У Х В А Л А

Іменем України

18 лютого 2022 року суддя Деснянського районного суду міста Києва Гринчак О.І., вирішуючи питання про прийняття заяви ОСОБА_1 про перегляд заочного рішення Деснянського районного суду міста Києва від 27.11.2015 за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_1 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , ОСОБА_5 , треті особи: Деснянський районний відділ Головного управління Державної міграційної служби України в м. Києві, ОСОБА_6 , ОСОБА_7 , ОСОБА_8 , ОСОБА_9 , ОСОБА_10 про визнання осіб такими, що втратили право користування житловим приміщенням,

В С Т А Н О В И В:

ОСОБА_1 звернувся до суду з заявою про перегляд заочного рішення Деснянського районного суду міста Києва від 27 листопада 2015 року у справі № 754/12338/15-ц, в якій просить суд скасувати заочне рішення Деснянського районного суду м. Києва від 27 листопада 2015 року за позовом ОСОБА_2 , в частині задоволення позовних вимог про визнання ОСОБА_1 таким, що втратив право користування жилим приміщенням; призначити справу № 754/12338/15-ц до розгляду в загальному порядку.

Дослідивши матеріали справи, суд встановив таке.

У серпні 2015 року ОСОБА_2 звернулася до Деснянського районного суду міста Києва з позовною заявою до ОСОБА_1 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , ОСОБА_5 , треті особи: Деснянський районний відділ Головного управління Державної міграційної служби України в м. Києві, ОСОБА_6 , ОСОБА_7 , ОСОБА_8 , ОСОБА_9 , ОСОБА_10 про визнання осіб такими, що втратили право користування житловим приміщенням.

Рішенням Деснянського районного суду міста Києва від 27 листопада 2015 року № 754/12338/15-ц позов ОСОБА_2 задоволено. Визнано ОСОБА_1 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , ОСОБА_5 , такими, що втратили право користування житловим приміщенням - квартирою АДРЕСА_1 (а.с. 47 - 48).

19.08.2016 до суду звернулася ОСОБА_5 із заявою про перегляд заочного рішення.

Однак ухвалою Деснянського районного суду міста Києва від 08 вересня 2015 року у задоволенні заяви ОСОБА_5 про перегляд заочного рішення від 27 листопада 2015 року відмовлено. Вказана ухвала мотивована тим, що з матеріалів справи вбачається, що у справі за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_1 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , ОСОБА_5 про визнання осіб такими, що втратили право користування житлових приміщенням, судом не постановлялося ухвали про заочний розгляд справи. Розгляд справи проводився за загальними правилами, визначеними ЦПК України. Посилання заявника про те, що 27.11.2015 Деснянським районним судом міста Києва постановлено заочне рішення у зазначеній справі є таким, що не відповідає обставинам справи, а тому зазначене рішення не може бути переглянуто судом як заочне порядку ст. 228-232 ЦПК України та підлягає оскарженню в загальному порядку (а.с. 75-76).

Рішенням Апеляційного суду міста Києва від 09 листопада 2016 року рішення суду першої інстанції в частині задоволення позовних вимог про визнання ОСОБА_5 такою, що втратила право користування жилим приміщенням скасовано, ухвалено в цій частині нове рішення про відмову ОСОБА_2 в задоволенні позову про визнання ОСОБА_5 такою, що втратила право користування квартирою АДРЕСА_1 . В іншій частині рішення залишено без змін (а.с. 121-124).

Постановою Верховного Суду у складі Першої судової палати Касаційного цивільного суду від 06.02.2019 касаційну скаргу ОСОБА_2 залишено без задоволення. Рішення Апеляційного суду міста Києва від 09 листопада 2016 року в частині вирішення позовних вимог ОСОБА_2 до ОСОБА_5 про визнання особи такою, що втратила право користування квартирою АДРЕСА_1 , залишено без змін.

З матеріалів справи вбачається, що рішення Деснянського районного суду міста Києва від 27 листопада 2015 року у справі 754/12338/15-ц не ухвалювалося в порядку заочного розгляду справи, натомість розгляд справи був проведений за загальними правилами, визначеними ЦПК України.

Тобто, рішення Деснянського районного суду міста Києва від 27 листопада 2015 року у справі 754/12338/15-ц не є заочним, що виключає можливість судового перегляду рішення як заочного за правилами Глави 11 «Заочний розгляд справи» ЦПК України.

Відповідно до ч. 9 ст. 10 ЦПК України якщо спірні відносини не врегульовані законом, суд застосовує закон, що регулює подібні за змістом відносини (аналогія закону), а за відсутності такого - суд виходить із загальних засад законодавства (аналогія права).

Відповідно до п. 1 ч. 1 ст. 186 ЦПК України суддя відмовляє у відкритті провадження у справі, якщо заява не підлягає розгляду в порядку цивільного судочинства.

Згідно з ч. 5 ст. 186 ЦПК України відмовляючи у відкритті провадження з підстави, встановленої пунктом 1 частини першої цієї статті, суд повинен роз`яснити заявнику, до юрисдикції якого суду віднесено розгляд справи.

За таких обставин, у відкритті провадження за заявою ОСОБА_1 про перегляд заочного рішення Деснянського районного суду міста Києва від 27.11.2015 слід відмовити.

Керуючись ст.ст.186, 281, 284, 288 ЦПК України, суд

У Х В А Л И В:

У відкритті провадження за заявою ОСОБА_1 про перегляд заочного рішення Деснянського районного суду міста Києва від 27.11.2015 за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_1 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , ОСОБА_5 , треті особи: Деснянський районний відділ Головного управління Державної міграційної служби України в м. Києві, ОСОБА_6 , ОСОБА_7 , ОСОБА_8 , ОСОБА_9 , ОСОБА_10 про визнання осіб такими, що втратили право користування житловим приміщенням, відмовити.

Роз`яснити заявнику, що відповідно до положень статей 351, 352 ЦПК України учасники справи, а також особи, які не брали участі у справі, якщо суд вирішив питання про їхні права, свободи, інтереси та (або) обов`язки, мають право оскаржити в апеляційному порядку рішення суду першої інстанції повністю або частково. Судом апеляційної інстанції у цивільних справах є апеляційний суд, у межах апеляційного округу якого (території, на яку поширюються повноваження відповідного апеляційного суду) знаходиться місцевий суд, який ухвалив судове рішення, що оскаржується, якщо інше не передбачено цим Кодексом.

Ухвала може бути оскаржена до Київського апеляційного суду шляхом подання апеляційної скарги протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення.

Суддя Деснянського районного

суду міста Києва Оксана ГРИНЧАК