21.02.2022
Справа № 642/8612/19
Провадження № 2/642/84/22
УХВАЛА

Іменем України

21 лютого 2022 року м. Харків

Ленінський районний суд м. Харкова ускладі:

Головуючого судді: Бородіної О.В.,

секретаря Добронос Д.С.,

розглянувши у відкритому підготовчому судовому засіданні цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , третя особа: ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , про визначення порядку користування будинком,,-

ВСТАНОВИВ :

У провадженні Ленінського районного суду м. Харкова знаходиться цивільна справа за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , третя особа: ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , про визначення порядку користування будинком.

У підготовчі судові засідання 14.01.2022 року, 21.02.2022 року, представник позивача не з`явився, хоча повідомлений в установленому порядку про час та місце розгляду справи, що підтверджується повідомленнями про виклик до суду, про причини неявки не повідомив, від позивача не надійшло заяв про розгляд справи у його відсутність.

Дослідивши матеріали справи, суд вважає за необхідне залишити позов ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , третя особа: ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , про визначення порядку користування будинком, без розгляду з наступних підстав.

Відповідно до ст.ст.223, 257 ЦПК України суд постановляє ухвалу про залишення заяви без розгляду, якщо належним чином повідомлений позивач повторно не з`явився в судове засідання або не повідомив про причини неявки, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності і його нез`явлення не перешкоджає розгляду справи.

Як вбачається з матеріалів справи, представник позивача належним чином був повідомлений судом про місце і час розгляду справи.

В зв`язку з неявкою представника позивача в судове засдіння та відсутністю даних про причини його неявки, судом було відкладено розгляд справи.

Із заявою про розгляд справи за його відсутності сторони позивача до суду не звертався, причини неявки суду не повідомив.

Норми ст.223 ЦПК України передбачають обов`язок суду залишити позовну заяву без розгляду у разі повторної неявки позивача, який належним чином повідомлений про місце і час судового розгляду, в судове засідання і, якщо від нього не надійшло клопотання про розгляд справи у його відсутність.

Посилання на врахування судом поважності причин повторної неявки позивача в судове засідання положення ст.223 ЦПК України не містять.

У статті 129 Конституції України однією із засад судочинства проголошено рівність усіх учасників судового процесу перед законом і судом.

Процесуальний порядок провадження у цивільних справах визначається ЦПК України та іншими законами України, якими встановлюється зміст, форма, умови реалізації процесуальних прав і обов`язків суб`єктів цивільно-процесуальних правовідносин та їх гарантій.

У частині четвертій статті 10 ЦПК України і статті 17 Закону України «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини» на суд покладено обов`язок під час розгляду справ застосовувати Конвенцію про захист прав людини і основоположних свобод 1950 року і Протоколи до неї, згоду на обов`язковість яких надано Верховною Радою України (далі - Конвенція), та практику Європейського суду з прав людини (далі - ЄСПЛ) як джерело права.

Відповідно до § 23 рішення ЄСПЛ від 06 вересня 2007 року, заява №3572/03 у справі «Цихановський проти України» національні суди мають створювати умови для того, щоб судове провадження було швидким та ефективним. Зокрема, національні суди мають вирішувати, чи відкласти судове засідання за клопотанням сторін, а також, чи вживати якісь дії щодо сторін, чия поведінка спричинила невиправдані затримки у провадженні.

У своєму рішенні у справі «Калашников проти Росії» Європейський суд зазначив, що розумність тривалості провадження визначається залежно від конкретних обставин справи, враховуючи критерії, визначені у прецедентній практиці Суду, зокрема, складність справи, поведінка заявника та поведінка компетентних органів влади.

У своєму рішенні у справі «Пономарьов проти України» від 03.04.2008 Суд вказав, що сторони в розумні інтервали часу мають вживати заходів, щоб дізнатись про стан відомого їм судового провадження (п.41).

Відтак, позивачем не дотримано свого обов`язку щодо повідомлення суду про причини неявки у судове засідання, вжити заходи, щоб дізнатись про стан відомого йому судового провадження.

Відповідно до ч.5 ст.223 ЦПК України у разі повторної неявки позивача в судове засідання без поважних причин або неповідомлення ним про причини неявки суд залишає позовну заяву без розгляду, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності, і його нез`явлення не перешкоджає вирішенню спору.

Аналогічні положення передбачені п.3 ч.1 ст.257 ЦПК України.

Позивач подав цивільний позов, який тривалий час перебуває на розгляді, що приводить до порушення строків розгляду справи, на виклики до суду представник позивача не реагував, повідомлений належним чином про дату, час та місце судового розгляду, повторно не прибув у судове засідання без поважних причин, і від нього не надійшло заяви про розгляд справи за його відсутності. Не відомо, чи підтримує він заявлені позові вимоги у теперішній час, його нез`явлення перешкоджає вирішенню спору.

За таких обставин справи та відповідно до зазначених норм процесуального права, вважаючи за неможливе розглянути справу у відсутності позивача (його представника), а також з метою забезпечити виконання завдань цивільного судочинства, дотримання засад і принципів міжнародного права, вказану позовну заяву позивача ОСОБА_1 необхідно залишити без розгляду, та роз`яснити, що після усунення умов, що були підставою для залишення заяви без розгляду, вони мають право звернутися до суду повторно.

Керуючись ч.5 ст.223, п.3 ч.1 ст.257, ст.259, 260, 352- 354 ЦПК України, -

УХВАЛИВ :

Позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , третя особа: ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , про визначення порядку користування будинком - залишити без розгляду.

Роз`яснити позивачу що залишення позову без розгляду не перешкоджає повторному зверненню до суду, якщо перестануть існувати обставини, що стали підставою для залишення позову без розгляду.

Ухвала може бути оскаржена до Харківського апеляційного суду шляхом подачі апеляційної скарги протягом 15 днів з дня її проголошення.

Учасник справи, якому повна ухвала суду не була вручена у день її проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Суддя О.В. Бородіна