Справа №:755/7231/21
Провадження №: 2/755/961/22
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"16" лютого 2022 р. Дніпровський районний суд міста Києва, в складі головуючого судді Хромової О.О., при секретарі Кошель К.А., без участі сторін, розглянувши матеріали цивільної справи за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про поділ спільного сумісного майна подружжя,

В С Т А Н О В И В:

Ухвалою Дніпровського районного суду міста Києва від 16 червня 2021 року відкрито провадження у справі за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про поділ спільного сумісного майна подружжя, постановлено розгляд справи проводити за правилами загального позовного провадження, призначено підготовче засідання.

В підготовчому засіданні 21 липня 2021 року задоволено заяву представника позивача ОСОБА_3 про забезпечення позову, підготовче засідання відкладено на 14 вересня 2021 року, про що сторони повідомлено під розписку.

В підготовче засідання, призначене на 14 вересня 2021 року, представник позивача

ОСОБА_3 та позивач ОСОБА_1 не з`явилися, про причини неявки не повідомили, заяву про розгляд справи без їхньої участі або про відкладення судового засідання до суд не подавали.

У зв`язку з першою неявкою позивача та його представника без поважних причин, суд відклав підготовче засідання на 19 жовтня 2021 року, про що повідомив позивача, шляхом направлення на вказану у позові електронну адресу судової повістки.

В підготовче засідання, призначене на 19 жовтня 2021 року позивач та його представник, будучи належним чином повідомленими про дату та час розгляду справи, повторно не з`явилися.

Враховуючи, що позивач ОСОБА_1 та її представник ОСОБА_3 не направляли до суду заяви про розгляд справи у їх відсутності та/або про відкладення судового засідання, а також враховуючи відсутність будь-яких клопотань з боку сторін, суд закрив підготовче провадження та призначив судове засідання на 24 листопада 2021 року, про що повідомив позивача, шляхом направлення на вказану у позові електронну адресу судової повістки.

24 листопада 2021 року позивач ОСОБА_1 та її представник ОСОБА_3 , будучи належним чином повідомленими про дату та час розгляду справи, в судове засідання не з`явилися, про поважність такої неявки суд не повідомили, заява про розгляд справи за їх відсутності до суду не надходила.

У зв`язку з першою неявкою позивача та її представника в судове засідання без поважних причин, суд відклав судове засідання на 11 січня 2022 року, про що повідомив сторони.

В судове засідання, призначене на 11 січня 2022 року позивач ОСОБА_1 та її представник ОСОБА_3 вдруге не з`явилися, про причини своєї неявки не повідомили.

З метою забезпечення рівності учасників процесу та вільного доступу до правосуддя, суд в черговий раз відклав судове засідання на 16 лютого 2022 року про що повідомив позивача та її представника всіма можливими засобами зв`язку: шляхом направлення SMS-повідомлення на вказаний у позовній заяві номер телефону позивача ОСОБА_2 та шляхом направлення поштової кореспонденції на вказану у позові адресу.

16 лютого 2022 року ОСОБА_1 та її представник ОСОБА_3 втретє не з`явилися. Поштова кореспонденція, що направлялася на адресу ОСОБА_1 ,. повернулася до суду неврученою, SMS-повідомлення, що направлялося на вказаний у позові номер телефону ОСОБА_1 не було доставлено абоненту з технічних причин у оператора мобільного зв`язку.

16 лютого 2022 року представник відповідача ОСОБА_2 - ОСОБА_4 , подала до суду заяву про залишення позову без розгляду, з тих підстав, що сторона позивача 14 вересня 2021 року,

19 жовтня 2021 року та 24 листопада в судове засідання не з`явилися. Також в заяві просила скасувати вжиті ухвалою суду від 21 липня 2021 року заходи забезпечення позову.

За змістом пункту 3 частини першої статті 257 ЦПК України суд постановляє ухвалу про залишення позову без розгляду, якщо належним чином повідомлений позивач повторно не з`явився в судове засідання або не повідомив про причини неявки, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності і його нез`явлення не перешкоджає розгляду справи.

За встановленими у статтях 12, 13 ЦПК України принципами змагальності та диспозитивності, - особа на власний розсуд користується своїми процесуальними правами та обов`язками відповідно до зазначених положень, а також положень, визначених статтями 43, 49 ЦПК України, але зобов`язана здійснювати їх добросовісно (частина перша статті 44 ЦПК України).

Європейський суд з прав людини в рішенні у справі «Юніон Аліментаріа проти Іспанії», а також в рішенні у справі «Каракуця проти України» зазначив, що заявник зобов`язаний демонструвати готовність брати участь на всіх етапах розгляду, що стосуються безпосередньо його, утримуватися від використання прийомів, які пов`язані із зволіканням у розгляді справи, а також максимально використовувати всі засоби внутрішнього законодавства для прискорення процедури слухання. Крім того, позивач як сторона, яка задіяна в ході судового розгляду, зобов`язана з розумним інтервалом часу сама цікавитися провадженням у її справі, добросовісно користуватися належними їй процесуальними правами та неухильно виконувати процесуальні обов`язки.

Неявка позивача в судові засідання є його волевиявленням, проявом дії принципу диспозитивності, який означає (від лат. Dispono - розпоряджатись) надання учаснику справи можливості вільно розпоряджатися своїми правами на власний розсуд (особисто турбуватись про здійснення своїх прав). В цьому контексті повторна неявка належним чином повідомленого позивача за процесуальним змістом є його конклюдентною дією, в якій виявлена його воля на залишення позову без розгляду, що є правовим наслідком свідомого нездійснення позивачем права брати участь у судовому засіданні. Таким чином законодавець передбачив баланс захисту прав як позивача, який повторно не з`явився у судове засідання, так і відповідача, який ставиться у ситуацію невизначеності від таких дій позивача.

У постанові Верховного Суду від 25 квітня 2018 року у справі № 800/547/17 зроблено висновок, що направлення листів рекомендованою кореспонденцією на дійсні адреси є достатнім для того, щоб вважати повідомлення «належним».

Крім того, у рішенні Європейського суду з прав людини від 26 квітня 2007 року у справі «Олександр Шевченко проти України» зазначено: (…) сторони в розумні інтервали часу мають вживати заходів, щоб дізнатися про стан відомого їм провадження (…).

У Постанові від 14 серпня 2020 у справі № 904/2584/19 Верховний Суд зробив висновок, що у разі якщо ухвалу про вчинення відповідної процесуальної дії або судове рішення направлено судом рекомендованим листом за належною поштовою адресою, яка була надана суду відповідною стороною, і судовий акт повернуто підприємством зв`язку з посиланням на відсутність (вибуття) адресата, відмову від одержання, закінчення строку зберігання поштового відправлення тощо, то необхідно вважати, що адресат повідомлений про вчинення відповідної процесуальної дії або про прийняття певного судового рішення у справі.

З аналізу вищенаведених норм, враховуючи, що будучи належним чином повідомленим про дату та час розгляду справи, позивач та її представник повторно в судове засідання не з`явилися, суд приходить до висновку про наявність передбачених пунктом 3 частини першої статті 257 ЦПК України підстав для залишення даного позову без розгляду.

Залишаючи позов без розгляду, суд враховує строки, визначені законом для розгляду справи, враховує дію принципів диспозитивності, змагальності у цивільному судочинстві і рівності прав та обов`язків сторін, враховує недобросовісне використання позивачем його процесуальних прав та недобросовісне ставлення до виконання процесуальних обов`язків, враховує вжиті судом заходи і що вони є достатніми для забезпечення прав позивача при умові добросовісного здійснення ним своїх прав та належного виконання процесуальних обов`язків.

Крім того, ухвалою Дніпровського районного суду міста Києва від 21 липня 2021 року судом задоволено частково заяву представника ОСОБА_1 - ОСОБА_3 , про забезпечення позову, накладено арешт на нерухоме майно ОСОБА_2 , а саме: квартиру АДРЕСА_1 та гараж, що знаходиться за адресою: м. Київ, «Лівобережний-2» , гаражно-будівельний кооператив, гараж НОМЕР_1, адреса ГК: м. Київ, вулиця Сагайдака Степана, 115 .

Згідно із частиною дев`ятою статті 158 ЦПК України у випадку залишення позову без розгляду, закриття провадження у справі або у випадку ухвалення рішення щодо повної відмови у задоволенні позову суд у відповідному судовому рішенні зазначає про скасування заходів забезпечення позову.

Враховуючи, що позов залишено без розгляду, то є підстави для скасування вжитих судом заходів забезпечення позову, оскільки потреба у подальшому існуванні заходів забезпечення позову відпадає разом з набранням ухвалою законної сили.

Керуючись статтями 158, 257, 260 ЦПК України, суд -

П О С Т А Н О В И В:

Позов ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про поділ спільного сумісного майна подружжя, - залишити без розгляду.

Скасувати заходи забезпечення позову, вжиті ухвалою Дніпровського районного суду міста Києва від 21 липня 2021 року у цивільній справі № 755/7231/21 за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про поділ спільного сумісного майна подружжя.

Скасувати арешт нерухомого майна ОСОБА_2 , а саме: квартири АДРЕСА_1 та гаража, що знаходиться за адресою:

м. Київ, «Лівобережний-2» , гаражно-будівельний кооператив, гараж НОМЕР_1, адреса ГК: м. Київ, вулиця Сагайдака Степана, 115 .

Примірник ухвали про скасування заходів забезпечення позову невідкладно після набрання такою ухвалою законної сили надіслати заявнику, всім особам, яких стосуються заходи забезпечення позову і яких суд може ідентифікувати, а також державним та іншим органам, які повинні були та (або) виконували ухвалу про забезпечення позову, для здійснення ними відповідних дій щодо скасування заходів забезпечення позову.

Ухвала набирає законної сили після закінчення строку для подання апеляційної скарги, якщо таку скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги ухвала, якщо її не скасовано, набирає законної сили після розгляду справи апеляційним судом.

Апеляційна скарга подається до Київського апеляційного суду протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення.

У разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Учасник справи, якому ухвала суду не була вручена у день її проголошення або складання, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження: на ухвали суду - якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Строк на апеляційне оскарження може бути також поновлений в разі пропуску з поважних причин, крім випадків, зазначених у частині другій статті 358 ЦПК України.

Суддя О.О. Хромова