Справа № 484/3978/21
Провадження № 2/484/131/22
Рішення

іменем України

14.02.2022 р. Первомайський міськрайонний суд Миколаївської області в складі:

головуючого - судді Максютенко О.А.

при секретарі Завірюха В.Ю.

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в місті Первомайську цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до Товариства з обмеженою відповідальністю ТОВ ФК «Кредит-Капітал», адвокатське об`єднання Апологет про визнання кредитного договору недійсним

встановив:

ОСОБА_1 звернувся до суду з позовом до відповідачів про визнання кредитного договору недійсним. Мотивуючи свої вимоги тим, що між ним та ТОВ ФК Кредит Капітал не було укладено будь-яких договорів кредитування. В серпні 2013 року він перебував в м. Києві у відрядженні і в нього було викрадено його сумку з документами, а саме: оригінал паспорта та ідентифікаційний код, посвідчення водія. Приїхавши відразу до м. Первомайська Миколаївської області він звернувся до Міграційної служби і отримав новий паспорт громадянина України.

В 2021 році за місцем його реєстрації та проживання він оримав повідомлення від Адвокатського обєднання Апологет з приводу кредитного договору № 386, так як вони отримали право вимоги від ТОВ ФК «Кредит Капітал» за вище вказаним договором.

Зазначає, що жодного відношення щодо кредиту він немає так як ніяких кредитів він не підписував. Вважає, що після втрати паспорта були вокристанні його персональні данні іншою особою для отримання крдиту шляхом шахрайства.

Йому надходять дзвінки щодо кредиту та погрози щодо сплати заборгованості за невідомим кредитом.

13.04.2021 року він звернувся з заявою до правоохоронних органів з використання його особистих даних іншою особою та було заведено кримінальне провадження за ч.1 ст.190 КК України ЄРДР № 0000231.

Жодного разу він не звертався до відповідачів щодо отримання кредиту та ніяких договорів не укладав.

Весь час на його адрес вдень і вночі телефонують з різними погрозами до нього та його сім`ї, висловлюються нецензурною лексикою. На фоні цього в нього та в його сім`ї нервовий стрес, принижується його честь, гідність і ділова репутація щодо співпраці з банком.

На сьогоднішній день його внесено до списку боржників кредитних історій та на підставі цього жодний банк України відмовляється співпрацювати з такою репутацією завданої шахраями, він неможе повноцінно займатись своє підприємницькою діяльністю.

Свої моральні страждання оцінює у 20 тис грн, які просить стягнути з відповідачів.

12.10.2021 року ухвалою суду позовну заяву прийнято до розгляду та відкрито провадження у справі, призначено підготовче судове засідання.

08.11.2021 року на адресу суду відповідача ТОВ «ФК Кредит Капітал» направило відзив на позовну заяву, де просить відмовити у задоволенні позову. Зазначає, що 13.12.2018 року ТОВ «БІ ЕЛ ДЖІ Мікрофінанс» та ТОВ «ФК «Кредит-Капітал» уклади договір відступлення права вимоги № 9-БЛД. Відповідно до умов договору крдетитор відступив на користь ТОВ «ФК «Кредит-Капітал» право грошової вимоги за кредитним договорами, що були укладені між кредитором та боржниками, в тому числі і до позивача. Відповідно до реєстру Боржників від 13.12.2018 року позивач числиться боржником ТОВ «БІ ЕЛ ДЖІ Мікрофінанс» право грошової вимоги, щодо якого було відступлено. Кредитний договір укладений позивачем 03.07.2018 року віповідає положенням ЦК України. Особи які його вчинили мали необхідний обсяг цивільної дієздатності. Позивач отримав за кредитним договором 5 тис. грн.. Паспорт позивача НОМЕР_1 на підставі якого було укладено кредитний договір, відповідно до інформації МВС України розміщеної на веб сайті, не знайдено серед втрачених або викрадених. Вимоги щодо стягненн моральної шкоди також не визнають, посилаючись на відсутність причинного зв`язку між шкодою і протиправним діянням її заподіювача та вини останнього в її заподіянні.

11.11.2021 року ухвалою суду було витребувано у відповідача ТОВ ФК «Кредит-Капітал» докази: реєстр боржників, де заначений позивач відповідно до договору відступлення права вимоги.

22.12.2021 року ухвалою суду закрито підготовче судове засідання та призначено справу до суджовго розгляду по суті.

Представник відповідач ТОВ «ФК`Кредит-Капітал» до суду надали заяву про слухання справи у їх відсутність, в задоволенні позовних вимог просили відмовити.

Відповідач АО «Апологет» про слухання справи повідомленні належним чином, заперечень щодо позову не надходило.

Дослідивши матеріали справи у їх сукупності, всебічно та повно з`ясувавши фактичні обставини, на яких ґрунтується позов, об`єктивно оцінивши докази, які мають істотне значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, суд приходить до висновку про те, що позовні вимоги підлягають відмові у задоволенні із наступних підстав.

Відповідно до ст. 15 ЦК України кожна особа має право на захист свого цивільного права у разі його порушення, невизнання або оспорювання.

Кожна особа має право звернутись до суду за захистом свого особистого немайнового або майнового права та інтересу. Способи захисту визначені в ст. 16 ЦК України. Суд може захистити цивільне право або інтерес іншим способом, що встановлений договором або законом чи судом у визначених законом випадках.

Частиною 1 ст. 626 ЦК України визначено, що договором є домовленість двох або більше сторін, спрямована на встановлення, зміну або припинення цивільних прав та обов`язків.

Згідно із частиною 1 ст. 627 ЦК України, відповідно до статті 6 цього Кодексу сторони є вільними в укладенні договору, виборі контрагента та визначенні умов договору з урахуванням вимог цього Кодексу, інших актів цивільного законодавства, звичаїв ділового обороту, вимог розумності та справедливості.

Відповідно до ст. 628 ЦК України зміст договору становлять умови (пункти), визначені на розсуд сторін і погоджені ними, та умови, які є обов`язковими відповідно до актів цивільного законодавства.

У ст. 204 ЦК України закріплено презумпцію правомірності правочину. Ця презумпція означає, що вчинений правочин вважається правомірним, тобто таким, що породжує, змінює або припиняє цивільні права й обов`язки, доки ця презумпція не буде спростована, зокрема, на підставі рішення суду, яке набрало законної сили.

Відповідно до положень Цивільного кодексу України правочин може бути визнаний судом недійсним лише з підстав, визначених кодексом (ч. 1-3, 5, 6 ст. 203, ст. 215, 218-235).

За правилами ч. 1 ст. 203 ЦК України зміст правочину не може суперечити цьому Кодексу, іншим актам цивільного законодавства, а також інтересам держави і суспільства, його моральним засадам.

Відповідно до вимог ч. 1 ст. 215 ЦК України підставою недійсності правочину є недодержання в момент вчинення правочину стороною (сторонами) вимог, які встановлені частинами першою-третьою, п`ятою та шостою статті 203 цього Кодексу.

Частиною 3 ст. 215 ЦК України визначено, якщо недійсність правочину прямо не встановлена законом, але одна із сторін або інша заінтересована особа заперечує його дійсність на підставах, встановлених законом, такий правочин може бути визнаний судом недійсним (оспорюваний правочин).

Згідно з статтею 626 ЦК України договором є домовленість двох або більше сторін, спрямована на встановлення, зміну або припинення цивільних прав та обов`язків.

Відповідно до статті 627 ЦК України та відповідно до статті 6 цього Кодексу сторони є вільними в укладенні договору, виборі контрагента та визначенні умов договору з урахуванням вимог цього кодексу, інших актів цивільного законодавства, звичаїв ділового обороту, вимог розумності та справедливості.

Зокрема, стаття 628 ЦК України передбачено, що зміст договору становлять умови, визначені на розсуд сторін і погоджені ними, та умови, які є обов`язковими відповідно до актів цивільного законодавства.

Відповідно до статті 638 ЦК України договір є укладеним, якщо сторони в належній формі досягли згоди з усіх істотних умов договору.

Судом встановлено, що 03.07.2018 року між ТОВ «БІ ЕЛ ДЖІ Мікрофінанс» та ОСОБА_1 укладено кредитний договір № МФ-386, відповідно до умов якого останній отримав кредитні кошти в розмірі 3 тис грн на строк до 18 липня 2018 року зі сплатою за користування кредитом відсотків.

13.12.2018 року ТОВ «БІ ЕЛ ДЖІ Мікрофінанс» та ТОВ «ФК «Кредит-Капітал» уклали договір відступлення права вимоги № 9-БЛД. Відповідно до умов договору крдетитор відступив на користь ТОВ «ФК «Кредит-Капітал» право грошової вимоги за кредитними договорами, що були укладені між кредитором та боржниками, в тому числі і до позивача. Відповідно до реєстру Боржників від 13.12.2018 року позивач числиться боржником ТОВ «БІ ЕЛ ДЖІ Мікрофінанс» право грошової вимоги, щодо якого було відступлено відповідачу ТОВ «ФК «Кредит-Капітал».

В обґрунтування позовних вимог позивач посилався на те, що в серпні 2013 року у нього було викрадено паспорт та довідку про присвоєння ідентифікаційного коду. У викрадений у позивача паспорт були внесені незаконні зміни та паспорт використаний сторонньою особою для отримання в своїх інтересах коштів шляхом укладання від імені позивача кредитного договору з відповідачем. Кредитний договір не укладав, його не підписував, кошти не отримував тощо.

Відповідно до ч. 3 ст. 12, ст. 81 ЦПК України кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом.

Відповідно до положень ч. 1 ст.76 ЦПК України доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи.

Ці дані встановлюються такими засобами: 1) письмовими, речовини і електронними доказами; 2) висновками експертів; показаннями свідків.

Відповідно до ст. 77 ЦПК України належними є докази, які містять інформацію щодо предмета доказування. Предметом доказування є обставини, що підтверджують заявлені вимоги чи заперечення або мають інше значення для розгляду справи і підлягають встановленню при ухваленні судового рішення. Сторони мають право обґрунтувати належність конкретного доказу для підтвердження їхніх вимог або заперечень. Суд не бере до розгляду докази, що не стосуються предмета доказування.

Відповідно до ст. 79 ЦПК України достовірними є докази, на підставі яких можна встановити дійсні обставини справи.

Достатніми є докази, які у своїй сукупності дають змогу дійти висновку про наявність або відсутність обставин справи, які входять до предмета доказування.

Питання про достатність доказів для встановлення обставин, що мають значення для справи, суд вирішує відповідно до свого внутрішнього переконання (ст.80 ЦПК України).

Доказування не може гуртуватися на припущеннях (ч.6 ст.81 ЦПК України).

Позивач, обґрунтовуючи свої доводи та вимоги позову в якості доказів надав суду копії таких документів: паспорт громадянина України серія НОМЕР_1 на ім`я ОСОБА_1 вивданого 03.09.2013 року; витяг з ЄРДС № 0000231 від 14.04.2021 року за ч.1 ст.190 КК України з фабулою, що в жовтні 2019 року невідома особа шляхом обману оформила кредит в сумі 3 тис грн. на ім`я ОСОБА_1 ; паспорт громадянина України серія НОМЕР_2 на ім`я ОСОБА_1 вивданого ІНФОРМАЦІЯ_1 ; фото особи з паспортом на ім`я ОСОБА_1 зробленого банком під час оформлення кредиту; пам`ятку для клієнтів банку; витяг з реєстру боржників щодо якого заплановано стягнення заборгованості в судовому порядку із заначеннмя ОСОБА_1 .

Надані позивачем докази не доводять того факту, що його паспорт, який був використаний для укладення спірного договору, був викрадений, оскільки згідно витягу з ЄРДР №0000231 від 14.04.2021 року за ч.1 ст.190 КК України, позивач не звертався до поліції з питання викрадення та використання його паспорту сторонніми особами, крм того за інформацією МВС України з веб сайту паспорт НОМЕР_2 (за яким було оформлено спірний кредит) не знайдено серед вкрадених та втрачених.

Позивач не довів, що при укладенні спірного договору був використаний підроблений паспорт на його ім`я. Матеріали справи містять ксерокопію паспорту, яка за доводами позову була використана при укладенні спірного договору та копія спірного кредитного від 03 липня 2018 року, укладеного між сторонами, яка містить підпис від імені представника банку та позивач ОСОБА_1 .

При цьому у справі відсутні відомості про звернення позивача ОСОБА_1 до правоохоронних органів з приводу протиправних дій працівника банку при укладенні спірного договору в 2018 році, оскільки фабула відомостей внесених до ЄРДР містить інформацію про оформлення кредиту на його ім`я 2019 році невідомою особою, на що позивач посилається у доводах свого позову.

Згідно ч. 1 ст. 103 ЦПК України суд призначає експертизу у справі за сукупності таких умов: 1) для з`ясування обставин, що мають значення для справи, необхідні спеціальні знання у сфері іншій, ніж право, без яких встановити відповідні обставини неможливо; 2) сторонами (стороною) не надані відповідні висновки експертів із цих самих питань або висновки експертів викликають сумніви щодо їх правильності.

Відповідних висновків експертів з питань щодо підроблення паспорту на ім`я позивача та його підпису під спірним договором, або відповідних клопотань до суду зі сторони позивача та його представника - не надходило.

Отже, аналізуючи надані позивачем докази, суд вважає, що не є належними та достатніми у своїй сукупності та не дають змогу дійти висновку про обґрунтованість заявлених вимог щодо визнання кредитного договору недійсним в розумінні положень ст.ст.203,215 ЦК України.

У відповідності до ст.526 ЦК України, зобов`язання має виконуватись належним чином відповідно до умов договору та вимог ЦК України, інших актів цивільного законодавства, а при відсутності таких умов і вимог - відповідно до звичаїв ділового обороту або інших вимог, що звичайно ставляться.

Згідно ст.1054 ЦК України, за кредитним договором банк або інша фінансова установа (кредитодавець) зобов`язується надати грошові кошти (кредит) позичальникові у розмірі та на умовах, встановлених договором, а позичальник зобов`язується повернути кредит та сплатити проценти.

Так, ст.12 ЦПК України визначено, що цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін.

Цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін.

Учасники справи мають рівні права щодо здійснення всіх процесуальних прав та обов`язків, передбачених законом.

Кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом.

Кожна сторона несе ризик настання наслідків, пов`язаних із вчиненням чи невчиненням нею процесуальних дій.

Доводи позову про те, що ОСОБА_1 не укладав 03.07.2018 року спірного кредитного договору та не подавав заявку про отримання кредиту від 03.07.2018 року не підписував документи; в серпні 2013 року у нього було викрадено паспорт громадянина України та його звернення до поліції 13.04.2021 року про те, що у жовтні 2019 року невідома особа оформила на його ім`я кредит, суд до уваги не приймає, оскільки позивач не довів ці обставини належним чином, а також не надав до суду належних і допустимих доказів, що він не зміг самостійно отримати ці докази. В свою чергу, це не позбавляє позивача ОСОБА_1 права звернутися до суду із аналогічним, належно обґрунтованим позовом.

Дослідивши обставини справи, перевіривши їх доказами, надавши їм оцінку на предмет належності, допустимості, достовірності, достатності та взаємного зв`язку, суд приходить до висновку про недоведеність позову.

Керуючись п. 9 розділу ХІІ Перехідних положень ЦПК України, ст.ст. 3,4,5 7, 8, 9, 10, 11, 12, 13, 17, 43, 49, 76, 77, 78, 79, 80, 81, 258, 262, 264, 265, 268, 273, 352 ЦПК України, суд

вирішив

у задоволенні позовних вимог ОСОБА_1 до Товариства з обмеженою відповідальністю ТОВ ФК «Кредит-Капітал», адвокатське об`єднання Апологет про визнання кредитного договору недійсним відмовити.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів, а на ухвалу суду протягом п`ятнадцять днів з дня його (її) проголошення.

Якщо в судомому засіданні було проголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складання повного судового рішення.

Відповідно до ст.355 ЦПК України апеляційна скарга подається безпосередньо до суду апеляційної інстанції.

Однак відповідно до пп. 15.5 п. 15 розділу «Перехідні положення» ЦПК України до дня початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи апеляційні та касаційні скарги подаються учасниками справи до або через відповідні суди, а матеріали справ витребовуються та надсилаються судами за правилами, що діяли до набрання чинності цією редакцією Кодексу. У разі порушення порядку подання апеляційної чи касаційної скарги відповідний суд повертає таку скаргу без розгляду.

Єдина судова інформаційно-телекомунікаційна система починає функціонувати через 90 днів з дня опублікування Державною судовою адміністрацією України у газеті «Голос України» та на веб-порталі судової влади оголошення про створення та забезпечення функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи.

Згідно ч.1 ст.354 ЦПК України апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів, а на ухвалу суду - протягом п`ятнадцяти днів з дня його (її) проголошення.

Отже, строки оскарження судових рішень в апеляційному порядку складають 30 календарних днів - для рішень і 15 календарних днів - для ухвал, однак апеляційна скарга подається за старими правилами - через суд першої інстанції.

Повний текст рішення складено 17.02.2022 року.

Суддя: