ДНІПРОВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
Провадження № 88-ц/803/1/22 Справа № 201/574/17 Суддя у 1-й інстанції - Суддя у 2-й інстанції - Єлізаренко І. А.
УХВАЛА

15 лютого 2022 року м. Дніпро

Колегія суддів судової палати у цивільних справах Дніпровського апеляційного суду у складі:

головуючого судді Єлізаренко І.А.

суддів Красвітної Т.П., Свистунової О.В.

за участю секретаря Паромової О.О.

розглянувши у відкритому судовому засіданні заяву ОСОБА_1 про перегляд постанови Дніпровського апеляційного суду від 05 лютого 2019 року за нововиявленими обставинами у справі за позовом ОСОБА_1 до Дніпровської міської ради, треті особи Перша Дніпропетровська державна нотаріальна контора, приватний нотаріус Житомирського міського нотаріального округу Ширяєва Олена Володимирівна про визнання права власності,-

В С Т А Н О В И Л А:

ОСОБА_1 звернулася до Дніпровського апеляційного суду із заявою про перегляд за нововиявленими обставинами постанови Дніпровського апеляційного суду від 05 лютого 2019 року у справі за позовом ОСОБА_1 до Дніпровської міської ради, треті особи Перша Дніпропетровська державна нотаріальна контора, приватний нотаріус Житомирського міського нотаріального округу Ширяєва О.В. про визнання права власності.

В обґрунтування заяви ОСОБА_1 посилалася на те, що підставою скасування рішення Жовтневого районного суду м.Дніпра від 17 листопада 2017 року було не залучення ОСОБА_2 до участі у справі. Зазначає, що права ОСОБА_2 не були порушені. Про смерть ОСОБА_3 , 1934 року народження, ОСОБА_2 знала, в неї був час вирішення питання щодо спадщини з 2002 року і ніхто їй не заважав звернутись до нотаріуса. Тільки через 16 років ОСОБА_2 почала судитися за спадщину, вигадавши неіснуюче та недоведене утримання онкохворою ОСОБА_3 . ОСОБА_2 надала до суду неправдиві факти, які не відповідали дійсності, посилалася на обставини, які суперечили з наданими по справі відповідачами доказами, вводила суди в оману. ІНФОРМАЦІЯ_1 ОСОБА_3 померла у м.Дніпропетровськ. Після смерті ОСОБА_3 відкрилася спадщина. Рішенням Апеляційного суду Дніпропетровської області від 27 квітня 2006 року у справі №873, підтверджено, що позивачі ОСОБА_4 та ОСОБА_5 є двоюрідними братами померлої ІНФОРМАЦІЯ_1 ОСОБА_3 та надано додатковий строк до 27 червня 2006 року для подання заяви про прийняття спадщини до нотаріальної контори за місцем відкриття спадщини у м.Дніпропетровськ. 02 червня 2006 року ОСОБА_4 прийняв спадщину на 1/2 частину квартири АДРЕСА_1 , після смерті двоюрідної сестри ОСОБА_3 , згідно з рішенням суду. 02 вересня 2006 року ОСОБА_5 прийняв спадщину на 1/2 частину квартири АДРЕСА_1 , після смерті двоюрідної сестри ОСОБА_3 . Свідоцтво про право власності на житло брати не оформили. ІНФОРМАЦІЯ_2 ОСОБА_4 помер. Заявник ОСОБА_1 є дочкою та спадкоємицею ОСОБА_4 . Спадщину прийняла після смерті батька, що підтверджується витягом про реєстрацію в спадковому реєстрі від 30 квітня 2014 року. ІНФОРМАЦІЯ_3 помер ОСОБА_5 . Спадкоємцем ОСОБА_5 є син ОСОБА_6 , який спадщину прийняв після смерті батька, що підтверджується свідоцтвом про право на спадщину від 15 вересня 2015 року. Заявник вказує, що тільки 08 лютого 2018 року при отриманні апеляційної скарги із матеріалами до неї з Дніпровського апеляційного суду, вона дізналася про існування ОСОБА_2 . До цього часу особу ОСОБА_2 ніколи не знала і не бачила. 18 грудня 2018 року особа ОСОБА_2 подала позовну заяву до Жовтневого районного суду м.Дніпра з вимогами: встановити юридичний факт, що непрацездатна ОСОБА_2 перебувала на утриманні померлої ІНФОРМАЦІЯ_1 ОСОБА_3 з червня 2001 року по серпень 2002 року; встановити юридичний факт, що ОСОБА_2 з 28 вересня 2002 року вступила в управління та володіння квартирою ОСОБА_3 ; визнати за ОСОБА_2 право власності на квартиру АДРЕСА_1 . Рішенням Жовтневого районного суду м.Дніпропетровська від 23 жовтня 2020 року у справі №201/422/19 від 21 січня 2019 року ОСОБА_2 в задоволенні позову до Дніпровської міської ради, відповідача ОСОБА_1 , ОСОБА_6 , третя особа Перша Дніпровська державна нотаріальна контора Дніпропетровської області про встановлення юридичних фактів і визнання права власності на житло в порядку спадкування за законом відмовлено. Постановою Дніпровського апеляційного суду від 31 серпня 2021 року апеляційну скаргу ОСОБА_2 задоволено частково, рішення Жовтневого районного суду м.Дніпропетровьска від 23 жовтня 2020 року в частині правового обґрунтування відмови у задоволенні позову змінено, в іншій частині рішення залишити без змін. 20 серпня 2019 року ОСОБА_2 подала позовну заяву про визнання недійсними правочинів до Богунського районного суду м.Житомира, яка була направлена за підсудністю до Жовтневого районного суду м.Дніпра. Рішенням Жовтневого районного суду м.Дніпра від 14 січня 2021 року у справі №295/10389/19 за позовом у задоволенні позовних вимог ОСОБА_2 до ОСОБА_1 , ОСОБА_6 , третя особа Перша Дніпровська державна нотаріальна контора про визнання правочинів недійсними відмовлено. Постановою Дніпровського апеляційного суду від 16 червня 2021 року апеляційну скаргу ОСОБА_2 залишено без задоволення, рішенням Жовтневого районного суду м.Дніпра від 14 січня 2021 року залишено без змін. На думку ОСОБА_1 вказані обставини є нововиявленими, не могли бути відомі на час апеляційного розгляду справи, мають значення для вирішення справи і є істотними для ухвалення правильного рішення у справі. На підставі викладеного ОСОБА_1 просила суд переглянути постанову Дніпровського апеляційного суду від 05 лютого 2019 року за нововиявленими обставинами, (т.3 а.с.1-6, 84-89).

Дослідивши матеріали справи, перевіривши доводи заяви про перегляд постанови суду за нововиявленими обставинами, колегія суддів вважає, що заява задоволенню не підлягає з наступних підстав.

Відповідно до ч. 1 ст. 423 ЦПК України рішення, постанова або ухвала суду, якими закінчено розгляд справи, що набрали законної сили, можуть бути переглянуті за нововиявленими або виключними обставинами.

Частиною другою ст. 423 ЦПК України передбачені підстави для перегляду судового рішення за нововиявленими обставинами: 1) істотні для справи обставини, що не були встановлені судом та не були і не могли бути відомі особі, яка звертається із заявою, на час розгляду справи; 2) встановлений вироком або ухвалою про закриття кримінального провадження та звільнення особи від кримінальної відповідальності, що набрали законної сили, факт надання завідомо неправильного висновку експерта, завідомо неправдивих показань свідка, завідомо неправильного перекладу, фальшивості письмових, речових чи електронних доказів, що призвели до ухвалення незаконного рішення у даній справі; 3) скасування судового рішення, яке стало підставою для ухвалення судового рішення, що підлягає перегляду.

Нововиявлені обставини це юридичні факти, які мають істотне значення для розгляду справи та існували на час розгляду справи, але не були і не могли бути відомі заявнику, а також обставини, які виникли після набрання судовим рішенням законної сили та віднесені законом до нововиявлених обставин.

При цьому неподання стороною або особою, яка бере участь у справі, доказу, про який їй було відомо та який підтверджує відповідні обставини, а також відмова суду в прийнятті доказів не є підставами для перегляду судового рішення у зв`язку з нововиявленими обставинами.

Необхідними умовами нововиявлених обставин, визначених у ст.423 ЦПК України, є те, що вони існували на час розгляду справи; ці обставини не могли бути відомі заявникові на час розгляду справи; вони входять до предмета доказування у справі та можуть вплинути на висновки суду про права та обов`язки осіб, які беруть участь у справі.

Нововиявлені обставини мають підтверджуватися фактичними даними (доказами), що в установленому порядку спростовують факти, покладені в основу судового рішення. Суд має право скасувати судове рішення у зв`язку з нововиявленими обставинами лише за умови, що ці обставини можуть вплинути на юридичну оцінку обставин, здійснену судом у рішенні, що переглядається.

При вирішенні питання про перегляд судового рішення за нововиявленими обставинами суд має виходити з визначених ст.423 ЦПК України підстав, перелік яких є вичерпним і розширеному тлумаченню не підлягає.

Необхідно розрізняти нові докази та докази, якими підтверджуються нововиявлені обставини.

Обставини, що обґрунтовують вимоги або заперечення сторін чи мають інше істотне значення для правильного вирішення справи, існували на час ухвалення судового рішення, але залишаються невідомими особам, які беруть участь у справі, та стали відомими тільки після ухвалення судового рішення, є нововиявленими обставинами.

Обставини, які виникли чи змінилися тільки після ухвалення судового рішення і не пов`язані з вимогою в цій справі, а тому не могли бути враховані судом при ухваленні судового рішення, є новими обставинами і можуть бути підставою для пред`явлення нової вимоги.

Нові докази не можуть бути підставою для перегляду судового рішення у зв`язку з нововиявленими обставинами.

Процесуальні недоліки розгляду справи (зокрема, неповне встановлення фактичних обставин справи) не вважаються нововиявленими обставинами, проте можуть бути підставою для перегляду судового рішення в апеляційному або касаційному порядку.

Рішенням Жовтневого районного суду м.Дніпропетровська від 17 листопада 2017 року частково задоволено позовні вимоги ОСОБА_1 . Визнано за ОСОБА_1 в порядку спадкування за законом після смерті ОСОБА_4 , померлого ІНФОРМАЦІЯ_2 , та після смерті ОСОБА_3 , померлої ІНФОРМАЦІЯ_1 , право власності на 1/2 частину квартири АДРЕСА_1 , яка в цілому має загальну площу 53,6 кв. м., житлову площу 29,2 кв.м. У задоволенні іншої частини позовних вимог відмовлено (т.2 а.с.14-18).

Додатковим рішенням Жовтневого районного суду м.Дніпропетровська від 26 грудня 2017 року cтягнуто із Дніпровської міської ради на користь ОСОБА_1 сплачений судовий збір у розмірі 1620 грн. (т.2 а.с.40).

Постановою Дніпровського апеляційного суду від 05 лютого 2019 року апеляційну скаргу ОСОБА_2 задоволено. Рішення Жовтневого районного суду м.Дніпропетровська від 17 листопада 2017 року у справі за позовом ОСОБА_1 до Дніпровської міської ради, треті особи Перша Дніпропетровська державна нотаріальна контора, приватний нотаріус Житомирського міського нотаріального округу Ширяєва О.В. про визнання права власності скасовано.У задоволенні позовних вимог ОСОБА_1 до Дніпровської міської ради, треті особи Перша Дніпропетровська державна нотаріальна контора, приватний нотаріус Житомирського міського нотаріального округу Ширяєва О.В. про визнання права власності відмовлено (т.2 а.с.225-229).

Під час розгляду справи було встановлено, ІНФОРМАЦІЯ_2 помер батько позивача ОСОБА_1 - ОСОБА_4 (т.1 а.с.17, 18, 20).

Постановою державного нотаріуса Першої дніпропетровської державної нотаріальної контори Дудіної О.С. від 13 листопада 2013 року було відмовлено ОСОБА_1 у видачі свідоцтва про право на спадщину за законом на ім`я ОСОБА_4 після смерті ОСОБА_3 (т.1 а.с. 11, 12).

04 грудня 2013 року ОСОБА_1 звернулася до приватного нотаріуса Житомирського міського нотаріального округу Ширяєвої О.В. із заявою про прийняття спадщини після смерті батька (т.1 а.с. 171).

Постановою приватного нотаріуса Житомирського міського нотаріального округу Ширяєвої О.В. від 22 грудня 2016 року відмовлено у вчиненні нотаріальної дії видачі ОСОБА_1 свідоцтва про право на спадщину за законом на 1/2 частину квартири АДРЕСА_2 , яка належала ОСОБА_3 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_1 , після смерті її батька ОСОБА_4 (т.1 а.с. 8-10).

Із копії спадкової справи після померлої ІНФОРМАЦІЯ_1 ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_4 ОСОБА_4 звернувся до Першої Дніпропетровської державної нотаріальної контори із заявою про прийняття спадщини після померлої ІНФОРМАЦІЯ_1 двоюрідної сестри ОСОБА_3 , та 09 червня 2006 року до нотаріальної контори із заявою про прийняття спадщини після смерті двоюрідної сестри ОСОБА_3 також звернувся ОСОБА_5 (т.1 а.с.142, 143).

До участі у даній справі ОСОБА_5 , який у встановленому законом порядку звернувся із заявою про прийняття спадщини після смерті двоюрідної сестри ОСОБА_3 , померлої ІНФОРМАЦІЯ_1 , не залучався. Суд першої інстанції своїм рішенням вирішив права щодо спадкового майна іншого спадкоємця ОСОБА_5 , який є спадкоємцем, що звернувся із заявою про прийняття спадщини у встановленому законом порядку, і не вирішував питання щодо залучення ОСОБА_5 в якості співвідповідача у даній справі.

В апеляційній скарзі ОСОБА_2 , яка не брала участі у розгляді даної справи, посилалася на те, що оскаржуваним рішення суду порушуються її права, оскільки вона звернулася до суду з вимогами про встановлення факту, що має юридичне значення щодо перебування її на утриманні померлого спадкодавця ОСОБА_3 та встановлення факту вступу в управління майном вищевказаною квартирою.

Статтею 76 ЦПК України передбачено, що доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи.

Відповідно до ч.1 ст.77 ЦПК України належними є докази, які містять інформацію щодо предмета доказування.

Згідно ч.1 ст.81 ЦПК України кожна сторона зобов`язана довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом.

Слід зазначити, обставини щодо залучення до участі у справі всіх осіб, права яких порушуються оскаржуваним рішенням суду вже були предметом дослідження в суді апеляційної інстанції.

Європейський суд з прав людини зазначив, що одним із фундаментальних аспектів верховенства права є принцип юридичної визначеності, який передбачає повагу до принципу res judicata принципу остаточності рішень суду. Цей принцип передбачає, що жодна зі сторін не має права вимагати перегляду остаточного та обов`язкового рішення суду тільки тому, що вона має на меті добитися нового слухання справи та нового її вирішення. Повноваження вищих судових органів стосовно перегляду мають реалізовуватися для виправлення судових помилок та недоліків судочинства, але не для здійснення нового судового розгляду. Перегляд не повинен фактично підміняти собою апеляцію, а сама можливість існування двох точок зору на один предмет не є підставою для нового розгляду. Винятки із цього принципу можуть мати місце лише за наявності підстав, обумовлених обставинами важливого та вимушеного характеру (рішення ЄСПЛ від 3.04.2008 у справі «Ponomaryov v. Ukraine», п.40).

Процедура скасування остаточного судового рішення за нововиявленими обставинами передбачає, що існує доказ, який раніше не міг бути доступний, однак він міг би призвести до іншого результату судового розгляду. Особа, яка звертається із заявою про скасування рішення, повинна довести, що в неї не було можливості представити цей доказ на остаточному судовому слуханні і що цей доказ є вирішальним. Ця процедура є характерною для правових систем багатьох держав-учасниць.

Зазначена процедура сама по собі не суперечить принципу правової визначеності доти, доки вона використовується задля виправлення помилок, допущених під час здійснення правосуддя (рішення ЄСПЛ від 18.11.2004 у справі «Pravednaya v. Russia», пп.27, 28).

Виходячи з предмету позову, зазначені заявником обставини не можуть бути підставою для перегляду судового рішення за нововиявленими обставинами, тому у задоволенні заяви ОСОБА_1 про перегляд постанови Дніпровського апеляційного суду від 05 лютого 2019 року за нововиявленими обставинами слід відмовити, постанову Дніпровського апеляційного суду від 05 лютого 2019 року залишити в силі.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст.423, 429 ЦПК України, колегія суддів

У Х В А Л И Л А:

У задоволенні заяви ОСОБА_1 про перегляд постанови Дніпровського апеляційного суду від 05 лютого 2019 року за нововиявленими обставинами у справі за позовом ОСОБА_1 до Дніпровської міської ради, треті особи Перша Дніпропетровська державна нотаріальна контора, приватний нотаріус Житомирського міського нотаріального округу Ширяєва Олена Володимирівна про визнання права власності відмовити.

Постанову Дніпровського апеляційного суду від 05 лютого 2019 року у справі за позовом ОСОБА_1 до Дніпровської міської ради, треті особи Перша Дніпропетровська державна нотаріальна контора, приватний нотаріус Житомирського міського нотаріального округу Ширяєва Олена Володимирівна про визнання права власності залишити в силі.

Ухвала апеляційного суду набирає законної сили з дня її прийняття та може бути оскаржена в касаційному порядку до Верховного Суду протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення.

Головуючий суддя І.А.Єлізаренко

Судді Т.П.Красвітна

О.В.Свистунова