Провадження №: 2/755/432/22
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

"11" січня 2022 р. м. Київ

Дніпровський районний суд міста Києва у складі: головуючого - судді САВЛУК Т.В., за участі секретаря Бурячек О.В., розглянувши у підготовчому судовому засіданні, в залі суду, в приміщені Дніпровського районного суду міста Києва, матеріали самостійного позову поданого від імені третіх осіб - ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , в межах розгляду цивільної справи за позовом ОСОБА_4 до ОСОБА_5 , ОСОБА_6 , треті особи, які не заявляють самостійних вимог щодо предмету позову, - ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , про виселення та вселення до житлового приміщення,

в с т а н о в и в:

15 жовтня 2021 року Дніпровським районним судом м. Києва постановлено ухвалу про відкриття провадження у цивільній справі за позовом ОСОБА_4 до ОСОБА_5 , ОСОБА_6 , треті особи, які не заявляють самостійних вимог щодо предмету позову, - ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , про виселення та вселення до житлового приміщення, та призначено розгляд справи у порядку загального позовного провадження, дата першого судового засідання - 17 листопада 2021 року об 11.00 годині.

Відповідно до ст. 189 Цивільного процесуального кодексу України завданням підготовчого провадження є: 1) остаточне визначення предмета спору та характеру спірних правовідносин, позовних вимог та складу учасників судового процесу; 2) з`ясування заперечень проти позовних вимог; 3) визначення обставин справи, які підлягають встановленню, та зібрання відповідних доказів; 4) вирішення відводів; 5) визначення порядку розгляду справи; 6) вчинення інших дій з метою забезпечення правильного, своєчасного і безперешкодного розгляду справи по суті.

15 грудня 2021 року 22 лютого 2021 року (вх.№80861) представник третіх осіб - адвокат Ішутко С.Ю. подав до суду самостійний позов від імені третіх осіб - ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , ОСОБА_3 про приипнення права власності ОСОБА_4 на ј частку в квартирі за адресою: АДРЕСА_1 , що перебуває у спільній частковій власності; виплатити ОСОБА_4 з депозитного рахунку Дніпровського районного суду міста Києва 144 000,00 гривень компенсації, внесених - ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , ОСОБА_3 в якості компенсації вартості ј частки в квартирі за адресою: АДРЕСА_1 ; визнати право власності на ј частку в квартирі за адресою: АДРЕСА_1 , за ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , ОСОБА_3 по 1/12 частки кожному.

Представник відповідачів та третіх осіб - адвокат Ішутко С.Ю. в підготовчому судовому засіданні просив прийняти самостійний позов третіх осіб та об`єднати в одне провадження з первісним позовом.

Позивач в підготовчому судовому засіданні просив відмови у прийнятті самостійного позову третіх осіб, не вбачає підстав для їх спільного розгляду з первісним позовом.

Вислухавши думку учасників справи, оцінивши наведені представником третіх осіб - адвокатом Ішутко С.Ю. підстави для прийняття самостійного позову третіх осіб, суд приходить до наступних висновків.

Участь сторін у цивільному процесі зумовлена тим, що судовий спір має місце саме між ними і його вирішення впливає безпосередньо на їх права чи обов`язки. При цьому участь третіх осіб у справі є опосередкованою формою захисту їх прав та інтересів, що пов`язані зі спірними правовідносинами, оскільки за результатом вирішення спору у сторін виникнуть права та обов`язки, а у третіх осіб судове рішення може бути лише підставою для цього.

За змістом положень частини першої статті 52 Цивільного процесуального кодексу України, треті особи, які заявляють самостійні вимоги щодо предмета спору, можуть вступити у справу до закінчення підготовчого провадження або до початку першого судового засідання, якщо справа розглядається в порядку спрощеного позовного провадження, подавши позов до однієї або декількох сторін.

Участь третіх осіб у цивільній справі зумовлена тим, що судовий спір між сторонами прямо (для третіх осіб, які заявляють самостійні вимоги) або опосередковано (для третіх осіб, які не заявляють самостійні вимоги) стосується прав та інтересів інших осіб), тому участь у справі третіх осіб є формою захисту їх прав та інтересів, що пов`язані із спірним правовідношенням. Окрім того, їх участь у справі дозволяє суду повно та всебічно дослідити обставини справи, з`ясувати дійсні взаємовідносини учасників спору.

Самостійні вимоги третіх осіб повинні стосуватися предмета спора.

Третя особа може пред`явити позов лише щодо тих осіб, які є сторонами у справі. Така позовна заява може бути подана до закінчення судового розгляду.

Згідно ч. 2 ст. 52 Цивільного процесуального кодексу України про прийняття позовної заяви та вступ третьої особи у справу суд постановляє ухвалу.

Виходячи з положень п.4 ст. 264 ЦПК при виборі і застосуванні норм права до спірних правовідносин суд враховує висновки щодо застосування відповідних норм права, викладених у постановах Верховного Суду.

У відповідності до правових висновків Великої палати Верховного суду які викладені у постановах від 13.03.2019 № 916/3245/17 та від 12.06.2019 № 916/542/18, зазначено наступне.

На відміну від зустрічного позову, який повинен бути лише взаємопов`язаним з первісним, позовна заява третьої особи обов`язково має містити самостійні вимоги саме щодо предмета спору у справі. Позовні вимоги третьої особи, можуть бути допущені судом до розгляду у процесі, що вже розпочався, у тому випадку, коли така самостійна вимога заявлена саме щодо предмета спору, що вже виник між сторонами. Вимога, спрямована на те, що знаходиться поза цим предметом, чи спрямована до третіх осіб, не може бути розглянута судом як вимога третьої особи в розумінні наведеної вище статті. Водночас така позовна вимога може бути заявлена у самостійному позові.

Позов третьою особи повинен відповідати загальним принципам позову, визначеному у статтях 175-177 ЦПК та до цього позову судом застосовуються положення визначені у ст. 185-187 ЦПК.

Отже, право на пред`явлення позовної заяви третьою особою, яка заявляє самостійні вимоги щодо предмета спору не є абсолютним, подаючи позовну заяву заявник повинен дотримуватись вимог ЦПК України щодо форми, змісту, строку подання, а також порядку її подання.

До позовів третіх осіб, які заявляють самостійні вимоги щодо предмета спору у справі, у якій відкрито провадження, застосовуються положення статей 193 і 194 ЦПК України (стаття 195 ЦПК України).

Відповідно до ч. 1-3 ст. 193 Цивільного процесуального кодексу України, відповідач має право пред`явити зустрічний позов у строк для подання відзиву. Зустрічний позов приймається до спільного розгляду з первісним позовом, якщо обидва позови взаємопов`язані і спільний їх розгляд є доцільним, зокрема, коли вони виникають з одних правовідносин або коли задоволення зустрічного позову може виключити повністю або частково задоволення первісного позову. Вимоги за зустрічним позовом ухвалою суду об`єднуються в одне провадження з первісним позовом.

Під предметом позову розуміється певна матеріально-правова вимога позивача до відповідача, стосовно якої позивач просить прийняти судове рішення. Підставу позову становлять обставини, якими позивач обґрунтовує свої вимоги щодо захисту права та охоронюваного законом інтересу.

Однорідними можуть вважатися позовні заяви, які пов`язані з однорідними позовними вимогами і водночас подані одним і тим же позивачем до одного й того самого відповідача (чи відповідачів) або хоча й різними позивачами, але до одного й того ж відповідача. Однорідними ж позовними вимогами є такі, що виникають з одних тих самих або з аналогічних підстав і водночас пов`язані між собою одним і тим самим способом захисту прав і законних інтересів.

Як роз`яснено у п.15 Постанови Пленуму Верховного Суду України від 12 червня 2009 року за №2 «Про застосування норм цивільного процесуального законодавства при розгляді справ в суді першої інстанції», судам слід мати на увазі, що, оскільки від належного вирішення питання про прийняття зустрічного позову, позову третьої особи із самостійними вимогами та об`єднання і роз`єднання позовів залежить своєчасний і правильний розгляд заявлених вимог, то ці процесуальні дії необхідно провадити у точній відповідності з правилами, встановленими статтями 123 - 126 ЦПК.

Позовні вимоги кількох осіб до одного й того ж відповідача або позивача до кількох відповідачів можуть бути об`єднані в одне провадження, якщо ці вимоги є однорідними, зокрема такі, які нерозривно пов`язані між собою, або від вирішення однієї з них залежить вирішення інших, таке об`єднання не допускається, коли відсутня спільність предмета позову.

З аналізу наведених норм процесуального закону та відповідних роз`яснень Постанови пленуму Верховного суду України від 12.06.2009 року №2 «Про застосування норм цивільного процесуального законодавства при розгляді справ у суді першої інстанції», слідує, що процесуальний закон вказує на певні умови прийняття судом позову третьої особи із самостійними вимогами щодо предмету позову: 1) взаємний зв`язок первісного позову та позову третьої особи; 2) однорідність вимог та нерозривна пов`язаність вимог між собою; 3) від вирішення однієї вимоги залежить вирішення інших; 4) доцільність спільного розгляду цих позовів.

Порядок прийняття зустрічного позову визначений ст. 193 ЦПК України, де передбачено, що підставами прийняття зустрічного позову до спільного розгляду є взаємопов`язаність, доцільність розгляду в одному провадженні, а також, можливість виключення повністю або частково задоволення первісного позову, у разі задоволення зустрічного позову.

Зустрічний позов приймається до спільного розгляду з первісним позовом, якщо обидва позови взаємопов`язані і спільний їх розгляд є доцільним. Недоцільно розглядати первісний позов і зустрічний позов, якщо це затягне розгляд справи, істотно розширить предмет доказування.

Виходячи з предмету позову та суб`єктивного складу сторін за первісним та позов третіх осіб, які заявляють самостійні вимоги щодо предмету спору, ці позови є різними за своєї правової природою, обраним способом захисту, заявлені вимоги не є однорідними, як за предметом позову, так і способом захисту прав та законних інтересів сторін спору, що зумовлює самостійний предмет їх доказування.

З урахуванням викладеного та зважаючи на те, що вирішення питання про прийняття до провадження позову третьої особи, яка заявляє самостійні вимоги щодо предмету спору, є правом суду, суд приходить до висновку про відсутність підстав для прийняття самостійного позову поданого від імені третіх осіб - ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , що не обмежує їх прав звернутись до суду з окремим позовом в загальному порядку.

Враховуючи викладене та керуючись статтями 52, 193-194, 353 Цивільного процесуального кодексу України, суд,-

п о с т а н о в и в:

Відмовити у прийнятті самостійного позову поданого від імені третіх осіб - ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , уповноваженим представником - адвокатом Ішутко Сергієм Юрійовичем, зареєстрований в канцелярії суду 15 грудня 2021 року за вх. №80861.

Відповідно до положень ч.1 та ч.2 ст.354 Цивільного процесуального кодексу України, апеляційна скарга на ухвалу суду подається протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення.

Учасник справи, якому ухвала суду не була вручена у день її проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження на ухвалу суду якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Відповідно до п. 15.5 Перехідних положень Цивільного процесуального кодексу України в редакції Закону № 2147-VIII від 03.10.2017,апеляційні та касаційні скарги подаються учасниками справи до або через відповідні суди, а матеріали справ витребовуються та надсилаються судами за правилами, що діяли до набрання чинності цією редакцією Кодексу.

З текстом ухвали можна ознайомитися в Єдиному державному реєстрі судових рішень за посиланням: gttp://reyestr.court.gov.ua

С у д д я: