Справа №522/3375/20
Провадження №2/522/1479/22
У Х В А Л А

14 лютого 2022 року м.Одеса

Приморський районний суд м. Одеси у складі:

головуючого судді - Домусчі Л.В.,

при секретарі судового засідання Семешиної Л.В.,

розглянувши у судовому засіданні цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до Акціонерного товариства «УкрСиббанк», третя особа: ОСОБА_2 , про визнання іпотечного договору недійсним, визнання іпотеки квартири припиненою та зняття заборони відчуження предмета іпотеки,

ВСТАНОВИВ:

До суду 27.02.2020 року надійшов позов ОСОБА_1 до Акціонерного товариства «УкрСиббанк», третя особа: ОСОБА_2 , про визнання іпотечного договору недійсним, визнання іпотеки квартири припиненою та зняття заборони відчуження предмета іпотеки.

Матеріали позову суддя отримала 28.02.2020 року.

Ухвалою суду від 28.02.2020 року позовну заяву було залишено без руху з наданням часу на усунення недоліків позов. Недоліки усунуті були позивачами 11.03.2020 року.

Ухвалою суду від 20.06.2020 року провадження у справі було відкрито та призначено розгляд справи в загальному позовному порядку з призначенням підготовчого засіданні на 18.05.2020 року.

У підготовче засідання призначене на 18.05.2020 року сторони не з`явилися, розгляд справи відкладено на 15.06.2020 року.

У підготовче засідання призначене на 15.06.2020 року сторони не з`явилися, представник позивача надав суду заяву, в якій просив закрити підготовче засідання по справі та призначити її до розгляду по суті. Також просив справу розглядати за відсутністю сторони позивача.

Ухвалою суду від 16.06.2020 року підготовче засідання було закрито, справу було призначено до судового розгляду по суті на 16.09.2020 року.

15.09.2020 року представник АТ «УкрСиббанк» надав суду заяву, в якій просив розгляд справи відкласти.

У судовому засіданні 16.09.2020 року був присутнім представник ОСОБА_1 адвокат Красондович Д.Л., проти відкладення розгляду справи за заявою представника відповідача не заперечував.

Протокольно ухвалою суду, у зв`язку з першою неявкою відповідача та третьої особи, розгляд справи відкладено на 03.12.2020 року.

Розгляд справи призначений на 03.12.2020 року було відкладено на 18.03.2021 року, у зв`язку з перебування судді Домусчі Л.В. на лікарняному.

У судовому засіданні 18.03.2020 року були присутні представник позивача адвокат Красондович Д.Л. та представник відповідача ОСОБА_3 , надали суду пояснення щодо обставин справи. Також представник АТ «УкрСиббанк» просив оголосили по справі перерву, для уточнення інформації.

Протокольною ухвалою суду задоволено клопотання представника відповідача, по справі оголошено перерву до 25.05.2021 року для надання відомостей щодо запису іпотеки на квартиру в період з 2007 року на теперішній час.

05.04.2021 року на адресу суду з АТ «УкрСиббанк» надійшла заява, в якій просили у задоволенні позову ОСОБА_1 відмовити в повному обсязі.

У судове засідання призначене на 25.05.2021 року сторони не з`явилися, , розгляд справи відкладено на 15.07.2021 року.

У судове засідання призначене на 15.07.2021 року сторони не з`явилися, 15.07.2021 року представник АТ «УкрСиббанк» на електронну адресу суду надав заяву про відкладення, розгляд справи відкладено на 13.10.2021 року.

У судове засідання призначене на 13.10.2021 року сторони не з`явилися, 08.10.2021 року представник АТ «УкрСиббанк» на електронну адресу суду надав заяву про відкладення, розгляд справи відкладено на 30.11.2021 року.

У судове засідання призначене на 30.11.2021 року сторони не з`явилися, 27.10.2021 року адвокат Красондович Д.Л. на електронну адресу суду надав заяву про припинення повноважень представника у справі, розгляд справи відкладено на 08.02.2022 року.

У судове засідання призначене на 08.02.2022 року сторони не з`явилися, були сповіщені про час та місце розгляду справи належним чином, 04.02.2022 року представник АТ «УкрСиббанк» на електронну адресу суду надав заяву, в якій просив справу розглядати за відсутністю представника Банку. Також в заяві просив у задоволенні позовних вимог ОСОБА_1 відмовити в повному обсязі.

У разі неявки в судове засідання всіх учасників справи чи в разі якщо розгляд справи здійснюється судом за відсутності учасників справи, відповідно до ч.2 ст.247 ЦПК України, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного запису не здійснюється.

Відповідно до ст.268 ЦПК України, датою складання повного тексту рішення є 14.02.2022 року.

Дослідивши матеріали справи, суд приходить до наступних висновків.

Залишення заяви без розгляду - це форма закінчення справи без ухвалення рішення, яка застосовується, як правило, у зв`язку з порушенням заінтересованими особами умов реалізації права на звернення до суду і не перешкоджає повторному зверненню до суду з таким же позовом. Заява залишається без розгляду за наявності точно встановлених в законі обставин, які свідчать про недодержання умов реалізації права на звернення до суду за захистом і можливість застосування яких не втрачена, та при повторній неявці сторін.

Вичерпний перелік підстав залишення заяви без розгляду наведений у ст.257 ЦПК України.

Відповідно до п.3 ч.1 ст.257 ЦПК України, суд постановляє ухвалу про залишення позову без розгляду, якщо належним чином повідомлений позивач повторно не з`явився в судове засідання або не повідомив про причини неявки, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності і його нез`явлення не перешкоджає розгляду справи.

Частиною 5 ст.223 ЦПК України встановлено, що у разі повторної неявки позивача в судове засідання без поважних причин або неповідомлення ним про причини неявки, суд залишає позовну заяву без розгляду, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності, і його нез`явлення не перешкоджає вирішенню спору.

Умовою для застосування ч.5 ст.223 та п.3 ч.1 ст.257 ЦПК України є повторність (двічі поспіль) неявки в судове засідання позивача, повідомленого належним чином про час і місце судового розгляду.

Залишення позовної заяви без розгляду з підстав, передбачених частиною п`ятою статті 223, пункту 3 частини першої статті 257 ЦПК України, можливе виключно за наявності сукупності таких умов:

а) належне повідомлення позивача про дату, час і місце судового засідання;

б) відсутність заяви позивача про розгляд справи за його відсутності;

в) неявка позивача в судове засідання (його представника) без поважних причин або неповідомлення ним про причини такої неявки;

г) неможливість розгляду справи по суті за відсутності позивача;

При цьому судом встановлено належне і завчасне повідомлення позивача про час і місце судового засідання на 08.02.2022 року.

Верховний суд (цивільна юрисдикція) постановою від 22.05.2019 у справі № 310/12817/13 роз`яснив, що процесуальний закон не вказує на необхідність врахування судом поважності причин повторної неявки позивача до суду. Такі положення процесуального закону пов`язані із принципом диспозитивності цивільного судочинства, у відповідності до змісту якого особа, яка бере участь у справі, самостійно розпоряджається наданими їй законом процесуальними правами. Зазначені наслідки настають незалежно від причин повторної неявки, які можуть бути поважними. Таким чином, навіть маючи докази поважності причин неявки позивача, суд повинен залишати позовну заяву без розгляду. Зазначена норма дисциплінує позивача, як ініціатора судового розгляду, стимулює його належно користуватися своїми правами та не затягувати розгляд справи. Якщо позивач не може взяти участь в судовому засіданні, він може подати заяву про розгляд справи за його відсутності. Така заява може бути подана на будь-якій стадії розгляду справи.

Відповідно до ст.43 ЦПК України, учасники справи мають право користуватися визначеними законом процесуальними правами та виконувати процесуальні обов`язки, визначені законом або судом.

Частиною 1 статті 44 ЦПК України передбачено, що учасники судового розгляду та їхні представники повинні добросовісно користуватись процесуальними правами. Залежно від конкретних обставин суд може визнати зловживання процесуальними правами дії, які суперечать завданню цивільного судочинства. Суд відповідно до ч.ч.3,4 цієї ж статті зобов`язаний вживати заходів для запобігання зловживанню процесуальними правами учасником судового розгляду. Ця норма закону повинна дисциплінувати позивача, як ініціатора судового розгляду, стимулювати його належно користуватися як своїми процесуальними правами, так і процесуальними обов`язками.

Відповідно до ч.3 ст.131 ЦПК України, учасники судового процесу зобов`язані повідомляти суд про причини неявки в судове засідання. У разі неповідомлення суду про причини неявки вважається, що учасники судового процесу не з`явилися в судове засідання без поважних причин.

Як наголошує у своїх рішеннях Європейський суд, позивач, як сторона, яка задіяна в ході судового розгляду, зобов`язана з розумним інтервалом часу сама цікавитись провадженням у її справі, добросовісно користуватись належними їй процесуальними правами та неухильно виконувати процесуальні обов`язки.

Стаття 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, ратифікована Україною Законом № 475/97-ВР від 17.07.1997 року, гарантує право на справедливий і публічний розгляд справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом.

Суд при цьому враховує, що Європейський суд у своїй практиці широко тлумачить дане питання, основним у якому є доступ до суду в тому розумінні, що особі має бути забезпечена можливість звернутись до суду для вирішення певного питання, і що з боку держави не повинні чинитись правові чи практичні перешкоди для здійснення цього права.

При цьому, законодавець передбачив баланс захисту прав як позивача, який повторно не з`явився в судове засідання (незалежно від причин неявки), так і відповідача, який у зв`язку з такою неявкою вимушений витрачати свої час та кошти. Так, для відповідача - це є залишення заяви без розгляду з правом на компенсацію витрат, пов`язаних з розглядом справи (ч.5 ст.142 ЦПК України), а для позивача - це право на повторне звернення до суду з тим самим позовом (ч.2 ст.257 ЦПК України).

У контексті наведеного суд вбачає, що в розумінні ЦПК України позивач - це особа, на захист прав, свобод та інтересів якої подано позов до суду. Як ініціатор судового розгляду справи, позивач насамперед має активно, не зловживаючи, використовувати власні процесуальні права. При цьому визначальними процесуальними обов`язками позивача є забезпечення представництва власних інтересів при розгляді судової справи.

Судом встановлено, що позивач не з`явився у судові засідання: 30.11.2021 року та 08.02.2022 року, при цьому про розгляд справи сповіщався належним чином та завчасно, на думку суду належних доказів поважності причин неявки в судове засідання суду не надано. Без участі сторін в судовому засіданні суд не може встановити всіх обставин справи, в тому числі відомостей щодо наявності запису про іпотеку на квартиру в період з 2007р.

Таким чином неявка позивача або його представника позбавили суд можливості встановити всі обставини справи, необхідні для вирішення спору, у зв`язку з чим неможливо вирішити справу на підставі наявних матеріалів без пояснень позивачів.

Законодавче формулювання частини п`ятої статті 223 ЦПК України «… якщо неявка перешкоджає розгляду справи» означає, що суд може розглянути позов по суті, однак не зобов`язаний цього робити. Це законодавче формулювання змістовно викладено у вигляді умови, яка в кожному конкретному випадку (правовій ситуації, казусові) повинна оцінюватися окремо в межах відповідних спірних правовідносин, які диктують її застосування.

Аналогічний правовий висновок викладений у постанові Великої Палати Верховного Суду від 18 грудня 2019 року у справі № 9901/949/18 (провадження № 11-1179заі19).

Оцінюючи характер процесу та його значення для позивача, слід врахувати, що, звернувшись до суду з позовом у лютому 2020 року, позивач не з`являється у судові засідання, не надає належні та допустимі докази причин поважності неявки, що свідчить про байдужість до руху справи та можливу неактуальність вирішення позовних вимог на теперішній час.

Окрім того, позивач, будучи обізнаною про можливість розгляду справи без його участі, відповідну заяву про розгляд справи за його відсутності не подає.

У свою чергу судом вжито усіх заходів, передбачених процесуальним законодавством для належного повідомлення позивачів про розгляд справи.

При цьому поважність причин пропуску судових засідань позивачем, викладена у правовій позиції Верховного Суду, викладеній у постанові від 22 травня 2019 року у справі № 310/12817/13 (провадження № 61-36375св18), у якій зазначено, що правове значення має лише належне повідомлення позивача (представника) про день та час розгляду справи, повторність неявки в судове засідання та неподання заяви про розгляд справи за відсутності позивача. До таких висновків також дійшов ВС у постанові від 25.03.2020р. справа №521/10136/18.

З огляду на викладене, та не подання заяви про розгляд справи у відсутності позивача, суд вбачає наявність підстав для залишення даного позову без розгляду в зв`язку з неявкою в судове засідання позивача та/або його законного представника.

У відповідності до ч.5 ст.268 ЦПК України, датою ухвалення рішення є дата його проголошення (незалежно від того, яке рішення проголошено - повне чи скорочене). Датою ухвалення рішення, ухваленого за відсутності учасників справи, є дата складення повного судового рішення.

Керуючись ст.ст.10-13, 43, 49, 60, 62, 89, 95, 128, 131, 183, 210, 223, 247, 257, 268, 353-354 ЦПК України, суд, -

УХВАЛИВ:

Позовну заяву ОСОБА_1 до Акціонерного товариства «УкрСиббанк», третя особа: ОСОБА_2 , про визнання іпотечного договору недійсним, визнання іпотеки квартири припиненою та зняття заборони відчуження предмета іпотеки - залишити без розгляду.

Ухвала суду набирає законної сили з моменту її підписання суддею.

Апеляційна скарга на ухвалу суду першої інстанції подається протягом п`ятнадцяти днів з дня складання повного тексту ухвали. Учасники справи, якому повне рішення або ухвала суду не були вручені у день його проголошення або складання, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали.

Повний текст ухвали суду складено 14.02.2022 року.

Суддя Домусчі Л.В.