Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

(ЗАОЧНЕ)

02 лютого 2022 року м. Київ

Подільський районний суд міста Києва у складі:

головуючого судді Петрова Д.В.,

при секретарі судового засідання Бурдун М.В.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду у м. Києві в порядку спрощеного позовного провадження цивільну справу за позовом ОСОБА_1 в особі його представника адвоката Прилепи Руслана Анатолійовича до Київської міської ради, про визначення додаткового строку на прийняття спадщини,

В С Т А Н О В И В:

У грудні 2020 року ОСОБА_1 в особі представника адвоката Прилепи Р.А. звернулися до суду з позовом до Київської міської ради, про визначення додаткового строку на прийняття спадщини.

Позовна заява мотивована тим, що ІНФОРМАЦІЯ_1 померла ОСОБА_2 . Після її смерті відкрилася спадщина на все належне їй майно, в тому числі на нерухоме майно - домоволодіння та земельна ділянка за адресою: АДРЕСА_1 . Позивач є рідним племінником померлої. Вказує, що мав намір звернутися до нотаріальної контори на початку листопада 2020 року із заявою про прийняття спадщини та видачу свідоцтва про право на спадщину, однак за станом здоров`я вимушений був лікуватися із забороною пересуватися протягом періоду з 23.10.2020 по 23.11.2020.

Стверджує, що відразу після одужання звернувся до приватного нотаріуса КМНО Князєвої Юлії Анатоліївни із заявою про видачу свідоцтва на спадщину, однак отримав відмову в зв`язку із пропуском шестимісячного строку на прийняття спадщини. Виходячи з вищенаведеного, просить суд визначити йому додатковий строк для прийняття спадщини після смерті його рідної тітки ОСОБА_2 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_2 , терміном 3 місяці з дня набрання судовим рішенням законної сили.

Протоколом автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 08.12.2020 року визначено головуючого суддю Подільського районного суду м. Києва Васильченка О.В. (а.с. 40)

Ухвалою від 27.01.2021 цивільну справу прийнято до розгляду та відкрито провадження в порядку спрощеного позовного провадження з повідомленням (викликом) сторін. (а.с. 41)

Відповідно до протоколу повторного автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 16.04.2021, цивільну справу № 758/13947/20 (номер провадження 2/758/3617/21), передано судді Подільського районного суду м. Києва Петрову Д.В., в зв`язку із звільненням з посади судді, згідно рішення Вищої ради правосуддя № 798/0/15-21 від 08 квітня 2021 року «Про звільнення ОСОБА_3 з посади судді Подільського районного суду м. Києва у зв`язку з поданням заяви про відставку».

Ухвалою від 11.05.2021 цивільну справу прийнято до провадження судді Петрова Д.В. та призначено розгляд справи у порядку спрощеного позовного провадження з повідомленням (викликом) сторін.

18.10.2021 від представника позивача адвоката Прилепи Руслана Анатолійовича надійшла заява про витребування доказів у справі.

Ухвалою від 18.10.2021 клопотання представника позивача адвоката Прилепи Руслана Анатолійовича задоволено, витребувано у приватного нотаріуса Київського міського нотаріального округу Князєвої Юлії Анатолійовни належним чином посвідчену копію матеріалів спадкової справи щодо ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , померлої ІНФОРМАЦІЯ_2 .

Позивач ОСОБА_1 та його представник адвокат Прилепа Р.А. в судове засідання не з`явилися, про час, дату та місце судового розгляду повідомлялися належним чином, відповідно до вимог закону, подали до суду заяву про розгляд справи за їх відсутності, заву підтримували в повному обсязі.

Представник відповідача Київської міської ради в судове засідання не з`явився повторно, про час та місце розгляду справи повідомлявся належним чином відповідно до вимог ст. 128 ЦПК України. Клопотання про відкладення розгляду справи до суду не надсилав, про причину неявки суд не повідомив, відзив та інші заяви з процесуальних питань від нього до суду не надходило.

За таких обставин суд вважає за можливе розглянути справу у відсутність сторін у справі за наявними матеріалами та ухвалити заочне рішення відповідно до вимог ч. 1 ст. 280 ЦПК України.

Згідно з ч.2 ст. 247 Цивільного процесуального кодексу України фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного запису не здійснювалось.

Суд, дослідивши письмові докази, наявні у матеріалах справи, всебічно перевіривши обставини, на яких вони ґрунтуються у відповідності з нормами матеріального права, що підлягають застосуванню до спірних правовідносин, дійшов до наступного висновку.

З наявної у матеріалах справи копії свідоцтва про смерть серії НОМЕР_1 , виданого Київським міським відділом державної реєстрації смерті Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Київ), вбачається, що ОСОБА_2 ІНФОРМАЦІЯ_3 , померла ІНФОРМАЦІЯ_2 . (а.с. 9)

З досліджених судом копій свідоцтва про народження, встановлено, що ОСОБА_1 , є рідним племінником померлої. Це підтверджується свідоцтвом про народження померлої ОСОБА_2 , № НОМЕР_2 , свідоцтвом про народження ОСОБА_2 , серії НОМЕР_3 , виданого повторно 10.05.1949 ЗАГС Петровського району, витягом з Державного реєстру актів цивільного стану громадян про державну реєстрацію народження відповідно до ст.. 126,133, 135 Сімейного кодексу України, № 6 від 09.07.2013 (реєстраційний номер актового запису 1). (а.с. 14-18)

Згідно документу, який міститься в справі Вих. 170/02-31 від 24.11.2020 «Про відмову у вчиненні нотаріальної дії», виданого приватним нотаріусом Князєвою Юлією Анатоліївною, позивач 24.11.2020 звернувся до неї з проханням завести спадкову справу після смерті ОСОБА_2 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_2 , проте йому було відмовлено у вчиненні нотаріальних дії у зв`язку із пропуском шестимісячного строку на прийняття спадщини (а.с. 31).

Відповідно до довідки Інституту травматології та ортопедії НАМН України, реєстраційний номер 222872 від 23.10.2020, та консультаційних висновків спеціаліста, позивачу встановлено діагноз - ушкодження зв`язок, перелом латеральної кісточки, гемартроз, виражений набряк, накладено гіпсову іммобілізацію. Надані рекомендації з обмеження навантаження на нижню кінцівку з підвищеним положенням верхньої кінцівки, ліжковий режим, протягом місяця. (а.с. 32-34)

Згідно з витягу зі Спадкового реєстру (спадкові справи та видані на їх підставі свідоцтва про право на спадщину) щодо ОСОБА_2 , померлої ІНФОРМАЦІЯ_2 , інформація відсутня. (а.с. 35)

На виконання вимог ухвали Подільського районного суду м. Києва від 18.10.2021, приватним нотаріусом КМНО Князєвою Ю.А, на адресу суду направлено лист Вих. № 33/01-16 від 01.02.2022, в якому вона повідомляє, що спадкова справа щодо ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , померлої ІНФОРМАЦІЯ_2 , не заводилася у зв`язку із пропущенням спадкоємцями строку, встановленого ст.. 1270 ЦК України, для прийняття спадщини.

Відповідно до частини першої статті 2 ЦПК України завданням цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави.

Згідно з вимогами п.п. 1, 2, 3 ч. 1 ст. 264 ЦПК України, під час ухвалення рішення суд вирішує, чи мали місце обставини (факти), якими обґрунтовувалися вимоги та заперечення, та якими доказами вони підтверджуються; чи є інші фактичні дані, які мають значення для вирішення справи; які правовідносини сторін випливають із встановлених обставин.

З досліджених в судовому засіданні фактичних обставин справи судом встановлено, що спір між сторонами виник з приводу захисту позивачем свого права на спадкування після померлої рідної тітки, у зв`язку з пропуском ним строку для прийняття спадщини. Вказані правовідносини регулюються нормами Цивільного кодексу України.

Відповідно до ст. 1216 ЦК України, спадкуванням є перехід прав та обов`язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця), до інших осіб (спадкоємців).

Згідно зі ст. 1218 ЦК України до складу спадщини входять усі права та обов`язки, що належали спадкодавцеві на момент відкриття спадщини і не припинилися внаслідок його смерті.

За загальним правилом положення про спадкування право на спадщину виникає в день відкриття спадщини. Спадщина відкривається внаслідок смерті особи або оголошення її померлою, для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини (статті 1220, 1222, 1270 ЦК України).

Спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини (частина перша статті 1269 ЦК України).

Згідно з частиною третьою статті 1272 ЦК України за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини.

За змістом цієї статті поважними причинами пропуску строку для прийняття спадщини є причини, які пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій.

Правила частини третьої статті 1272 ЦК України про надання додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини можуть бути застосовані, якщо: 1) у спадкоємця були перешкоди для подання такої зави; 2) ці обставини визнані судом поважними.

Згідно з п. 23 Постанови Пленуму Верховного суду України №7 від 30.05.2008 року «Про судову практику у справах про спадкування» у разі відмови нотаріуса в оформленні права на спадщину особа може звернутися до суду за правилами позовного провадження.

З урахуванням наведеного, якщо спадкоємець пропустив шестимісячний строк для подання заяви про прийняття спадщини з поважних причин, закон гарантує йому право на звернення до суду з позовом про визначення додаткового строку на подання такої заяви.

Вирішуючи питання визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій.

Поважними причинами пропуску строку визнаються, зокрема: 1) тривала хвороба спадкоємців; 2) велика відстань між місцем постійного проживання спадкоємців і місцем знаходження спадкового майна; 3) складні умови праці, які, зокрема, пов`язані з тривалими відрядженнями, в тому числі закордонними; 4) перебування спадкоємців на строковій службі у складі Збройних Сил України; 5) необізнаність спадкоємців про наявність заповіту тощо.

Вирішуючи питання поважності причин пропуску шестимісячного строку, визначеного статтею 1270 ЦК України, для прийняття спадщини, суд має враховувати, що такі причини визначаються в кожному конкретному випадку з огляду на обставини справи.

Аналізуючи зібрані по справі докази, суд вважає, що шестимісячний строк звернення до нотаріальної контори з приводу прийняття спадщини після смерті рідної тітки позивач пропустив з поважних причин, оскільки позивач в останній місяць вказаного строку, в зв`язку із травмою нижньої кінцівки, потребував ліжкового режиму без навантаження на нижню кінцівку, суд дійшов висновку, що вказана обставина свідчить про поважність причини пропуску позивачем строку для прийняття спадщини за законом після смерті тітки ОСОБА_2 , яка в свою чергу не залежала від волі позивача та пов`язана з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця при поданні заяви про прийняття спадщини.

Принцип «пропорційності» тісно пов`язаний із принципом верховенства права: принцип верховенства права є фундаментом, на якому базується принцип «пропорційності», натомість принцип «пропорційності» є умовою реалізації принципу верховенства права і водночас його необхідним наслідком. Судова практика Європейського суду з прав людини розглядає принцип «пропорційності» як невід`ємну складову та інструмент верховенства права, зокрема й у питаннях захисту права власності.

Дотримання принципу «пропорційності» передбачає, що втручання в право власності, навіть якщо воно здійснюється згідно з національним законодавством і в інтересах суспільства, все одно буде розглядатися як порушення статті 1 Першого протоколу, якщо не було дотримано розумної пропорційності між втручанням у право особи та інтересами суспільства. Ужиті державою заходи мають бути ефективними з точки зору розв`язання проблеми суспільства, і водночас пропорційними щодо прав приватних осіб. Оцінюючи пропорційність, слід визначити, чи можливо досягти легітимної мети за допомогою заходів, які були б менш обтяжливими для прав і свобод заінтересованої особи, оскільки обмеження не повинні бути надмірними або такими, що є більшими, ніж необхідно для реалізації поставленої мети.

Зазначене узгоджується з правовим висновком Верховного Суду, викладеним у постанові від 17 жовтня 2018 року у справі № 681/203/17-ц (провадження № 61-26164св18).

Ураховуючи принцип пропорційності між застосованим заходом та переслідуваною метою, якою є захист порушених прав заявника в аспекті статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, дотримуючись загальних засад цивільного законодавства, таких як справедливість, добросовісність та розумність, та на забезпечення виконання завдань цивільного судочинства щодо ефективного захисту порушених, невизнаних прав та інтересів, суд, враховує наявні у справі докази та взаємовідносини сторін, за сукупності яких приходить до висновку про наявність підстав для визначення ОСОБА_1 додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини після смерті ОСОБА_2 терміном в три місяці з дня набрання рішенням суду законної сили.

Керуючись 2, 12, 13, 81, 141, 223, 258, 259, 263-265 ЦПК України, суд

У Х В А Л И В:

Позов ОСОБА_1 до Київської міської ради про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини - задовольнити.

Визначити ОСОБА_1 , додатковий строк, а саме три місяці з дня набрання рішенням законної сили, для подання заяви до нотаріуса про прийняття спадщини після смерті ОСОБА_2 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_2 .

Заочне рішення може бути переглянуте судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача. Заяву про перегляд заочного рішення може бути подано протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

Учасник справи, якому повне заочне рішення суду не було вручене у день його проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на подання заяви про його перегляд - якщо така заява подана протягом двадцяти днів з дня вручення йому повного заочного рішення суду. Строк на подання заяви про перегляд заочного рішення може бути також поновлений в разі пропуску з інших поважних причин.

Позивач має право оскаржити заочне рішення шляхом подачі апеляційної скарги.

Апеляційна скарга на рішення суду подається до Київського апеляційного суду протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, або якщо апеляційну скаргу не було подано.

Повне найменування сторін та інших учасників справи:

Позивач - ОСОБА_1 , РНОКПП НОМЕР НОМЕР_4 , зареєстрований за адресою: АДРЕСА_2 .

Відповідач - Київська міська рада, , адреса: 01044, м. Київ, вул. Хрещатик, 36.

Суддя Д. В. Петров