СВЯТОШИНСЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД М. КИЄВА
пр. № 2/759/290/22
Святошинський районний суд міста Києва у складі головуючого судді Горбенко Н.О., за участі секретаря - Кравченко А.Р., без участі сторін, розглянувши у відкритому судовому засіданні цивільну справу за позовом Акціонерного товариства «Альфа-Банк» до ОСОБА_1 , третя особа- Подільське УП ГУНП у м.Києві про зняття арешту з майна,-
28.05.2021 року Представник позивача - адвокат Мальцева А.В. звернулась до Святошинського районного суду м. Києва з позовною заявою про зняття арешту з майна, в якій просила звільнити майно з-під арешту, а саме квартиру, що знаходиться за адресою: АДРЕСА_1 , який накладений постановою від 04.01.2009 року по кримінальній справі №07-7739 та постановою від 02.03.2009 року по кримінальній справі №07-7739.
В позовній заяві посилається на те, що відповідно до відомостей з єдиного реєстру заборон відчуження майна накладено арешт на квартиру за адресою АДРЕСА_1 , в рамках кримінального провадження №07-7739, яке було завершено шляхом винесення вироку, що набрав законної сили. Даним вироком Деснянського районного суду м. Києва від 12.03.2013 року (справа №1-16/12/ провадження №1-754/2/13) ОСОБА_1 визнано винним та засуджено до 6 років позбавлення волі з конфіскацією всього майна, яке є його особистою власністю.
В додатки до позовної заяви представником позивача надано витяг - інформацію з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно та Реєстру прав власності на нерухоме майно, Державного реєстру іпотек, Єдиного реєстру заборон відчуження об`єктів нерухомого майна, даний витяг сформовано 03.03.2021 року.
Ухвалою судді Святошинського районного суду м. Києва від 07.06.2021 року позовну заяву Акціонерного товариства «Альфа-Банк» залишено без руху, надано позивачу строк для усунення недоліків протягом десяти днів з дня отримання ухвали. У зазначений строк позивачем усунено недоліки на виконання даної ухвали.
Ухвалою судді Святошинського районного суду м. Києва позовну заяву Акціонерного товариства «Альфа-Банк» прийнято до розгляду і відкрито провадження у справі. Розгляд справи постановлено здійснювати у порядку спрощеного позовного провадження, та призначено судове засідання для розгляду справи по суті.
20.01.2022 року Судом зроблено відповідний запит та зобов`язано позивача надати інформацію з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно, Єдиного реєстру заборон відчуження об`єктів нерухомого майна станом на момент надання відповіді на запит.
16.02.2022 року на запит суду представником позивача на електронну адресу суду надіслано відповідь на запит з відповідними копіями документів.
Представник позивача в судове засідання не з`явився, надіслав до суду заяву про розгляд справи у його відсутність та підтримання позову.
Відповідач в судове засідання не з`явився, причини своєї неявки суду не повідомив. Про місце, час та дату слухання справи повідомлявся належним чином.
Представник третьої особи в судове засідання не з`явився, пояснень чи клопотань до суду не надсилав.
Враховується судом і рішення Конституційного Суду України від 13.12.2011 року № 17-рп/2011 згідно яких у разі відсутності осіб, які беруть участь у справі за адресою, вказаної в матеріалах справи (зокрема позовній заяві) яка відповідає місцю реєстрації відповідача, вважається, що судовий виклик або судове повідомлення вручене йому належним чином.
Враховуючи те, що сторони до судового засідання не з`явились, суд, керуючись ч.2 ст.247 ЦПК України, розглянув справу без фіксації судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу.
Враховуючи те, що відповідач у встановлений строк відзив на позовну заяву не надав, суд вирішує справу за наявними матеріалами у відповідності ч.8 ст. 178 ЦПК України.
Суд, керуючись вимогами ст.ст.130, 280 ЦПК України вважає за можливим заслухати справу у відсутності відповідача та постановити заочне рішення.
Згідно ст. 223ЦПК України, суд вирішує справу розглядати за даної явки і наявних матеріалів у справі.
Судом встановлено наступні факти та відповідні їм правовідносини.
Відповідно до інформації з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно та Реєстру прав власності на нерухоме майно, Державного реєстру Іпотек, Єдиного реєстру заборону відчуження об`єктів нерухомого майна, номер інформаційної довідки 246827335, дата формування 03.03.2021 року, наданої представником позивача разом з позовною заявою - на квартиру АДРЕСА_1 накладено вид обтяження - «арешт нерухомого майна» та «заборона на нерухоме майно», боржником зазначено ОСОБА_1 . Як вбачається з відомостей, отриманих з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно та Реєстру прав власності на нерухоме майно, Державного реєстру Іпотек, Єдиного реєстру заборону відчуження об`єктів нерухомого майна, наданих на запит суду представником позивача, власником спірної квартири АДРЕСА_1 є ОСОБА_2 і відомості про державну реєстрацію обтяжень відсутні.
Відповідно до вимог ст. 263 ЦПК України судове рішення повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим. Законним є рішення, ухвалене судом відповідно до норм матеріального права із дотриманням норм процесуального права. Судове рішення має відповідати завданню цивільного судочинства, визначеному цим Кодексом. Обґрунтованим є рішення, ухвалене на підставі повно і всебічно з`ясованих обставин, на які сторони посилаються як на підставу своїх вимог і заперечень, підтверджених тими доказами, які були досліджені у судовому засіданні.
Згідно із статтями 12, 13 ЦПК України цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін, при цьому суд розглядає цивільні справи не інакше як в межах заявлених вимог і на підставі наданих учасниками справи доказів.
Відповідно до вимог статей 76-79 ЦПК України доказуванню підлягають обставини (факти), які мають значення для ухвалення рішення у справі і щодо яких у учасників справи, виникає спір. Доказування по цивільній справі, як і судове рішення не може ґрунтуватися на припущеннях.
Європейський суд з прав людини вказав, що згідно з його усталеною практикою, яка відображає принцип, пов`язаний з належним здійсненням правосуддя, у рішеннях судів та інших органів з вирішення спорів мають бути належним чином зазначені підстави, на яких вони ґрунтуються. Хоча пункт 1 статті 6 Конвенції зобов`язує суди обґрунтовувати свої рішення, його не можна тлумачити як такий, що вимагає детальної відповіді на кожен аргумент. Міра, до якої суд має виконати обов`язок щодо обґрунтування рішення, може бути різною в залежності від характеру рішення (Серявін та інші проти України, № 4909/04, § 58, ЄСПЛ, від 10 лютого 2010 року).
Статтею 13ЦПК України, визначено,що суд розглядає справи не інакше як зазверненням особи,поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках.
Суд провівши системний аналіз встановлених по справі обставини та зазначених правових норм у своєї сукупності дійшов висновку, що позивачем неправильно обраний спосіб захисту порушеного права, оскільки з наданих ним на запит суду доказів не вбачається ані накладання арешту на квартиру АДРЕСА_1 , ані інших обтяжень, окрім того, власником квартири не є відповідач у справі, а інша особа, яка не є стороною у справі, а тому відсутні підстави щодо задоволення такої вимоги як звільнення майна з -під арешту.
Викладене дає суду підстави дійти висновку, що в задоволенні позовних вимог щодо звільнення майна з -під арешту слід відмовити.
Керуючись ст.ст. 2, 7, 12, 228-229, 258-260, 263 -265, 268, 280-283 ЦПК України, суд-
У задоволенні позовних вимог Акціонерного товариства «Альфа-Банк» до ОСОБА_1 , третя особа- Подільське УП ГУНП у м.Києві про зняття арешту з майна - відмовити.
Заочне рішення може бути переглянуте судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача.
Заяву про перегляд заочного рішення може бути подано протягом тридцяти днів з дня його проголошення.
Відповідач, якому повне заочне рішення суду не було вручене у день його проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на подання заяви про його перегляд - якщо така заява подана протягом двадцяти днів з дня вручення йому повного заочного рішення суду.
Строк на подання заяви про перегляд заочного рішення може бути також поновлений в разі пропуску з інших поважних причин.
Позивач, а також особи, які не брали участі у справі, якщо суд вирішив питання про їхні права, свободи, інтереси та (або) обов`язки, мають право оскаржити рішення суду в апеляційному порядку повністю або частково.
Апеляційна скарга на рішення суду подається безпосередньо до Київського апеляційного суду протягом тридцяти днів з дня його проголошення.
Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.
Учасник справи, якому повне рішення суду не було вручено у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження - якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.
Заочне рішення набирає законної сили, якщо протягом встановлених строків не подані заява про перегляд заочного рішення або апеляційна скарга, або якщо рішення залишено в силі за результатами апеляційного розгляду справи.
Суддя Н.О. Горбенко