Справа №639/2946/21
Провадження №2-о/639/12/22
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

09 лютого 2022 року

Жовтневий районний суд м. Харкова у складі:

головуючого судді Рубіжного С.О.,

за участю секретаря Чубенко О.С.,

заявника ОСОБА_1 ,

представника заявника ОСОБА_2 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні у м. Харкові цивільну справу за заявою ОСОБА_1 , заінтересовані особи ОСОБА_3 , Харківська міська рада, Приватний нотаріус Харківського міського нотаріального округу Харківської області Рибкіна Олена Миколаївни про встановлення факту родинних відносин, суд

ВСТАНОВИВ:

До Жовтневого районного суду м. Харкова звернулася заявник ОСОБА_1 з заявою про встановлення факту родинних відносин, в якій просила суд встановити факт, що вона є рідною сестрою ОСОБА_4 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_1 .

В обґрунтування заяви посилалась на те, що мати заявника ОСОБА_5 два рази перебувала у шлюбі. Перший раз вона вийшла заміж за ОСОБА_6 приблизно у 1933 році (свідоцтво про шлюб не зберіглося). Від шлюбу у них народилася донька ОСОБА_7 , 1933 року народження, при цьому у свідоцтві про народження прізвище матері на російській мові вказане, як « ОСОБА_8 », а прізвище сестри « ОСОБА_9 ».

У 1938 році мати заявника вийшла заміж за ОСОБА_10 . В довідці з державного архіву її дошлюбне прізвище вказано, як « ОСОБА_9 ». Від другого шлюбу народилася двоє дітей, заявник ОСОБА_11 (після шлюбу ОСОБА_12 ), та її сестра ОСОБА_13 ( після шлюбу ОСОБА_14 ).

За весь час життя заявник підтримувала стосунки з сестрами. ОСОБА_15 у 1960 році вийшла заміж та взяла прізвище чоловіка « ОСОБА_16 ».

У 2020 році ОСОБА_4 померла.

Після смерті сестри заявник звернулася до ПН ХМНО ОСОБА_17 з заявою про прийняття спадщини, у зв`язку з чим була відкрита спадкова справа. Інша спадкоємиця ОСОБА_18 подала заяву про відмову у прийнятті спадщини.

У процесі вивчення документів з`ясувалося, що прізвище матері заявника у документах РАЦС не співпадає та має розбіжності, а саме: у свідоцтві про шлюб з ОСОБА_10 прізвище дружини вказано, як « ОСОБА_9 », а у свідоцтві про народження сестри « ОСОБА_9 ».

24.04.2021 року заявник отримала від ПН ХМНО ОСОБА_17 повідомлення про необхідність підтвердження її родинних відносин з сестрою.

Встановлення факту родинних відносин необхідно заявнику для оформлення спадщини.

Ухвалою Жовтневого районного суду м. Харкова від 11 травня 2021 року відкрито провадження у справі. Призначено судове засідання.

Ухвалою Жовтневого районного суду м. Харкова від 23 липня 2021 року залучено до участі у цивільній справі №639/2946/21 в якості заінтересованої особи Харківську міську ради, місцезнаходження за адресою: м. Харків, м-н. Конституції, б. 7.

16 серпня 2021 року до суду від Харківської міської ради надійшли пояснення, в яких останні зазначили, що заявник не надала суду достатніх, належних та допустимих доказів в обґрунтування заявлених вимог.

Харківська міська рада вважає, що надані заявником докази, копії свідоцтва документів про народження, копії свідоцтва про одруження, копія архівної довідки, не є достатніми для встановлення факту родинних відносин, оскільки існують вагомі розбіжності в даних між особами, які унеможливлюють безспірно підтвердити той факт, що заявник та ОСОБА_4 є рідними сестрами.

Документи, які надані заявником не можуть підтверджувати факт родинних відносин, оскільки не є документами на підтвердження факту родинних відносин та інших відносин спадкоємців зі спадкодавцем, а самі показання свідків не можуть не можуть слугувати як підстава для задоволення вимог.

І тому, Харківська міська рада вважає, що заявником не було надано достовірних доказів, які б підтвердили факт родинних відносин між фізичними особами.

Отже, після відкриття провадження у справі наявний спір про право цивільне, який можливо вирішити тільки в порядку позовного провадження.

У зв`язку з викладеним Харківська міська рада просила суд відмовити у задоволенні заявлених вимог.

26 жовтня 2021 року від заявника до суду надійшла заява про долучення до матеріалів справи копії АДРЕСА_1 , а також пояснення, в яких заявник зазначила, що нею були надані до суду достатні докази, які підтверджують її родинний зв`язок з ОСОБА_4 , а саме: архівна довідка та запис акту про шлюб з ОСОБА_10 , у яких прізвище ім`я по батькові її мами зазначене, як « ОСОБА_19 , а в свідоцтві про народження її сестри прізвище та ім`я її мами вказане « ОСОБА_20 », у свідоцтві заявника про народження прізвище її мами вказане « ОСОБА_21 ». Таким чином ім`я та ім`я по батькові їх мами у всіх документах співпадає.

Окрім цього, факт родинних відносин підтверджується страховим полісом від 06.12.1994 року, у якому сестра заявника - ОСОБА_4 за життя зробила позначку, зазначивши, що договір Страхування укладений на користь ОСОБА_1 , при цьому особисто вказавши, що заявник є її сестрою.

Факт родинних відносин підтверджується також Будинковою книгою домоволодіння АДРЕСА_1 , у якій зазначено, що у домоволодіння АДРЕСА_1 були зареєстровані: батько заявника - ОСОБА_10 , мати заявника ОСОБА_22 , заявник - ОСОБА_23 та сестра заявника - ОСОБА_15 та ОСОБА_13 .

Заявник зазначає, що важко уявити, щоб у одному будинку були зареєстровані та мешкали зовсім чужі один одному особи, у яких випадково співпадають ім`я та ім`я по батькові, так саме як і той факт, що заявник займалася похованням не своєї родички, а зовсім чужої їй людини.

Позиція Харківської міської ради про те, що надані документи заявником, в тому числі показання свідків не можуть слугувати як підстава в задоволенні заявлених вимог, суперечить вимогам ст. ст. 76, 77, 78, 79, 80, 81, 89 ЦПК України. Верховний Суд України у Судовій практиці розгляду справ про встановлення фактів, що мають юридичне значення, вказав, що до заяви про встановлення факту родинних відносин можуть додаватися такі документи та докази:

- докази, які підтверджують наявність цього юридичного факту (акти, анкети, автобіографії, листівки, сімейні фотографії, листи ділового та особистого характеру, особові справи, рішення судів, ордери на вселення, обмінні ордери, погосподарські книги, виписки з домових книг та інші документи, які у собі містять відомості про родинні відносини осіб);

- довідки органів реєстрації актів цивільного стану про неможливість поновлення втрачених записів, внесення змін і доповнень, виправлень у записи актів цивільного стану;

- пояснення свідків, яким достовірно відомо про взаємовідносини померлого із заявником.

Окрім того, Харківська міська рада не надала до суду жодного доказу, якій би спростовував факт заявника з Черкащиною родинних стосунків.

У судовому засіданні заявник та її представник підтримали заяву та просили її задовольнити, проти залишення заяви без розгляду заперечували.

Заінтересовані особи ОСОБА_18 , ПН ХМНО Рибкіна О.М. в судове засідання не з`явилися, в матеріалах справи містяться заяви про розгляд справи без їх участі.

Заінтересована особа Харківська міська рада в судове засідання не з`явилася, про день час та місце слухання справи повідомлялась належним чином.

Суд, вислухавши пояснення заявника та її представника, дослідивши матеріли справи, дійшов до наступного висновку.

Відповідно до ч. ч. 1, 2 ст. 19 Цивільного процесуального кодексу України суди розглядають у порядку цивільного судочинства справи, що виникають з цивільних, земельних, трудових, сімейних, житлових та інших правовідносин, крім справ, розгляд яких здійснюється в порядку іншого судочинства. Цивільне судочинство здійснюється за правилами, передбаченими цим Кодексом, у порядку наказного, позовного провадження (загального або спрощеного) та окремого провадження.

Згідно з ч. 7 ст. 19 Цивільного процесуального кодексу України окреме провадження призначене для розгляду справ про підтвердження наявності або відсутності юридичних фактів, що мають значення для охорони прав та інтересів особи або створення умов для здійснення нею особистих немайнових чи майнових прав або підтвердження наявності чи відсутності неоспорюваних прав.

В силу приписів ч. ч. 1, 2 ст. 293 Цивільного процесуального кодексу України окреме провадження - це вид непозовного цивільного судочинства, в порядку якого розглядаються цивільні справи про підтвердження наявності або відсутності юридичних фактів, що мають значення для охорони прав, свобод та інтересів особи або створення умов здійснення нею особистих немайнових чи майнових прав або підтвердження наявності чи відсутності неоспорюваних прав. Суд розглядає в порядку окремого провадження справи про встановлення фактів, що мають юридичне значення.

Відповідно до п. 5 ч. 2 ст. 293, ст. 315 Цивільного процесуального кодексу України та роз`яснень, викладених у п. 1 постанови Пленуму Верховного Суду України від 31.03.1995 року № 5 «Про судову практику в справах про встановлення фактів, що мають юридичне значення», суд розглядає в порядку окремого провадження справи про встановлення фактів, якщо: згідно з законом такі факти породжують юридичні наслідки, тобто від них залежить виникнення, зміна або припинення особистих чи майнових прав громадян; чинним законодавством не передбачено іншого порядку їх встановлення; заявник не має іншої можливості одержати або відновити загублений чи знищений документ, який посвідчує факт, що має юридичне значення; встановлення факту не пов`язується з наступним вирішенням спору про право.

Характерною ознакою категорії справ окремого провадження є відсутність у них спору про право і метою яких є встановлення юридичного факту або стану. При цьому в порядку окремого провадження може вирішуватися спір про факт, але не спір про право цивільне.

Встановлення факту, що має юридичне значення в окремому провадженні можливе при умові, що факти, що підлягають встановленню, повинні мати юридичне значення, тобто від них мають безпосередньо залежати виникнення, зміна або припинення особистих чи майнових прав фізичної особи без повторного звернення до суду на підставі цього рішення та встановлення такого факту не пов`язується з наступним вирішенням спору про право.

Суддя відмовляє у відкритті провадження у справі, якщо з заяви про встановлення факту, що має юридичне значення, вбачається спір про право, а якщо спір про право буде виявлений під час розгляду справи, - залишає заяву без розгляду (частина четверта статті 315 ЦПК України).

Якщо під час розгляду справи у порядку окремого провадження з`ясується, що має місце спір про право, суд залишає заяву без розгляду та роз`яснює заявникові, що він має право звернутися до суду з позовом на загальних підставах.

Отож, визначальною обставиною під час розгляду заяви про встановлення певних фактів у порядку окремого провадження є те, що встановлення такого факту не пов`язане з наступним вирішенням спору про право цивільне.

Під спором про право необхідно розуміти певний стан суб`єктивного права; спір є суть суперечності, конфлікт, протиборство сторін, спір поділяється на матеріальний і процесуальний. Таким чином, виключається під час розгляду справ у порядку окремого провадження існування спору про право, який пов`язаний з порушенням, оспорюванням або невизнанням, а також недоведенням наявності суб`єктивного права за умов, що є певні особи, які перешкоджають у реалізації такого права.

У порядку окремого провадження розглядаються справи про встановлення фактів, зокрема, якщо згідно із законом такі факти породжують юридичні наслідки, тобто від них залежить виникнення, зміна або припинення особистих чи майнових прав осіб; встановлення факту не пов`язується із наступним вирішенням спору про право.

Відповідно до пункту 5 частини другої статті 293, статті 315 ЦПК України та роз`яснень, викладених у пункті 1 постанови Пленуму Верховного Суду України від 31 березня 1995 року № 5 «Про судову практику в справах про встановлення фактів, що мають юридичне значення», суд розглядає в порядку окремого провадження справи про встановлення фактів, якщо: згідно із законом такі факти породжують юридичні наслідки, тобто від них залежить виникнення, зміна або припинення особистих чи майнових прав громадян; чинним законодавством не передбачено іншого порядку їх встановлення; заявник не має іншої можливості одержати або відновити загублений чи знищений документ, який посвідчує факт, що має юридичне значення; встановлення факту не пов`язується з наступним вирішенням спору про право.

Частиною першою статті 1277 ЦК України передбачено, що у разі відсутності спадкоємців за заповітом і за законом, усунення їх від права на спадкування, неприйняття ними спадщини, а також відмови від її прийняття орган місцевого самоврядування за місцем відкриття спадщини, а якщо до складу спадщини входить нерухоме майно - за його місцезнаходженням, зобов`язаний подати до суду заяву про визнання спадщини відумерлою.

У разі якщо на об`єкті нерухомого майна на момент відкриття спадщини знаходиться рухоме майно, що входить до складу спадщини, таке рухоме майно переходить у власність територіальної громади, якій передано нерухоме майно.

Невизнання та оспорення Харківською міською радою права заявників на спадкування після смерті померлої зумовлює наявність спору про право, що на підставі статті 1277 ЦК України, зобов`язує орган місцевого самоврядування подати заяву про визнання спадщини відумерлою.

Визнаючи право Харківської міської ради на оскарження рішення суду про встановлення факту родинних відносин, апеляційний суд дійшов правильного висновку про необхідність залучення органу місцевого самоврядування до участі у справі.

Отже, факт, про встановлення якого просять заявники, не підлягає з`ясуванню у порядку окремого провадження, оскільки із поданої заяви судами обґрунтовано встановлено, що існує спір про право, який підлягає розгляду у порядку позовного провадження.

Саме такий висновок викладено у постанові Верховного Суду від 01.09.2020 у справі № 639/980/19.

Судом встановлено, що метою звернення із заявою про встановлення факту родинних відносин є встановлення в судовому порядку обставин, необхідних для оформлення спадщини після смерті ОСОБА_4 , померлої ІНФОРМАЦІЯ_2 . Інші спадкоємці, крім заявника, відсутні.

Заінтересована особа, а саме Харківська міська рада, зазначила про наявність між нею та заявником спору про право, оскільки вона не визнає факту родинних відносин чим саме не визнає право заявника на спадщину, та повинена виконати законний обов`язок щодо подання до суду заяви про визнання майна, що належало на праві приватної власності ОСОБА_4 , відумерлою спадщиною та її передачу у комунальну власність територіальній громаді м. Харкова.

Таким чином, факт, про встановлення якого просить заявник, не підлягає з`ясуванню у порядку окремого провадження, оскільки судом встановлено, що існує спір про право, який підлягає розгляду виключно у порядку позовного провадження.

Враховуючи вищевикладене, суд дійшов висновку про залишення без розгляду заяви ОСОБА_1 про встановлення фактупро встановлення факту родинних відносин.

Керуючись ст. ст. 260, 261, 294, 315 Цивільного процесуального кодексу України, суд,-

УХВАЛИВ:

Заяву ОСОБА_1 , заінтересовані особи ОСОБА_3 , Харківська міська рада, Приватний нотаріус Харківського міського нотаріального округу Харківської області Рибкіна Олена Миколаївни про встановлення факту родинних відносин- залишити без розгляду.

Роз`яснити заявникові, що вона має право на звернення до суду із позовом на загальних підставах.

Ухвала набирає законної сили з моменту її проголошення.

Ухвала може бути оскаржена в апеляційному порядку до Харківського апеляційного суду через шляхом подачі апеляційної скарги протягом п`ятнадцяти днів з дня складання повного тексту ухвали.

Повний текст ухвали складено 14.02.2022.

Суддя С.О. Рубіжний