Справа № 296/5900/21
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

"24" січня 2022 р. м.Житомир

Корольовський районний суд м.Житомира в складі:

головуючого судді Маслак В.П.,

при секретарі Рабчинській Я.В.,

за участю представника позивача ОСОБА_1

розглянувши в порядку загального позовного провадження цивільну справу за позовом ОСОБА_2 , від імені якого діє ОСОБА_3 , до Житомирської міської ради про визначення додаткового строку для прийняття спадщини,-

ВСТАНОВИВ:

ОСОБА_2 звернувся до суду з позовом про визначення додаткового строку для прийняття спадщини.

Обґрунтовуючи позов, ОСОБА_2 вказав, що він є сином ОСОБА_4 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_1 . Після смерті ОСОБА_4 відкрилась спадщина на належне йому майно, зокрема на 2/3 частини квартири АДРЕСА_1 . Після звернення до державного нотаріуса із заявою про здійснення права спадкування позивач отримав відмову, оскільки пропустив строк, визначений приписами ч.1 ст.1270 ЦК України, для прийняття спадщини. Позивач зазначає, що інших спадкоємців для прийняття спадщини немає. Посилаючись на поважність причин пропуску строку звернення із заявою на здійснення права спадкування у зв`язку з юридичною необізнаністю, ОСОБА_2 просить визначити йому додатковий строк для подання заяви в нотаріальну контору про прийняття спадщини.

Представник позивача ОСОБА_1 в судовому засіданні позов підтримала в повному обсязі та просила його задовольнити.

Представник Житомирської міської ради в клопотанні від 09.11.2021 просила розглядати справу у її відсутність (а.с.42).

Суд, заслухавши представника позивача, вивчивши та дослідивши матеріали цивільної справи, повно з`ясувавши обставини справи та перевіривши їх зібраними у справі доказами, враховує наступне.

За загальними положеннями про спадкування право на спадщину виникає в день відкриття спадщини, спадщина відкривається внаслідок смерті особи або оголошення її померлою, для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини (частина третя статті 1222, частина перша статті 1220, частина перша статті 1270 Цивільного кодексу України).

Як визначено ч.ч.1, 2 ст.1223 Цивільного кодексу України, право на спадкування мають особи, визначені у заповіті. У разі відсутності заповіту, визнання його недійсним, неприйняття спадщини або відмови від її прийняття спадкоємцями за заповітом, а також у разі неохоплення заповітом усієї спадщини право на спадкування за законом одержують особи, визначені у статтях 1261-1265 цього Кодексу.

Стаття 1261 Цивільного кодексу України встановлює, що у першу чергу право на спадкування за законом мають діти спадкодавця, у тому числі зачаті за життя спадкодавця та народжені після його смерті, той з подружжя, який його пережив, та батьки.

Згідно із частинами першою, третьою, п`ятою статті 1268 Цивільного кодексу України спадкоємець за заповітом чи за законом має право прийняти спадщину або не прийняти її. Спадкоємець, який постійно проживав разом із спадкодавцем на час відкриття спадщини, вважається таким, що прийняв спадщину, якщо протягом строку, встановленого статтею 1270 цього Кодексу, він не заявив про відмову від неї. Незалежно від часу прийняття спадщини вона належить спадкоємцеві з часу відкриття спадщини.

Відповідно до частини першої статті 1270 Цивільного кодексу України для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини.

Згідно частини третьої статті 1272 Цивільного кодексу України за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини.

Судом встановлено, що позивач ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , є сином ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , що підтверджується копією свідоцтва про народження (а.с.9).

З матеріалів справи вбачається, що ІНФОРМАЦІЯ_1 помер батько позивача ОСОБА_4 (а.с.33).

Як вбачається з інформаційної довідки №284781866 від 15.11.2021 з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно та Реєстру прав власності на нерухоме майно, ОСОБА_4 та ОСОБА_5 на праві спільної часткової власності належала квартира АДРЕСА_2 , при цьому, частина ОСОБА_4 у вищевказаній квартирі складала 2/3 (а.с.49-51).

Як свідчать матеріали справи, а саме копія свідоцтва про смерть, ОСОБА_5 померла ІНФОРМАЦІЯ_4 (а.с.27).

Постановою державного нотаріуса Житомирської державної нотаріальної контори Поліщук А.І. від 24 лютого 2021 року відмовлено у вчиненні нотаріальної дії - видачі свідоцтва про право на спадщину за законом на 2/3 частини квартири АДРЕСА_1 , які належали померлому ОСОБА_4 , у зв`язку з пропуском строку звернення із заявою для прийняття спадщини (а.с.24-25).

Відомості щодо наявності інших спадкоємців, у тому числі для прийняття спадщини, в матеріалах спадкової справи №93/2021 заведеної до майна померлого ОСОБА_4 , відсутні.

Вирішуючи питання визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій.

Поважними причинами пропуску строку визнаються, зокрема: 1) тривала хвороба спадкоємців; 2) велика відстань між місцем постійного проживання спадкоємців і місцем знаходження спадкового майна; 3) складні умови праці, які, зокрема, пов`язані з тривалими відрядженнями, в тому числі закордонними; 4) перебування спадкоємців на строковій службі у складі Збройних Сил України; 5) необізнаність спадкоємців про наявність заповіту тощо.

Відповідно до п.24 Постанови Пленуму Верховного Суду України «Про судову практику у справах про спадкування» від 30 травня 2008 року №7 додатковий строк, достатній для подання заяви про прийняття спадщини, не може перевищувати шестимісячного строку, встановленого ст.1270 ЦК України для прийняття спадщини.

Таким чином, оцінюючи в сукупності обставини, на які посилається позивач ОСОБА_2 на підтвердження поважності причин пропуску строку для прийняття спадщини, суд дійшов висновку про наявність у нього об`єктивних труднощів для своєчасного подання заяви про прийняття спадщини за заповітом після смерті батька ОСОБА_4 , що є підставою для задоволення позову у межах заявлених вимог та вважає за необхідне визначити позивачу додатковий строк для подання заяви про прийняття спадщини тривалістю три місяці.

Керуючись ч.3 ст.1272 ЦК України, ст.ст. 77-81,141, 263, 265, 287 ЦПК України, суд, -

УХВАЛИВ:

Позов задовольнити.

Визначити ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_5 , додатковий строк для подання заяви про прийняття спадщини, яка відкрилась після смерті батька ОСОБА_4 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_1 , тривалістю три місяці від дня набрання рішенням суду законної сили.

Рішення може бути оскаржене до Житомирського апеляційного суду шляхом подання апеляційної скарги протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

Рішення набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Позивач: ОСОБА_2 , адреса: АДРЕСА_3 , РНОКПП НОМЕР_1 .

Відповідач: Житомирська міська рада, місцезнаходження: м.Житомир, майдан ім.С.П.Корольова, 4/2, ідентифікаційний код юридичної особи 13576954.

Головуючий суддя В. П. Маслак