи, обов`язком суду є роз`яснення наслідків невчинення такої процесуальної дії.

Вирішуючи питання про те, чи підлягають розгляду судом справи про право на спадкування без попереднього звернення особи до нотаріальної контори для оформлення права на спадщину та відмови нотаріуса в оформленні права на спадщину, слід враховувати, що главою 86 ЦК, ЗУ «Про нотаріат», підзаконними нормативними актами визначено нотаріальний порядок оформлення права на спадщину. Якщо відсутність умов для одержання в нотаріальній конторі свідоцтва про право на спадщину не підтверджена належними доказами, а саме відмовою нотаріуса у видачі свідоцтва про право на спадщину, це може бути підставою для відмови у позові

Верховний Суд у вище зазначеному Інформаційному листі вказав, що визнання права власності на спадкове майно в судовому порядку є винятковим способом захисту, що має застосовуватися, якщо існують перешкоди для оформлення спадкових прав у нотаріальному порядку, в тому числі й у випадку визначення судом за позовом спадкоємця додаткового строку для прийняття спадщини. Без звернення спадкоємців до нотаріальної контори за одержанням свідоцтва про право на спадщину збільшується ймовірність порушення прав інших осіб, спадкоємців за заповітом, спадкоємців, які прийняли спадщину.

Всупереч викладеному, представником позивача до позовної заяви не надано:

- доказів, що підтверджують факт прийняття спадщини ОСОБА_3 після померлої ОСОБА_4 та не заявлено клопотання про витребування судом відповідних матеріалів спадкової справи;

- доказів, що підтверджують факт звернення позивача з заявою про прийняття спадщини після померлого ОСОБА_3 та не заявлено клопотання про витребування інформації з нотаріальної контори як за місцем смерті спадкодавця, так і за місцем знаходження нерухомого майна, про наявність спадкової справи, кола спадкоємців, наявності заповіту, тощо, що входить до предмету доказування у вказаній цивільній справі.

Посилання представника позивача про необхідність особистого звернення позивача з заявою про прийняття спадщини не ґрунтується на вимогах закону й підзаконних нормативних актів, зокрема «Порядку вчинення нотаріальних дій нотаріусами України», з яких вбачається можливість надсилання такої заяви засобами поштового зв`язку з нотаріальним засвідченням підпису спадкоємця.

Крім того, суд звертає увагу позивача, що згідно усталеної судової практики в справах про спадкування, за відсутності інших спадкоємців за заповітом і за законом, усунення їх від права на спадкування, неприйняття ними спадщини, а також відмови від її прийняття, відповідачами є територіальні громади в особі відповідних органів місцевого самоврядування за місцем відкриття спадщини.

Отже, за відсутності відомостей про наявність спадкоємців, що прийняли спадщину після померлого ОСОБА_3 , позивачеві слід визначитися з належним відповідачем у справі, оскільки пред`явлення позову до неналежного відповідача має наслідком відмову у позові.

Відповідно до ч.1 ст.185 ЦПК України, суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у ст.ст.175, 177 ЦПК України, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

Відповідно до ч.3 ст.185 ЦПК України, якщо позивач, відповідно до ухвали суду у встановлений строк виконає вимоги, визначені статтями 175 і 177 цього Кодексу, позовна заява вважається поданою в день первісного її подання до суду. Якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, заява вважається неподаною і повертається позивачеві.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 175- 177, 185, 353 ЦПК України, суддя

П О С Т А Н О В И В:

Позовну заяву адвоката ОСОБА_5 , подану в інтересах ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про визнання права на спадщину - залишити без руху.

Запропонувати заявнику усунути недоліки, зазначені в ухвалі, протягом п`яти днів з дня її отримання.

В разі невиконання вимог ухвали в строк, встановлений судом, заява вважатиметься неподаною та повертається заявнику

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання та апеляційному оскарженню не підлягає.

Текст ухвали складено 21.02.2022

Суддя В.Філіп`єва