Справа № 138/3135/20
Провадження №:2-п/138/2/22
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

16 лютого 2022 року м. Могилів-Подільський

Могилів-Подільський міськрайонний суд Вінницької області, в складі:

головуючого судді Київської Т.Б.,

за участю секретаря Політанської Т.М.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в приміщенні Могилів-Подільського міськрайонного суду заяву представника ОСОБА_1 про перегляд заочного рішення від 10.06.2021 у цивільній справі за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_1 про усунення перешкод у здійсненні права користування і розпорядження майном шляхом виселення без надання іншого житлового приміщення,

ВСТАНОВИВ:

В провадженні суду знаходилась вказана вище цивільна справа і відповідно до рішення суду від 10.06.2021, яке було ухвалено заочно, позов було задоволено повністю.

Представник відповідача звернулась до суду з заявою про перегляд вказаного заочного рішення суду, яка мотивована тим, зокрема, що про вказане вище заочне рішення вона дізналась лише 25.01.2022 під час ознайомлення з матеріалами справи, оскільки копію рішення ні відповідач, ні представник не отримували. Крім того, відповідач з 11.06.2021 перебуває за кордоном, а тому рішення не отримувала. В судове засідання 10.06.2021 представник відповідача подала відзив та заяву про відкладення судового розгляду, однак судом проставлено час її здачі, а саме 11 год. 45 хв.

Щодо обставин справи, відповідач заперечує проти задоволення позову, оскільки вона є племінницею позивача та 1997 року вселилась до квартири АДРЕСА_1 і з того часу постійно там проживала. З того часу відповідач провела в квартирі ремонт, зробила інші поліпшення. Крім того, до вказаних правовідносин не може бути застосовано положення ст. 116 ЖК України, оскільки відповідач відкрито і безперервно протягом 23 років проживала у вказаній квартирі. Так само положення ст. 156 ЖК України не можуть бути застосовані, оскільки відповідач є членом сім`ї позивача. Враховуючи викладене, відповідач просить суд скасувати заочне рішення та призначити справу до розгляду в загальному порядку.

В судовому засіданні 09.02.2022 представник заявника вимоги заяви підтримала. Зазначила, зокрема, що сторони є родичами і з 1997 року ОСОБА_1 проживає одна в квартирі АДРЕСА_1 . З того часу вона поставила там свої замки, зробила ремонт, відкрито володіє та користується зазначеним житлом. В судове засідання 16.02.2022 представник заявника не з`явилась. Подала до суду клопотання про проведення судового розгляду без її участі.

Представник позивача в судове засідання не з`явилась. Подала до суду клопотання про проведення судового розгляду без її участі. Також просила в задоволенні заяви про перегляд заочного рішення відмовити та зазначила, що ОСОБА_1 не є членом сім`ї ОСОБА_2 .

Дослідивши зміст заяви про перегляд заочного рішення, матеріали справи, суд прийшов до таких висновків.

Згідно ст.284 ЦПК України заочне рішення може бути переглянуто судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача.

Відповідно до п. 2 ч. 3 ст. 287 ЦПК України, в результаті розгляду заяви про перегляд заочного рішення, суд може своєю ухвалою скасувати заочне рішення і призначити справу до розгляду в загальному порядку.

Так, заочним рішенням Могилів-Подільського міськрайонного суду Вінницької області від 10.06.2021 задоволено позов ОСОБА_2 , вирішено виселити ОСОБА_1 із житлової квартири АДРЕСА_1 без надання іншого житлового приміщення.

Копія рішення суду направлялась ОСОБА_1 за адресою місця проживання, однак таке відправлення вручено не було (а.с.56).

Згідно ч. 3 ст. 284 ЦПК України учасник справи, якому повне заочне рішення суду не було вручене у день його проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на подання заяви про його перегляд - якщо така заява подана протягом двадцяти днів з дня вручення йому повного заочного рішення суду.

Суду надано копію паспорта № НОМЕР_1 ОСОБА_1 з якої слідує, що 11.06.2021 вона перетнула державний кордон України у напрямку виїзд. Відмітка про в`їзд на територію України після вказаної дати відсутня (а.с.69).

В матеріалах справи наявна заява представника відповідача про ознайомлення з матеріалами справи та відмітка на вказаній заяві про ознайомлення 25.01.2022 (а.с.64). Із заявою про перегляд заочного рішення представник заявника звернулась 25.01.2022.

Таким чином, заявнику слід поновити строк на пред`явлення заяви про перегляд заочного рішення.

Згідно ст. 288 ЦПК України скасування заочного рішення суду можливе за таких умов, заочне рішення підлягає скасуванню, якщо судом буде встановлено, що відповідач не з`явився в судове засідання та (або) не повідомив про причини неявки, а також не подав відзив на позовну заяву з поважних причин, і докази, на які він посилається, мають істотне значення для правильного вирішення справи.

Обґрунтовуючи заяву про перегляд заочного рішення представник заявника зазначає, що 10.06.2021 подала до суду відзив на позов та заяву про відкладення судового розгляду.

Разом з тим, вказана заява та відзив подані через канцелярію суду 10.06.2021 об 11 год. 42 хв. та об 11 год. 45 хв., відповідно. При цьому, судове засідання з розгляду даної справи було призначено на 10.06.2021 на 09 год. 30 хв.

Крім того, в судовому засіданні та заяві про перегляд заочного рішення представник заявника зазначила, що сторони є членами однієї сім`ї.

На підтвердження таких обставин суду надано лише: свідоцтво про народження серії НОМЕР_2 , згідно якого батьками ОСОБА_2 є ОСОБА_4 та ОСОБА_5 ; свідоцтво про народження серії НОМЕР_3 , згідно якого батьками ОСОБА_6 є ОСОБА_4 та ОСОБА_5 ; витяг з Державного реєстру актів цивільного стану громадян про шлюб щодо підтвердження дошлюбного прізвища № 1 від 04.12.2009, згідно якого 02.08.1986 ОСОБА_6 уклала шлюб з ОСОБА_7 та після реєстрації шлюбу прізвище дружини « ОСОБА_6 »; свідоцтво про народження серії НОМЕР_4 , згідно якого батьками ОСОБА_1 є ОСОБА_6 та ОСОБА_7 .

Разом з тим, відповідно до частин другої та четвертої статті 3 Сімейного кодексу України сім'ю складають особи, які спільно проживають, пов`язані спільним побутом, мають взаємні права й обов`язки. Сім`я створюється на підставі шлюбу, кровного споріднення, усиновлення, а також на інших підставах, не заборонених законом і таких, що не суперечать моральним засадам суспільства.

Згідно з абзацом п`ятим пункту 6 мотивувальної частини Рішення Конституційного Суду України від 3 червня 1999 року № 5-рп/99 у справі про офіційне тлумачення терміна «член сім`ї» членами сім`ї є, зокрема, особи, які постійно з ним мешкають і ведуть спільне господарство. До таких осіб належать не тільки близькі родичі (рідні брати, сестри, онуки, дід і баба), але й інші родичі чи особи, які не перебувають з військовослужбовцем у безпосередніх родинних зв`язках (брати, сестри дружини (чоловіка); неповнорідні брати і сестри; вітчим, мачуха; опікуни, піклувальники, пасинки, падчерки й інші). Обов`язковими умовами для визнання їх членами сім`ї, крім спільного проживання, є: ведення спільного господарства, тобто наявність спільних витрат, спільного бюджету, спільного харчування, купівля майна для спільного користування, участь у витратах на утримання житла, його ремонт, надання взаємної допомоги, наявність усних чи письмових домовленостей про порядок користування житловим приміщенням, інших обставин, які засвідчують реальність сімейних відносин.

Отже, законодавство не передбачає вичерпного переліку членів сім`ї та визначає критерії, за наявності яких особи складають сім`ю. Такими критеріями є спільне проживання (за винятком можливості роздільного проживання подружжя з поважних причин і дитини з батьками), спільний побут і взаємні права й обов`язки.

При цьому, доводи представника заявника про те, що ОСОБА_1 проживала з 1997 року за адресою: АДРЕСА_2 не доведено жодним доказом.

При чому, одночасно з даним твердженням представник заявника зазначила, що вона там проживала сама, а власник там лише був зареєстрований, вони є родичасми і саме ці обставини уже дають підстави вважати їх членами сім`ї.

Таким чином, суд вважає що представник заявника не довела ту обставину, що сторони є членами однієї сім`ї, оскільки не зазначено та не надано жодного доказу на підтвердження таких обставин, зокрема, обставин спільного проживання, побуту, ведення спільного господарства, спільних коштів, наявності взаємних прав та обов`язків.

Тобто, за недоведеності обставин з якими закон пов`язує поняття «член сім`ї» суд не може вважати доводи представника заявника такими, що можуть впливати на суть судового рішення, яке вона просить переглянути.

Представник заявника в судовому засіданні стверджувала, що ОСОБА_1 вселилась до квартири АДРЕСА_1 та проводила там ремонт. Разом з тим, жодних доказів на підтвердження таких обставин суду також не надала. Так само, сторона заявника не надала суду доказів наявності домовленостей між сторонами, щодо проживання у вказаному житлі.

Крім того, з матеріалів справи слідує, що позивачу чинняться перешкоди в доступі до житла ще з 2019 року, оскільки, крім іншого, в матеріалах справи є реєстрація відповідного повідомлення позивача та подання державного виконавця про примусовий вхід до житла, яке було задоволено судом.

Враховуючи викладене вище, зміст заяви про перегляд заочного рішення, суть правовідносин, що склались між сторонами спору суд вважає, що представником заявника не надано жодних належних та допустимих доказів, які б мали істотне значення для вирішення справи і вплинули б на суть рішення суду, а тому заяву про перегляд заочного рішення слід залишити без задоволення.

Враховуючи викладене та керуючись ст. 260, 284-287 ЦПК України, суд

УХВАЛИВ:

Поновити ОСОБА_1 строк на подання заяви про перегляд заочного рішення від 10.06.2021 у цивільній справі за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_1 про усунення перешкод у здійсненні права користування і розпорядження майном шляхом виселення без надання іншого житлового приміщення.

Залишити без задоволення заяву представника ОСОБА_1 про перегляд заочного рішення від 10.06.2021 у цивільній справі за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_1 про усунення перешкод у здійсненні права користування і розпорядження майном шляхом виселення без надання іншого житлового приміщення.

Ухвала набирає законної сили негайно після її проголошення.

Відповідно до ч. 4 ст. 287 ЦПК України у разі залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення заочне рішення може бути оскаржене в загальному порядку, встановленому цим Кодексом. У цьому разі строк на апеляційне оскарження рішення починає відраховуватися з дати постановлення ухвали про залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення.

Суддя: Т.Б.Київська