№ провадження 2-н/646/145/2022
Справа № 646/697/22
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

14 лютого 2022 року м. Харків

Суддя Червонозаводського районного суду м. Харкова Демченко С.В., розглянувши заяву ОСОБА_1 про видачу судового наказу про стягнення з Державного підприємства «Науково-дослідний та проектний інститут «Союз» нарахованої, але не виплаченої заробітної плати,

у с т а н о в и в:

09 лютого 2022 року ОСОБА_1 звернувся до суду із заявою про видачу судового наказу про стягнення з Державного підприємства «Науково-дослідний та проектний інститут «Союз» на його користь нараховану, але не виплачену заробітну плату у розмірі 176282 грн. 66 коп.

Ознайомившись із заявою про видачу судового наказу та дослідивши матеріали справи, приходжу до такого висновку.

За змістом ч. 3 ст. 19 ЦПК України наказне провадження призначене для розгляду справ за заявами про стягнення грошових сум незначного розміру, щодо яких відсутній спір або про його наявність заявнику невідомо.

Відповідно до вимог ч.1 ст.160 ЦПК України судовий наказ є особливою формою судового рішення, що видається судом за результатами розгляду вимог, передбачених статтею 161 цього Кодексу.

Згідно з ч. 1 ст. 161 ЦПК України судовий наказ може бути видано, якщо заявлено вимогу про стягнення нарахованої, але не виплаченої працівникові суми заробітної плати та середнього заробітку за час затримки розрахунку.

Положеннями статті 163 ЦПК України встановлені вимоги щодо форми та змісту заяви про видачу судового наказу.

Пунктом 2 ч. 2 ст.163 ЦПК України передбачено, що у заяві повинно бути зазначено, зокрема, ідентифікаційний код юридичної особи в Єдиному державному реєстрі підприємств і організацій України боржника.

Так, у заяві про видачу судового наказу боржником зазначено державне підприємство, однак ідентифікаційний код такої юридичної особи в Єдиному державному реєстрі підприємств і організацій України, заявником не вказано.

Крім того, згідно з п. 5 ч. 2, п. 4 ч. 3 ст. 163 ЦПК України у заяві повинно бути зазначено перелік доказів, якими заявник обґрунтовує обставини, на яких ґрунтуються його вимоги, також до заяви додаються інші документи або їх копії, що підтверджують обставини, якими заявник обґрунтовує свої вимоги.

Заява обґрунтована тим, що ОСОБА_1 з 20 грудня 2011 року перебуває у трудових відносинах з Державним підприємством «Науково-дослідний та проектний інститут «Союз», однак з 01 липня 2020 року підприємство стало нерегулярно виплачувати йому у встановлений законом строк заробітну плату, у зв`язку з чим станом на 01 січня 2022 року заборгованість з виплати заробітної плати перед заявником становить 176282 грн. 66 коп.

До заяви про видачу судового наказу заявник додав: копію наказу №15-кп про звільнення ОСОБА_2 з посади директора та призначення ОСОБА_1 виконуючим обов`язки директора ДП «НДПІ «Союз» від 05 грудня 2011 року, довідку про заборгованість по заробітній платні від 12 січня 2022 року та копію паспорта на ім`я ОСОБА_1 .

Відповідно до п. 12 Постанови Пленуму Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних та кримінальних справ №14 від 23.12.2011 «Про практику розгляду судами заяв у порядку наказного провадження» до заяви про стягнення нарахованої, але не виплаченої працівникові суми заробітної плати має бути додано докази перебування заявника у трудових відносинах із боржником, а підтвердженням суми, яка стягується, може бути будь-який належно оформлений документ, що вказує на розмір нарахованої заробітної плати та компенсації за порушення строків її виплати, зокрема, довідка бухгалтерії боржника, розрахунковий лист чи копія платіжної відомості тощо.

Разом з тим, заявником до заяви про видачу судового наказу не долучена копія трудової книжки, якою підтверджується факт перебування заявника у трудових відносинах із боржником, та період у який заявник перебував у трудових відносинах з боржником.

Крім того, як вбачається з офіційних відомостей, які містяться у Єдиному державному реєстрі юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань боржник - Державне підприємство «Науково-дослідний та проектний інститут «Союз» перебуває у стані припинення з 13 грудня 2016 року і вимоги кредиторів розглядаються до 16 лютого 2017 року. Головою комісії з припинення є ОСОБА_1 .

Частина 4 статті 105 ЦК України передбачає, що до комісії з припинення юридичної особи (комісії з реорганізації, ліквідаційної комісії) або ліквідатора з моменту призначення переходять повноваження щодо управління справами юридичної особи. Голова комісії, її члени або ліквідатор юридичної особи представляють її у відносинах з третіми особами та виступають у суді від імені юридичної особи, яка припиняється.

При цьому, довідка про заборгованість по заробітній платі, додана до заяви про видачу судового наказу, підписана ОСОБА_1 , але не як ліквідатором, а як в.о. директора ДП «Науково-дослідний та проектний інститут «Союз», тобто її належність у даному випадку не є безспірною.

Згідно з п. 1 ч. 1 ст. 165 ЦПК України суддя відмовляє у видачі судового наказу, якщо заява подана з порушеннями вимог статті 163 цього Кодексу.

Відповідно до ч. 1 ст.166 ЦПК України відмова у видачі судового наказу з підстав, передбачених пунктами 1, 2, 8 ,9 частини першої ст. 165 цього Кодексу, не є перешкодою для повторного звернення з такою самою заявою в порядку, встановленому цим розділом, після усунення її недоліків.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст.27,160,161,162,165,166,259,260 ЦПК України, суддя

У Х В А Л И В:

Відмовити ОСОБА_1 у видачі судового наказу про стягнення з Державного підприємства «Науково-дослідний та проектний інститут «Союз» нарахованої, але не виплаченої заробітної плати.

Роз`яснити заявнику, що відповідно до ч.1 ст.166 ЦПК України відмова у видачі судового наказу з підстав, передбачених пунктами 1, 2, 8, 9 частини першої статті 165 цього Кодексу, не є перешкодою для повторного звернення з такою самою заявою в порядку, встановленому цим розділом, після усунення її недоліків.

Ухвали, що постановлені судом поза межами судового засідання або в судовому засіданні у разі неявки всіх учасників справи, розгляду справи без повідомлення (виклику) учасників справи, набирають законної сили з моменту їх підписання суддею (суддями).

Ухвала може бути оскаржена шляхом подання апеляційної скарги до Харківського апеляційного суду протягом п`ятнадцяти днів з дня складання судового рішення.

Учасник справи, якому повне рішення або ухвала суду не були вручені у день його (її) проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження.

Повний текст ухвали складений та підписаний 14 лютого 2022 року.

Суддя С.В. Демченко