ЧУГУЇВСЬКИЙ МІСЬКИЙ СУД ХАРКІВСЬКОЇ ОБЛАСТІ
__________________________________________________________________________
Справа № 636/3831/20 Провадження № 2-п/636/3/22
УХВАЛА

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

16 лютого 2021 року Чугуївський міський суд Харківської області

в складі: головуючого судді Гуменного З.І.,

за участю секретаря судового засідання Шикової К.Р.,

розглянувши у відкритому засіданні в залі суду в м. Чугуєві заяву відповідача ОСОБА_1 про перегляд заочного рішення, -

в с т а н о в и в:

ОСОБА_1 звернулася до суду з заявою про перегляд заочного рішення Чугуївського міського суду Харківської області від 30.07.2021 у справі № 636/3831/20 за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_1 про стягнення матеріальної та моральної шкоди, в якій просив скасувати заочне рішення та призначити справу до розгляду у загальному порядку. У своїй заяві заявник посилається на те, що про винесене рішення йому стало відомо тільки 29.11.2021 від Куп`янського відділу ДВС, і того ж дня звернувся до суду з заявою про отримання копії судового рішення, а у судові засідання він не з`являвся, оскільки повістки про виклик до суду не отримував. Підставою для перегляду заочного рішення вказує на те, що зазначений розмір моральної шкоди не відповідає засадам розумності, виваженості, справедливості та достатності, і вважає її значно завищеною, тому просить скасувати заочне рішення по справі і призначити справу до розгляду у загальному порядку.

ОСОБА_1 надав заяву про проведення розгляду заяви про перегляд заочного рішення без його участі, в якій підтримав її. Позивач ОСОБА_2 та її представник в судове засідання не з`явилися, про дату судового засідання повідомлялися своєчасно та належним чином, причини неявки не повідомили.

Представником заявника ОСОБА_3 надані заперечення, в яких просить відмовити у скасуванні заочного рішення, посилаючись на наступне. Так представник вказує, що відповідач ОСОБА_1 вказує про те, що він не був судом належно повідомлений, проте вказує у заяві, що йому було відомо про розгляд справи, тобто він лише спостерігав за розглядом справи. По-друге, позовні вимоги ґрунтуються на подіях, які мали місце 30.10.2013, при тому заявник був одним з обвинувачених і обізнаний про обставини позовних вимог та про те, що його діями спричинено шкоду. Також представник вказує, що заявник був обвинуваченим і обізнаний про процедуру проведення судового розгляду та про свої права, проте жодним чином не скористався положеннями КПК України про спростування наведених доказів, якими позивач обґрунтовувала свої вимоги, та не надав жодних доказів або обставин, які могли б вплинути на неправильність прийнятого рішення.

Вивчивши заяви про перегляд заочного рішення, заперечення представника позивача, дослідивши додані до заяви матеріали, а також матеріали справи, суд вважає, що рішення не підлягає скасуванню з наступних підстав.

Рішенням Чугуївського міського суду Харківської області від 30.07.2021 у справі за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_1 про стягнення матеріальної та моральної шкоди, завданої дорожньо-транспортною пригодою, вимоги позивача задоволені повністю. Стягнуто з ОСОБА_1 на користь ОСОБА_2 спричинені матеріальні збитки у розмірі 37450,00 грн. та моральну шкоду у розмірі 270000,00 грн., а всього 307450,00 грн. (а.с. 85-88).

Відповідач в судові засідання, призначені на 23.11.2020, 13.05.2021 та 28.07.2021 не з`явився, про день та час розгляду справи повідомлявся своєчасно та належним чином, про що свідчить повідомлення про вручення поштового відправлення, яке міститься в матеріалах справи (а. с. 29), що є доказом належного повідомлення відповідача про дату розгляду справи, про що зазначено в рішенні суду. Крім того, виклик відповідача проводився через оголошення на офіційному веб-сайті судової влади України (а. с. 72).

Крім того, відповідач був присутнім у судовому засіданні 13.01.2021.

Також, повідомлення про дату судового засідання направлялися ОСОБА_1 СМС-повідомленням, за його заявою від 15.02.2021 (а.с. 48).

Однак відповідач ОСОБА_1 не надав відзив на позовну заяву, не отримував повістки про виклик до суду, до того ж отримував повістки особисто безпосередньо в суді, про що свідчать розписки, та був присутній в судовому засіданні, що свідчить про те, що ОСОБА_1 був обізнаний про наявність позовної заяви по відношенню до нього.

Копія заочного рішення відповідачу направлена 02.08.2021.

Таким чином, при ухвалені рішення судом було ретельно перевірено повідомлення відповідача про час та місце розгляду справи і згода позивача про ухвалення рішення при заочному розгляді, а тому воно не підлягає скасуванню.

У статті 224 ЦПК України, законодавець визначив, що у разі неявки в судове засідання відповідача, який належним чином повідомлений і від якого не надійшло заяви про розгляд справи за його відсутності або якщо повідомлені ним причини неявки визнані неповажними, суд може ухвалити заочне рішення на підставі наявних у справі доказів, якщо позивач не заперечує проти такого вирішення справи. Частиною другою цієї статті встановлено, що в разі участі у справі кількох відповідачів заочний розгляд справи можливий у випадку неявки в судове засідання всіх відповідачів.

Отже, заочне провадження є додатковою гарантією позивачеві від зловживання відповідачем процесуальними правами, усунення причин затягування процесу, дотримання судами строків розгляду справи.

Згідно ч. 1 ст. 232 ЦПК України, заочне рішення підлягає скасуванню, якщо судом буде встановлено, що відповідач не з`явився в судове засідання та не повідомив про причини неявки з поважних причин і докази, на які він посилається, мають істотне значення для правильного вирішення справи.

Верховний суд України в своєму узагальненні від 01.05.2007 «Практика ухвалення та перегляду судами заочних рішення у цивільних справах» встановив, що суди повинні дотримуватись таких умов проведення заочного розгляду справи:

1. Неявка відповідача в судове засідання;

2. Належне повідомлення відповідача про час і місце судового засідання;

3. Відсутність поважних причин неявки відповідача;

4. Відсутність клопотання відповідача про розгляд справи за його відсутності;

5. Відсутність заперечень позивача проти заочного розгляду справи.

Лише за наявності всіх п`ятьох умов суд може провести заочний розгляд справи.

Відповідно до вказаного узагальнення Верховного Суду України, правильною є практика тих судів, які скасовують заочне рішення лише за наявності двох підстав, визначених у ст. 232 ЦПК України, зокрема, якщо буде встановлено, що відповідач, який був належним чином повідомлений про час та місце судового розгляду, не з`явився в судове засідання та не повідомив про причини неявки з поважних причини і докази, на які він посилається, мають істотне значення для правильного вирішення справи.

Крім того, згідно п. 12 Постанови Пленуму Верховного суду України від 18.12.2009 №14 «Про судове рішення у цивільній справі», в мотивувальній частині кожного рішення має бути наведено також посилання на закон та інші нормативно-правові акти матеріального права (назва, стаття, її частина, абзац, пункт, підпункт закону), у відповідних випадках - на норми Конституції України, на підставі яких визначено права та обов`язки сторін у спірних правовідносинах, на статті 10, 11, 60, 212 та 214 ЦПК (статті 224 - 226 ЦПК- при ухваленні заочного рішення) й інші норми процесуального права, керуючись якими суд установив обставини справи, права та обов`язки сторін, що також додержано судом в даному випадку.

Крім цього, судом з`ясована думка позивача про можливість заочного розгляду справи, який надав на це свою згоду та в резолютивній частині рішення суд вказав, що заочне рішення може бути переглянуте судом, який його ухвалив, за письмовою заявою відповідача, поданої протягом десяти днів з дня отримання його копії.

Відповідно до ч. 1 ст. 288 ЦПК України, заочне рішення підлягає скасуванню, якщо судом буде встановлено, що відповідач не з`явився в судове засідання та (або) не повідомив про причини неявки, а також не подав відзив на позовну заяву з поважних причин, і докази, на які він посилається, мають істотне значення для правильного вирішення справи.

До того ж відповідач не заперечував про завдану позивачу шкоду, але вважає, що її розмір не відповідає засадам розумності, виваженості, справедливості та достатності, значно завищеною, а вірною для визначення розміру моральної шкоди є методика розрахунку, зазначена професором Ерделевським О.М.

При тому будь-якого розрахунку для спростування завищеного розміру шкоди не надав.

Тобто доказів, які мають істотне значення для правильного вирішення справи, відповідачем не надано.

Як вбачається з досліджених судом доказів, що містяться в матеріалах справи, суд при ухваленні заочного рішення по вказаній справі дотримався усіх вимог законодавства, встановлених для вирішення справи у заочному провадженні, будь-яких доказів, які б мали істотне значення для розгляду справи, заявником не надано та не вказано у заяві про перегляд заочного рішення.

Таким чином, при ухвалені рішення судом було ретельно перевірено повідомлення відповідача про час та місце розгляду справи і надані докази, за формою та змістом заочне рішення відповідає вимогам, встановленими цивільним законодавством України, а тому воно не підлягає скасуванню.

На підставі викладеного та керуючись ст. ст. 209, 258-262, 284-288 ЦПК України, суд, -

п о с т а н о в и в:

Заяву ОСОБА_1 про перегляд заочного рішення Чугуївського міського суду Харківської області від 30.07.2021 у справі № 636/3831/20 за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_1 про стягнення матеріальної та моральної шкоди залишити без задоволення.

У разі залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення заочне рішення може бути оскаржене в загальному порядку, встановленому цим Кодексом. У цьому разі строк на апеляційне оскарження рішення починає відраховуватися з дати постановлення ухвали про залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя