Справа № 288/222/22
Провадження № 2-з/288/13/22
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

15 лютого 2022 року. смт.Попільня

Попільнянський районний суд Житомирської області в складі:

головуючого судді - Рудника М. І.,

з участю секретаря судових засідань - Колодяжної Н.В.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в смт.Попільня Житомирської області заяву представника позивача ОСОБА_1 адвоката Загрія Романа Олеговича про забезпечення позову,

ВСТАНОВИВ:

В провадженні Попільнянського районного суду Житомирської області перебуває цивільна справа за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про зобов`язання укласти договір.

Одночасно з поданням позовної заяви, представник позивача звернувся до суду з заявою про забезпечення позову в якій вказує, що предметом позову в даній справі є матеріально правові вимоги позивача до відповідача щодо зобов`язання укладення договору купівлі продажу нерухомого майна.

Необхідність забезпечення позову заявник мотивує тим, що невжиття заходів забезпечення позову може істотно ускладнити чи унеможливити виконання рішення суду у випадку його постановлення на користь позивача. Матеріалами справи підтверджується неодноразовий намір відповідача відчужити спірну земельну ділянку стороннім особам, при цьому, зі сторони відповідача раніше створені формальні перепони для здійснення угоди купівлі продажу із позивачем шляхом ініціації правочину у неналежного нотаріуса та штучного завищення ціни договору.

На підставі вищевикладеного, заявник просить накласти арешт на земельну ділянку площею 4.7081 га із кадастровим номером :01:000:0581, що знаходиться на території Житомирського (Попільнянського) району, Житомирської області та перебуває у власності ОСОБА_2 шляхом заборони ОСОБА_2 та/або її представникам, та/або державним реєстраторам, та/або іншим особам, уповноваженим на вчинення реєстраційних дій, та /або будь-яким іншим фізичним та/або юридичним особам, в тому числі суб`єктам владних повноважень, вчиняти будь-які реєстраційні дії щодо земельної ділянки площею 4.7081 га із кадастровим номером :01:000:0581, що знаходиться на території Житомирського (Попільнянського) району, Житомирської області та перебуває у власності ОСОБА_2 та заборонити здійснювати будь-які дії, пов`язані з розпорядженням вказаним майном, передаванням його у користування особам, які не є сторонами у справі, обтяжувати таке майно тощо.

Суд, розглянувши заяву про забезпечення позову, дослідивши матеріали справи в межах заявленої заяви про забезпечення позову, приходить до наступного висновку.

Відповідно до частини другої статті 149 ЦПК України, забезпечення позову допускається як до пред`явлення позову, так і на будь-якій стадії розгляду справи, якщо невжиття таких заходів може істотно ускладнити чи унеможливити виконання рішення суду або ефективний захист, або поновлення порушених чи оспорюваних прав або інтересів позивача, за захистом яких він звернувся або має намір звернутися до суду.

Відповідно до частини першої статті 153 ЦПК України, заява про забезпечення позову розглядається судом не пізніше двох днів з дня її надходження без повідомлення учасників справи.

Види забезпечення позову мають бути співмірними із заявленими позивачем вимогами.

Одним із критеріїв обґрунтованості заяви є наявність причинного зв`язку між конкретним видом забезпечення позову, про який йдеться у відповідній заяві, та наслідком у формі потенційної загрози виконанню рішення суду.

Як зазначається Пленумом Верховного Суду України у Постанові № 9 від 22 грудня 2006 року «Про практику застосування судами цивільного процесуального законодавства при розгляді заяв про забезпечення позову», розглядаючи заяву про забезпечення позову, суд (суддя) має з урахуванням доказів, наданих позивачем на підтвердження своїх вимог, пересвідчитися, зокрема, в тому, що між сторонами дійсно виник спір та існує реальна загроза невиконання чи утруднення виконання можливого рішення суду про задоволення позову; з`ясувати обсяг позовних вимог, дані про особу відповідача, а також відповідність виду забезпечення позову, який просить застосувати особа, котра звернулася з такою заявою, позовним вимогам.

Згідно пункту 1 частини першої статті 150 ЦПК України, позов забезпечується накладенням арешту на майно та (або) грошові кошти, що належать або підлягають передачі або сплаті відповідачеві і знаходяться у нього чи в інших осіб.

Статтями 319, 321 ЦК України визначено, що власник володіє, користується, розпоряджається своїм майном на власний розсуд, право власності є непорушним. Ніхто не може бути протиправно позбавлений цього права чи обмежений у його здійсненні. Особа може бути позбавлена права власності або обмежена у його здійсненні лише у випадках і в порядку, встановлених законом.

Судом встановлено, що земельна ділянка належить відповідачу на праві власності.

Згідно із пунктом 43 рішення Європейського суду з прав людини у справі «Шмалько проти України» право на суд одним з аспектів якого є право на доступ, тобто право подати позов з приводу цивільно-правових питань до суду. Однак це право було б ілюзорним, якби правова система держави допускала, щоб остаточне судове рішення, яке має обов`язкову силу, не виконувалося на шкоду одній зі сторін. Таким чином, невжиття заходів забезпечення позову, може призвести до утруднення виконання рішення суду, а відтак й до порушення права особи на доступ до правосуддя, в аспекті статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод.

Частиною третьою статті 150 ЦПК України передбачено, що заходи забезпечення позову мають бути співмірними із заявленими позивачем вимогами.

У постанові Великої Палати Верховного Суду від 12 лютого 2020 року у справі № 381/4019/18 вказано, що «співмірність передбачає співвідношення судом негативних наслідків від вжиття заходів забезпечення позову з тими негативними наслідками, які можуть настати внаслідок невжиття цих заходів, з урахуванням відповідності права чи законного інтересу, за захистом яких заявник звертається до суду, вартості майна, на яке він заявляє клопотання накласти арешт, чи майнових наслідків заборони відповідачу здійснювати певні дії. Заходи забезпечення позову застосовуються для того, щоб гарантувати виконання можливого рішення суду і повинні застосовуватися лише в разі необхідності, оскільки безпідставне звернення до таких дій може спричинити порушення прав та законних інтересів інших осіб чи учасників процесу. Розглядаючи заяву про забезпечення позову, суд має з урахуванням доказів, наданих позивачем на підтвердження своїх вимог, пересвідчитися, зокрема, в тому, що між сторонами дійсно виник спір та існує реальна загроза невиконання чи утруднення виконання можливого рішення суду про задоволення позову; з`ясувати обсяг позовних вимог, дані про особу відповідача, а також відповідність виду забезпечення позову, який просить застосувати особа, котра звернулася з такою заявою, позовним вимогам».

Під час вирішення питання про забезпечення позову суд має здійснити оцінку обґрунтованості доводів заявника щодо необхідності вжиття відповідних заходів з урахуванням: розумності, обґрунтованості і адекватності вимог заявника щодо забезпечення позову; забезпечення збалансованості інтересів сторін, а також інших учасників судового процесу; наявності зв`язку між конкретним заходом забезпечення позову і предметом позовної вимоги, зокрема, чи спроможний такий захід забезпечити фактичне виконання судового рішення в разі задоволення позову; запобігання порушенню у зв`язку із вжиттям таких заходів прав та охоронюваних законом інтересів осіб, що не є учасниками даного судового процесу.

Проаналізувавши заяву про вжиття заходів забезпечення позову та зміст заявлених вимог, вивчивши матеріали цивільної справи, виходячи із співмірності заходів забезпечення позову заявленим позовним вимогам і відповідності видів забезпечення позову позовним вимогам, суд визначає, що обраний позивачем вид забезпечення позову не призведе до невиправданого обмеження майнових прав відповідача, так як майно фактично перебуває у володінні власника, а обмежується лише можливість розпоряджатися ним шляхом здійснення продажу спірної земельної ділянки, а застосовані заходи забезпечення позову носять лише тимчасовий характер.

Враховуючи характер спірних правовідносин, суд приходить до висновку про задоволення заяви про забезпечення позову, з метою реального та ефективного виконання судового рішення, якщо воно буде прийняте на користь позивача, в тому числі задля попередження потенційних труднощів у подальшому виконанні такого рішення.

Підстави для зустрічного забезпечення позову відсутні.

Керуючись статтями 151-153, 258-261, 353 ЦПК України, суд, -

УХВАЛИВ:

Заяву представника позивача ОСОБА_1 адвоката Загрія Романа Олеговича про забезпечення позову задовольнити.

Накласти арешт на земельну ділянку площею 4.7081 га із кадастровим номером :01:000:0581, що знаходиться на території Житомирського (Попільнянського) району, Житомирської області та перебуває у власності ОСОБА_2 шляхом заборони ОСОБА_2 та/або її представникам, та/або державним реєстраторам, та/або будь-яким іншим особам, уповноваженим на вчинення реєстраційних дій, та /або будь-яким іншим фізичним та/або юридичним особам, в тому числі суб`єктам владних повноважень, вчиняти будь-які реєстраційні дії щодо земельної ділянки площею 4.7081 га із кадастровим номером :01:000:0581, що знаходиться на території Житомирського (Попільнянського) району, Житомирської області та перебуває у власності ОСОБА_2 та заборонити здійснювати будь-які дії, пов`язані з розпорядженням вказаним майном, передаванням його у користування особам, які не є сторонами у справі, обтяжувати таке майно тощо - до набрання законної сили рішенням суду.

Копію ухвали для негайного виконання направити до Попільнянського відділу державної виконавчої служби у Житомирському районі Житомирської області Центрально Західного міжрегіонального управління міністерства юстиції (м.Хмельницький) (13501, селище Попільня, вулиця Богдана Хмельницького,7, Житомирської області).

Ухвала підлягає негайному виконанню і її оскарження не зупиняє її виконання.

Примірник ухвали про забезпечення позову залежно від виду вжитих заходів одночасно з направленням заявнику направити для негайного виконання всім особам, яких стосуються заходи забезпечення позову і яких суд може ідентифікувати, а також відповідним державним та іншим органам для вжиття відповідних заходів.

Стягувач: ОСОБА_1 ( ІНФОРМАЦІЯ_1 , РНОКПП: НОМЕР_1 , зареєстрований за адресою: АДРЕСА_1 ).

Боржник: ОСОБА_2 ( ІНФОРМАЦІЯ_2 , РНОКПП: НОМЕР_2 , зареєстрована за адресою: АДРЕСА_2 ).

Ухвала суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги ухвала, якщо її не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Апеляційна скарга на ухвалу суду подається безпосередньо до Житомирського апеляційного суду протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частину судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення. Учасник справи, якому повне рішення або ухвала суду не були вручені у день його (її) проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження.

Суддя Попільнянського

районного суду М. І. Рудник