Провадження № 2/234/1338/22
РІШЕННЯ

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

16 лютого 2022 року м. Краматорськ

Краматорський міський суд Донецької області

у складі: головуючого судді Чернобай А.О.,

секретар судового засідання Д`яченко С.О.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в порядку загального провадження цивільну справу № 234/15298/21 за позовом ОСОБА_1 , в інтересах якої діє ОСОБА_2 , до ОСОБА_3 про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини, -

ОБСТАВИНИ СПРАВИ:

08 жовтня 2021 року до суду надійшла позовна заява ОСОБА_1 , в інтересах якої діє ОСОБА_2 , до ОСОБА_3 про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини.

В обґрунтування позову позивач зазначила, що ІНФОРМАЦІЯ_1 померла мати позивача ОСОБА_4 . З початку 2013 року ОСОБА_4 проживала разом з позивачем без реєстрації, так як вона була людиною дуже похилого віку та не мала можливості сама себе доглядати. Після смерті матері залишилось спадкове майно, яке складається з квартири АДРЕСА_1 . Спадкоємцями після смерті ОСОБА_4 є позивач ОСОБА_1 та її донька ОСОБА_3 (дівоче прізвище ОСОБА_5 ). В листопаді 2021 року позивачка звернулася до нотаріуса із заявою про прийняття спадщини після померлої матері, однак їй було відмовлено, у зв`язку з тим, що вона пропустила шестимісячний строк для подання заяви про прийняття спадщини. Позивачка не звернулась вчасно до нотаріальної контори із заявою про прийняття спадщини, оскільки, після смерті матері зверталась до адвоката, пояснювала, що вона проживає разом з матір`ю за місцем реєстрації позивача з 2013 року, але мати зареєстрована за іншою адресою, адвокат пояснив, що в такому випадку позивачка прийняла спадщину автоматично. Вважає, що пропустила строк для подання заяви про прийняття спадщини з поважних причин, тому просить визначити їй додатковий строк для подання нею заяви про прийняття спадщини після померлої ІНФОРМАЦІЯ_1 ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_2 .

Позивачка та її представник у судове засідання не з`явились. Представник позивача ОСОБА_2 через канцелярію суду надав заяву про розгляд справи у його відсутність, позов підтримав та просив його задовольнити.

Відповідач ОСОБА_3 у судове засідання не з`явилася, надала заяву про розгляд справи без її участі, не заперечувала проти задоволення позовних вимог.

З`ясувавши обставини справи та перевіривши їх доказами, суд, -

ВСТАНОВИВ:

Відповідно до ст. 89 ЦПК України суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів.

Відповідно до ст. 81 ЦПК України, кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Докази подаються сторонами та іншими учасниками справи. Доказування не може ґрунтуватися на припущеннях. Суд не може збирати докази, що стосуються предмета спору, з власної ініціативи, крім витребування доказів судом у випадку, коли він має сумніви у добросовісному здійсненні учасниками справи їхніх процесуальних прав або виконанні обов`язків щодо доказів, а також інших випадків, передбачених цим Кодексом.

Судом встановлено, що згідно свідоцтва про народження ОСОБА_6 , яка народилася ІНФОРМАЦІЯ_3 , в графі «матір» зазначено « ОСОБА_4 ». (а.с. 6).

Згідно свідоцтва про укладення шлюбу, 31 липня 1976 року ОСОБА_6 уклала шлюб з ОСОБА_7 , та після реєстрації шлюбу їй було присвоєно прізвище « ОСОБА_8 ». (а.с. 7).

Згідно Витягу з Державного реєстру актів цивільного стану громадян про шлюб щодо підтвердження дошлюбного прізвища, 20 лютого 1981 року, ОСОБА_9 зареєструвала шлюб з ОСОБА_10 , та після реєстрації шлюбу їй було присвоєно прізвище « ОСОБА_5 ». (а.с. 8).

Згідно свідоцтва про укладення шлюбу, 22 липня 1997 року ОСОБА_11 уклала шлюб з ОСОБА_12 , та після реєстрації шлюбу їй було присвоєно прізвище « ОСОБА_13 ». (а.с. 9).

Матеріалами справи доведено, що позивач ОСОБА_1 є донькою ОСОБА_4 .

Згідно свідоцтва про смерть, виданого Краматорським міським відділом державної реєстрації актів цивільного стану Східного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м.Харків), серії НОМЕР_1 від 13.04.2021 року, ОСОБА_4 померла ІНФОРМАЦІЯ_4 (а.с. 10).

Після смерті матері залишилось спадкове майно, яке складається з квартири АДРЕСА_1 . (а.с.13).

Позивач ОСОБА_1 звернулася до приватного нотаріуса Краматорського районного нотаріального округу Донецької області Соловйової С.С. із заявою про прийняття спадщини за законом після смерті матері - ОСОБА_4 , померлої ІНФОРМАЦІЯ_4 , однак постановою приватного нотаріуса Краматорського районного нотаріального округу Донецької області Соловйової С.С. від 03.11.2021 року їй було відмовлено у видачі свідоцтва про право на спадщину після смерті ОСОБА_4 , у зв`язку з тим, що позивач пропустила строк для прийняття спадщини (а.с. 11).

Спадкоємцями після смерті ОСОБА_4 є позивач ОСОБА_1 та її донька ОСОБА_3 .

Приватним нотаріусом Краматорського районного нотаріального округу Донецької області Соловйовою С.С., до суду надано копію спадкової справи після смерті ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_1 (номер у спадковому реєстрі №68579731, дата заведення 03.11.2021 року). (а.с. 28-39)

В матеріалах спадкової справи міститься довідка №61532 від 03.11.2021 року щодо реєстрації місця проживання на день смерті, згідно якої ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_1 на день смерті була зареєстрована за адресою: АДРЕСА_2 . На день смерті за вказаною адресою була зареєстрована одна. (а.с. 31)

Згідно копії паспорта серії НОМЕР_2 , виданого Краматорським МВ УМВС України в Донецькій області, позивач ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_5 , зареєстрована за адресою: АДРЕСА_3 . (а.с. 4-5)

Відповідно до ст. 1261 ЦК України у першу чергу право на спадкування за законом мають діти спадкодавця, у тому числі зачаті за життя спадкодавця та народжені після його смерті, той з подружжя, який його пережив, та батьки.

Таким чином, ОСОБА_1 відповідно до ст. 1261 ЦК України є спадкоємцем першої черги після померлої матері ОСОБА_4 .

Спадкоємець за заповітом чи за законом має право прийняти спадщину або не прийняти її (ч. 1 ст. 1268 ЦК України).

За загальним правилом положення про спадкування право на спадщину виникає в день відкриття спадщини. Спадщина відкривається внаслідок смерті особи або оголошення її померлою, для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини (статті 1220, 1222, 1270 ЦК України).

Спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини (частина перша статті 1269 ЦК України).

Згідно з частиною третьою статті 1272 ЦК України за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини.

За змістом цієї статті поважними причинами пропуску строку для прийняття спадщини є причини, які пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій.

Правила частини третьої статті 1272 ЦК України про надання додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини можуть бути застосовані, якщо: 1) у спадкоємця були перешкоди для подання такої зави; 2) ці обставини визнані судом поважними.

Такий правовий висновок висловлений Верховним Судом України у постанові від 23 серпня 2017 року № 6-1320цс17.

З урахуванням наведеного, якщо спадкоємець пропустив шестимісячний строк для подання заяви про прийняття спадщини з поважних причин, закон гарантує йому право на звернення до суду з позовом про визначення додаткового строку на подання такої заяви.

Вирішуючи питання визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій.

Поважними причинами пропуску строку визнаються, зокрема: 1) тривала хвороба спадкоємців; 2) велика відстань між місцем постійного проживання спадкоємців і місцем знаходження спадкового майна; 3) складні умови праці, які, зокрема, пов`язані з тривалими відрядженнями, в тому числі закордонними; 4) перебування спадкоємців на строковій службі у складі Збройних Сил України; 5) необізнаність спадкоємців про наявність заповіту тощо.

Відповідно до ч. 1 п. 24 Постанови Пленуму Верховного Суду України № 7 від 30.05.2008 року «Про судову практику у справах про спадкування» особа, яка не прийняла спадщину в установлений законом строк, може звернутися до суду з позовною заявою про визначення додаткового строку для прийняття спадщини відповідно до частини третьої статті 1272 ЦК України. Зазначене положення застосовується до спадкоємців, в яких право на спадкування виникло з набранням чинності зазначеним Кодексом. Вирішуючи питання про визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій.

Позивач обґрунтовує свої вимоги тим, що спадкоємець своєчасно спадщину не прийняла через те, що вважала, що оскільки вона проживала разом зі своєю матір`ю, доглядала за нею по день її смерті, то автоматично прийняла спадщину.

Фактично, як встановлено в судовому засіданні, з моменту смерті матері позивача ніхто, окрім позивачки до нотаріальної контори з заявами про прийняття спадщини за законом не звернувся, жодна особа, відповідно до наданих доказів, окрім позивачки не претендує на прийняття спадщини за законом, спадкова справа за законом на майно померлої ОСОБА_4 не відкривалась, позивач в інший спосіб, крім як звернутися з позовом до суду про встановлення додаткового строку для прийняття спадщини, захистити своє порушене право не може.

Суд також враховує той факт, що відповідно до Конституції України особа повинна неухильно додержуватися Конституції України та законів України, не посягати на права і свободи, честь і гідність інших людей та виконувати обов`язки, передбачені ст.ст.65-67 Конституції. При невиконанні особою конституційних обов`язків незнання законів не звільняє особу від юридичної відповідальності.

При цьому ст. 64 Конституції передбачає, що конституційні права і свободи людини і громадянина не можуть бути обмежені, крім випадків, передбачених Конституцією України. Як свідчить практика Європейського суду з прав людини особа вправі бути юридично необізнаною.

Таким чином, суд вважає, що оскільки прийняття спадщини є правом особи, а позивач в інший спосіб захистити своє право не може, ніж звернутися до суду, то позовні вимоги підлягають задоволенню з визначенням тримісячного строку для подання заяви про прийняття спадщини.

Такого висновку суд дійшов і враховуючи правову позицію, яку висловив Верховний Суд України в постанові від 26 вересня 2012 року по справі № 6-85цс12 за наслідками розгляду заяви про перегляд судового рішення з мотивів неоднакового застосування судом касаційної інстанції норм частини 3 ст. 1272 ЦК України, згідно якої право на спадщину належить спадкоємцеві з моменту її відкриття й закон зобов`язує спадкоємця, який постійно не проживав із спадкодавцем, у шестимісячний строк подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини. Правила частини 3 ст. 1272 ЦК України можуть бути застосовані, якщо: 1) у спадкоємця були перешкоди для подання такої заяви; 2) ці обставини визнані судом поважними. Якщо ж у спадкоємця перешкод не було, а він не скористався правом на прийняття спадщини через відсутність інформації про спадкову масу, то положення частини 3 ст. 1272 ЦК України не застосовуються.

Суд вважає, що зазначені причини пропуску позивачем строку звернення до нотаріальної контори із заявою про прийняття спадщини, пов`язані із об`єктивними труднощами.

Враховуючи вказані обставини, короткий строк пропуску (один місяць), відсутність заперечень відповідача щодо задоволення позовних вимог позивача, а також відсутність інших спадкоємців і відсутність спору про право на спадщину, в суду є підстави, що передбачені ч.3 ст. 1272 ЦК України для надання додаткового тримісячного строку, який суд вважає достатнім для прийняття спадщини .

За таких обставин, слід визначити позивачу додатковий строк для прийняття спадщини строком на три місяця, з дня набрання рішення законної сили.

Керуючись ст.ст. 12-13, 76 -79, 81,141, 259, 263 - 265, 280 ЦПК України, ст. 1272 ЦК України, -

УХВАЛИВ:

Позовні вимоги ОСОБА_1 , в інтересах якої діє ОСОБА_2 до ОСОБА_3 про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини- задовольнити.

Визначити ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , РНОКПП НОМЕР_3 , додатковий строк три місяця для прийняття спадщини після смерті матері ОСОБА_4 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_4 .

Строк для прийняття спадщини починається з моменту набрання рішення законної чинності.

Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Учасник справи, якому повне рішення суду не було вручено у день його проголошення або складання, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку для подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Відповідно до п. 15.5 Перехідних положень ЦПК України апеляційна скарга подається до Донецького апеляційного суду через Краматорський міський суд.

Суддя: А.О. Чернобай