Справа № 621/1997/18
Провадження № 2/621/434/22
Ухвала

18 лютого 2022 року м. Зміїв

Суддя Зміївського районного суду Харківської області Вельможна І.В., розглянувши у відкритому судовому засіданні за відсутності учасників справи заяву ОСОБА_1 про відвід судді Вельможної І.В. у справі за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , Головного управління Державної служби України з питань геодезії та картографії у Харківській області, Зміївської районної державної адміністрації Харківської області, Задонецької сільської ради Зміївського району Харківської області про визнання права власності на земельну ділянку та виправлення помилок в Державному земельному кадастрі,

в с т а н о в и в:

03.08.2018 ОСОБА_1 звернулась з позовом до ОСОБА_2 , Головного управління Державної служби України з питань геодезії та картографії у Харківській області, Зміївської районної державної адміністрації Харківської області, Задонецької сільської ради Зміївського району Харківської області про визнання права власності на земельну ділянку та виправлення помилок в Державному земельному кадастрі.

Ухвалою Зміївського районного суду Харківської області від 29 квітня 2021 року позовну заяву залишено без розгляду.

Постановою Харківського апеляційного суду від 21 грудня 2021 року апеляційну скаргу ОСОБА_1 задоволено, ухвалу Зміївського районного суду Харківської області від 29 квітня 2021 року скасовано та направлено цивільну справу для продовження розгляду до суду першої інстанції, справа надійшла до канцелярії Зміївського районного суду Харківської області 01.02.2022

10.02.2022 до канцелярії суду надійшла заява ОСОБА_1 про відвід судді, мотивований наявністю підстав для відводу, передбачених пунктом 5 частини 1 статті 36 Цивільного процесуального кодексу України.

На обгрунтування заяви позивач зазначила, що існують сумніви у неупередженості та об`єктивності судді Вельможної І.В., яка виявилася у безпідставному та необґрунтованому прийняті рішення щодо залишення 29.04.2021 позовної заяви без розгляду, крім того вважала, що дії судді про прийняттю такого процесуального рішення містять в собі ознаки дисциплінарного проступку та порушують її право на доступ до правосуддя.

В період з 10 січня 2022 року по 14 лютого 2022 року суддя Зміївського районного суду Харківської області Вельможна І.В., перебувала в щорічній оплачувані відпустці.

Відповідно до положень статті 40 Цивільного процесуального кодексу України, питання про відвід (самовідвід) судді може бути вирішено як до, так і після відкриття провадження у справі. Питання про відвід судді вирішує суд, який розглядає справу. Суд задовольняє відвід, якщо доходить висновку про його обґрунтованість. Якщо суд доходить висновку про необґрунтованість заявленого відводу і заява про такий відвід надійшла до суду за три робочі дні (або раніше) до наступного засідання, вирішення питання про відвід здійснюється суддею, який не входить до складу суду, що розглядає справу, і визначається у порядку, встановленому частиною першою статті 33 цього Кодексу. Такому судді не може бути заявлений відвід. Якщо заява про відвід судді надійшла до суду пізніше ніж за три робочі дні до наступного засідання, така заява не підлягає передачі на розгляд іншому судді, а питання про відвід судді вирішується судом, що розглядає справу.

Якщо на час подання заяви про відвід судді у суді здійснюють правосуддя менше трьох суддів, вирішення питання про відвід здійснюється в нарадчій кімнаті суддею, який розглядає справу чи вчиняє іншу процесуальну дію, про що виноситься ухвала. У такому разі положення частин третьої та четвертої цієї статті не застосовуються.

Питання про відвід вирішується невідкладно. Відвід, який надійшов поза межами судового засідання, розглядається судом у порядку письмового провадження. Суд вирішує питання про відвід судді без повідомлення учасників справи. За результатами вирішення заяви про відвід суд постановляє ухвалу.

Враховуючи, що заява про відвід судді надійшла поза межами судового засідання та на час перебування судді у відпустці, заява про відвід вирішується в порядку письмового провадження після виходу судді з відпустки.

Ознайомившись з заявою ОСОБА_1 , суд дійшов наступного.

Підстави для відводу (самовідводу) судді визначені статтями 36, 37 Цивільного процесуального кодексу України, згідно яких суддя не може розглядати справу і підлягає відводу (самовідводу), якщо:

- він є членом сім`ї або близьким родичем (чоловік, дружина, батько, мати, вітчим, мачуха, син, дочка, пасинок, падчерка, брат, сестра, дід, баба, внук, внучка, усиновлювач чи усиновлений, опікун чи піклувальник, член сім`ї або близький родич цих осіб) сторони або інших учасників судового процесу, або осіб, які надавали стороні або іншим учасникам справи правничу допомогу у цій справі, або іншого судді, який входить до складу суду, що розглядає чи розглядав справу;

- він брав участь у справі як свідок, експерт, спеціаліст, перекладач, представник, адвокат, секретар судового засідання або надавав стороні чи іншим учасникам справи правничу допомогу в цій чи іншій справі;

- він прямо чи побічно заінтересований у результаті розгляду справи;

- було порушено порядок визначення судді для розгляду справи;

- є інші обставини, що викликають сумнів в неупередженості або об`єктивності судді.

- суддя, який брав участь у вирішенні справи в суді першої інстанції, не може брати участі в розгляді цієї самої справи в судах апеляційної і касаційної інстанцій, а так само у новому розгляді справи судом першої інстанції після скасування рішення суду або ухвали про закриття провадження у справі. Суддя, який брав участь у врегулюванні спору у справі за участю судді, не може брати участі в розгляді цієї справи по суті або перегляді будь-якого ухваленого в ній судового рішення. Суддя, який брав участь у вирішенні справи в суді апеляційної інстанції, не може брати участі у розгляді цієї самої справи в судах касаційної або першої інстанції, а також у новому розгляді справи після скасування ухвали чи рішення суду апеляційної інстанції. Суддя, який брав участь у перегляді справи в суді касаційної інстанції, не може брати участі в розгляді цієї справи в суді першої чи апеляційної інстанції, а також у новому її розгляді після скасування ухвали чи рішення суду касаційної інстанції. Суддя, який брав участь у вирішенні справи, рішення в якій було в подальшому скасовано судом вищої інстанції, не може брати участі у розгляді заяви про перегляд за нововиявленими обставинами рішення суду у цій справі. Суддя, який брав участь у вирішенні справи в суді першої, апеляційної, касаційної інстанцій, не може брати участі у розгляді заяви про перегляд судового рішення у зв`язку з виключними обставинами у цій справі.

З заяви про відвід судді вбачається, що позивач вбачає упередженість судді Вельможної І.В. внаслідок її необґрунтованих дій, що виявилися в безпідставному винесенні рішення щодо залишення 29.04.2021 позову без розгляду, та порушенні її права на доступ до правосуддя.

Відповідно до практики Європейського суду з прав людини, судді зобов`язані викликати довіру в учасників судового розгляду, а тому будь-який суддя, стосовно якого є підстави для підозри у недостатній неупередженості, повинен брати самовідвід або бути відведений. Відповідно до пункту 5 частини 1 статті 36 Цивільного процесуального кодексу України суддя не може розглядати справу і підлягає відводу (самовідводу), якщо є інші обставини, що викликають сумнів в неупередженості або об`єктивності судді.

При розгляді заяви про відвід слід виходити саме з суб`єктивної оцінки сторони у справі щодо дій головуючого у справі. Іншими словами, якщо сторона має сумнів в безсторонності судді, хоча об`єктивно це нічим не підкріплено, то практика Європейського суду з прав людини (справи "Пуллар проти Сполученого Королівства" і "Томанн проти Швейцарії", а також "Екедемі Трейдинг ЛТД та інші проти Греції" і "Дактарас проти Литви") наголошує на необхідності задоволення такої заяви про відвід, адже в іншому випадку це буде розцінено як порушення права особи на справедливий суд. Отже, не задоволення заяви про відвід може сприйматися стороною як порушення її прав.

Всі обставини та обґрунтування відводу свідчать про те, що у сторони по справі, а саме у позивача завідомо склалася позиція та думка про необ`єктивність та упередженість судді, а отже завідомо майбутнє законне рішення у справі в будь-якому випадку стороною ставиться під сумнів.

З метоютого, щоб у сторін не виникало будь-яких сумнівів в об`єктивності та неупередженості судді, а також з метою виключення всіх обставин, які можуть в подальшому викликати сумнів в об`єктивності та неупередженості судді при розгляді даної справи, суд знаходить підстави для задоволення заяви про відвід судді у справі № 621/1997/18 (провадження № 2/621/434/2).

Керуючись ст. ст. 36, 37,40, 189, 197, 252, 259-261 ЦПК України, суд

у х в а л и в:

Заяву ОСОБА_1 про відвід судді Вельможної І.В. у справі за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , Головного управління Державної служби України з питань геодезії та картографії у Харківській області, Зміївської районної державної адміністрації Харківської області, Задонецької сільської ради Зміївського району Харківської області про визнання права власності на земельну ділянку та виправлення помилок в Державному земельному кадастрі - задовольнити.

Відвести суддю Зміївського районного суду Харківської області Вельможну І.В. від розгляду цивільної справи № 621/1997/18/20 (провадження № 2/621/434/22) за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , Головного управління Державної служби України з питань геодезії та картографії у Харківській області, Зміївської районної державної адміністрації Харківської області, Задонецької сільської ради Зміївського району Харківської області про визнання права власності на земельну ділянку та виправлення помилок в Державному земельному кадастрі.

Передати справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , Головного управління Державної служби України з питань геодезії та картографії у Харківській області, Зміївської районної державної адміністрації Харківської області, Задонецької сільської ради Зміївського району Харківської області про визнання права власності на земельну ділянку та виправлення помилок в Державному земельному кадастрі до канцелярії Зміївського районного суду Харківської області для визначення складу суду, в порядку встановленому статтею 33 Цивільного процесуального кодексу України.

Ухвала набирає законної сили негайно після її проголошення.

Суддя: