справа №619/5606/21
провадження №2/619/237/22
З А О Ч Н Е Р І Ш Е Н Н Я
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И
21 лютого 2022 року Дергачівський районний суд
у складі: головуючого судді- Жорняк О.М.
за участю: секретаря судового засідання- Молотко А.В.,
розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду м. Дергачі цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 про припинення дії, яка порушує право шляхом визнання особи такою, що втратила право користування житловим приміщенням, -
Позивач ОСОБА_1 звернувся до Дергачівського районного суду Харківської області з позовом про визнання ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 такими, що втратили право користування житловим будинком АДРЕСА_1 .
Як йому стало відомо, та підтверджено довідкою, виданою Малоданилівською селищною радою Харківського (Дергачівського) району Харківської області від 04.11.2021 у будинку АДРЕСА_1 зареєстровані та занесені до господарської книги відповідачі: ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 .
Відповідачі тривалий час не проживають за місцем реєстрації, що підтверджується заявою свідків, місце їх знаходження не відомо.
Реєстрація відповідачів на даний час позбавляє позивача вільно розпоряджатись належним йому майном.
Просить визнати відповідачів такими, що втратили право користування житловим будинком АДРЕСА_1 .
08.12.2021 відкрито провадження у справі та призначено підготовче судове засідання.
06 січня 2022 року ухвалою Дергачівського районного суду Харківської області підготовче провадження закрито та призначено справу до судового розгляду на 04.02.2022.
У судове засідання позивач не з`явився, згідно заяви просить розглядати справу за його відсутності .
Відповідачі ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 в судове засідання не з`явились, про час та місце судового засідання повідомлялись належним чином за допомогою оголошення на офіційному веб-порталі «Судова влада України».
Згідно з ч. 1 ст. 44 ЦПК України учасники судового процесу та їхні представники повинні добросовісно користуватися процесуальними правами; зловживання процесуальними правами не допускається.
Як передбачено ч. 1 ст. 280 ЦПК України суд може ухвалити заочне рішення на підставі наявних у справі доказів за одночасного існування таких умов: 1) відповідач належним чином повідомлений про дату, час і місце судового засідання; 2) відповідач не з`явився в судове засідання без поважних причин або без повідомлення причин; 3) відповідач не подав відзив; 4) позивач не заперечує проти такого вирішення справи.
Так як, відповідачі належним чином повідомлені про дату, час і місце судового засідання, не з`явились в судове засідання та не подали відзив, а позивача не заперечує проти такого вирішення справи, то відповідно до ч. 1 ст. 281 ЦПК України суд ухвалює заочне рішення.
Всебічно, повно, об`єктивно та безпосередньо дослідивши наявні у справі докази, з`ясувавши обставини на які посилається позивач, як на підставі своїх вимог, оцінивши ці докази в сукупності, суд приходить дійшов висновку про задоволення позовних вимог, виходячи з наступного.
Відповідно довідки, виданої Малоданилівською селищною радою Харківського (Дергачівського) району Харківської області від 04.11.2021 у будинку АДРЕСА_1 зареєстровані та занесені до погосподарської книги відповідачі: ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 .
Відповідно до заяви свідків ОСОБА_5 , ОСОБА_6 відповідачі ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 з 2016 року не проживають у будинку за адресою: АДРЕСА_1 .
Судом встановлено, що відповідачі у житловому будинку не проживають, участі в обслуговуванні нерухомості та сплаті всіх комунальних платежів не приймають, особистих речей у будинку не мають, кореспонденція та листи на їхнє ім`я по вказаній адресі не надходять, права власності на будинок не мають, однак вони залишаються бути зареєстровані у будинку, що позбавляє позивача можливості здійснювати повно і незаперечно свої права користування і розпорядження майном.
Згідно ст. 319 ЦК України власник майна володіє, користується, розпоряджається своїм майном на власний розсуд.
За положеннями ч.1 ст. 317 та ч.1 ст.319 ЦК України власникові належать права володіння, користування та розпоряджання своїм майном і він реалізовує їх на власний розсуд.
Згідно із ч.1 ст.316 ЦК України правом власності є право особи на річ (майно), яке вона здійснює відповідно до закону за своєю волею, незалежно від волі інших осіб.
Частиною 1 ст.321 ЦК України передбачено, що право власності є непорушним. Ніхто не може бути протиправно позбавлений цього права чи обмежений у його здійсненні.
Стаття 379 ЦК України вказує, що житлом фізичної особи є житловий будинок, квартира, інше приміщення, призначені та придатні для постійного проживання в них.
Згідно ст.391 ЦК України власник майна має право вимагати усунення перешкод у здійсненні ним права користування та розпоряджання своїм майном.
Конституція України у ст. 47 проголошує, що кожен має право на житло. Держава гарантує не тільки свободу його придбання, але й можливість стабільного користування житлом, його недоторканість, а також недопущення примусового позбавлення житла, не інакше, як на підставі закону і за рішенням суду.
Реалізація встановлених конституційних гарантій, поряд з іншими, відображається в збереженні житла за його власниками без обмежень, та в та в гарантії збереження житла за тимчасово відсутніми громадянами протягом шести місяців (ст. 71 ЖК УРСР), членів сім`ї власника жилого приміщення протягом року (ст. 405 ЦК України).
Пленум Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ у п.33 своєї Постанови №5 «Про судову практику в справах про захист права власності та інших речових прав» від 07 лютого 2014 року дав судам роз`яснення, що застосовуючи положення статті 391 ЦК України, відповідно до якої власник майна має право вимагати усунення перешкод у здійсненні ним права користування та розпорядження своїм майном, навіть якщо вони не пов`язані із позбавленням права володіння, суд має виходити із такого. Відповідно до положень статей 391, 396 ЦК позов про усунення порушень права, не пов`язаних із позбавленням володіння, підлягає задоволенню у разі, якщо позивач доведе, що він є власником або особою, яка володіє майном (має речове право) з підстави, передбаченої законом або договором, і що діями відповідача, не пов`язаними з позбавленням володіння, порушується його право власності чи законного володіння.
Встановлено, що відповідачі без поважних причин не проживає за місцем реєстрації понад один рік.
Згідно ч.1 ст.13 ЦПК України, суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках.
Згідно ст.16 ЦК України кожна особа має право звернутися до суду за захистом свого особистого немайнового або майнового права та інтересу. Серед способів захисту цивільних прав та інтересів може бути: припинення дії, яка порушує право.
У відповідності до ст. 141 ЦПК України судові витрати, пов`язані з розглядом справи, покладаються у разі задоволення позову на відповідача
Керуючись Керуючись ст.ст.316, 319, 321, 379, 405 ЦК України, ст.ст. 13, 83, 89, 141, 259, 263-265, 268, 273, 280-282,354 ЦПК України, суд -
Позовні вимоги ОСОБА_1 -задовольнити повністю.
Визнати ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , такими, що втратили право користування житловим будинком, який розташований за адресою: АДРЕСА_1 .
Стягнути з ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , на користь ОСОБА_1 в рівних частинах сплачений судовий збір у розмірі 908 гривень 00 копійок.
Позивач має право оскаржити заочне рішення в загальному порядку, встановленому ЦПК України. Заочне рішення може бути оскаржене протягом тридцяти днів з дня його проголошення безпосередньо до Харківського апеляційного суду.
Заочне рішення може бути переглянуте судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача. Заяву про перегляд заочного рішення може бути подано протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Учасник справи, якому повне заочне рішення суду не було вручене у день його проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на подання заяви про його перегляд - якщо така заява подана протягом двадцяти днів з дня вручення йому повного заочного рішення суду. Строк на подання заяви про перегляд заочного рішення може бути також поновлений в разі пропуску з інших поважних причин.
У разі залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення заочне рішення може бути оскаржене в загальному порядку, встановленому ЦПК України. У цьому разі строк на апеляційне оскарження рішення починає відраховуватися з дати постановлення ухвали про залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення.
Заочне рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.
У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.
Заочне рішення набирає законної сили, якщо протягом строків, встановлених ЦПК України, не подані заява про перегляд заочного рішення або апеляційна скарга, або якщо рішення залишено в силі за результатами апеляційного розгляду справи.
Повне найменування сторін (учасників) справи:
ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_4 , ІПН НОМЕР_1 ,адреса: АДРЕСА_2
ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , адреса: АДРЕСА_1 ,
ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , адреса: АДРЕСА_1 .
ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , адреса: АДРЕСА_1 .
Суддя О. М. Жорняк