Справа № 452/136/22
У х в а л а

про залишення позовної заяви без руху

14 лютого 2022 року м. Самбір

Суддя Самбірського міськрайонного суду Львівської області Пташинський І.А., розглянувши матеріали позовної заяви прокурора відділу процесуального керівництва при провадженні досудового розслідування територіальними органами поліції та підтримання державного обвинувачення управління нагляду у кримінальному провадженні прокуратури Львівської області Кишки Юрія Андрійовича, діючого в інтересах держави в особі Львівської обласної ради, до ОСОБА_1 про відшкодування шкоди, завданої кримінальним правопорушенням, -

встановив :

Постановою Верховного Суду від 22 грудня 2021 р. (справа № 458/1036/16-к провадження № 51-4008 км 21) :

-задоволено частково касаційну скаргу захисника Василик Юлії Мирославівни;

-Вирок Самбірського міськрайонного суду Львівської області від 27 грудня

2018 року та ухвалу Львівського апеляційного суду від 14 травня 2021 року стосовно ОСОБА_1 скасовано в частині вирішення цивільного позову і призначено в цій частині новий розгляд у суді першої інстанції в порядку цивільного судочинства.

-у решті судові рішення залишено без змін.

В постанові Верховного Суду від 22 грудня 2021 р. встановлено :

«Так, суд першої інстанції дійшов висновку, що здійснення незаконних лісовідновних рубок всупереч вимогам законодавства та матеріалам лісовпорядкування, внаслідок чого фактично знищується ліс, що має місце в цьому випадку, позбавляє представницький орган (Львівську обласну раду) можливості здійснювати функції та повноваження місцевого самоврядування, які гарантовані державою і Конституцією, чим порушуються інтереси держави.

Разом з тим, на переконання колегії суддів, суд першої інстанції, задовольняючи цивільний позов, поданий прокурором в інтересах держави в особі Львівської обласної ради, не взяв до уваги відсутності у відповідній позовній заяві належного обґрунтування передбачених законом підстав для захисту саме прокурором інтересів держави в суді та належним чином не мотивував свого рішення з посиланням на норми закону або обставини, які б підлягали перевірці в ході вирішення цього питання. Вказане також залишилось поза увагою суду апеляційної інстанції.

За таких обставин касаційну скаргу захисника слід задовольнити частково, а вирок суду першої інстанції та ухвалу суду апеляційної інстанції у частині вирішення цивільного позову прокурора скасувати з призначенням розгляду провадження в цій частині в суді першої інстанції в порядку цивільного судочинства.

Під час нового розгляду судам належить врахувати правовий висновок Великої Палати Верховного Суду, викладений у постанові від 26 травня 2020 року (справа № 912/2385/18, провадження № 12-194 гс 19), перевірити дотримання прокурором порядку, передбаченого ст. 23 Закону України «Про прокуратуру», вжити заходів для дотримання процесуальних прав усіх учасників судового провадження та ухвалити рішення з дотриманням вимог процесуального закону».

13.01.2022 р. в Самбірському міськрайонному суді Львівської області зареєстрована позовна заява від 10.08.2016 р. прокурора відділу процесуального керівництва при провадженні досудового розслідування територіальними органами поліції та підтримання державного обвинувачення управління нагляду у кримінальному провадженні прокуратури Львівської області Кишка Ю.А., подана в інтересах держави в особі Львівської обласної ради, до ОСОБА_1 про стягнення 5 224 471,19 грн. шкоди, завданої кримінальним правопорушенням, передбаченим ч.2 ст.367 КК України у кримінальному провадженні, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань за

№ 0000609 від 09 грудня 2015 року.

Дослідивши позовну заяву та додані до неї матеріали, приходжу до наступних висновків.

Після отримання позовної заяви, суд перед відкриттям провадження у справі з`ясовує, чи є підстави для залишення позовної заяви без руху, повернення позовної заяви чи відмови у відкритті провадження, передбачені ст.ст.185,186 ЦПК України.

Відповідно до ч. 5 ст. 175 ЦПК України, у разі пред`явлення позову особою, якій законом надано право звертатися до суду в інтересах іншої особи, в заяві повинні бути зазначені підстави такого звернення.

Відповідно до ч. 2 ст. 4 ЦПК України, у випадках, встановлених законом, до суду можуть звертатися органи та особи, яким законом надано право звертатися до суду в інтересах інших осіб або державних чи суспільних інтересах.

Згідно з п. 3 ч. 1 ст. 131-1 Конституції України, в Україні діє прокуратура, яка здійснює представництво інтересів держави в суді у виключних випадках і в порядку, що визначені законом.

Відповідно до ч. 3 ст. 56 ЦПК України, у визначених законом випадках прокурор, зокрема, звертається до суду з позовною заявою.

Стаття 23 Закону України «Про прокуратуру», регламентує порядок та підстави представництва прокурором інтересів громадянина або держави в суді.

Так, згідно з ч. 1 ст.23 Закону України «Про прокуратуру», представництво прокурором інтересів громадянина або держави в суді полягає у здійсненні процесуальних та інших дій, спрямованих на захист інтересів громадянина або держави, у випадках та порядку, встановлених законом.

В поданій позовній заяві прокурор, обґрунтовуючи, в чому полягає порушення інтересів держави та необхідність їх захисту, зазначає органи, уповноважені державою здійснювати відповідні функції у спірних правовідносинах Львівську обласну раду.

При цьому прокурором не враховано, що, відповідно до ч. 3 ст. 23 Закону України «Про прокуратуру» (в редакції станом на 12.05.2016 р.), прокурор здійснює представництво в суді законних інтересів держави у разі порушення або загрози порушення інтересів держави, якщо захист цих інтересів не здійснює або неналежним чином здійснює орган державної влади, орган місцевого самоврядування чи інший суб`єкт владних повноважень, до компетенції якого віднесені відповідні повноваження, а також у разі відсутності такого органу. Наявність таких обставин обґрунтовується прокурором у порядку, передбаченому частиною четвертою цієї статті.

Отже, захищати інтереси держави повинні насамперед відповідні суб`єкти владних повноважень, а не прокурор. Щоб інтереси держави не залишилися незахищеними, прокурор виконує субсидіарну роль, замінює в судовому провадженні відповідного суб`єкта владних повноважень, який всупереч вимог закону не здійснює захисту або робить це неналежно. У кожному такому випадку прокурор повинен навести (а суд - перевірити) причини, які перешкоджають захисту інтересів держави належним суб`єктом, і які є підставами для звернення прокурора до суду.

Відповідно до усталеної практики Європейського суду з прав людини сторонами цивільного розгляду є позивач і відповідач, які мають рівні права, включаючи право на юридичну допомогу. Підтримка прокуратурою однієї зі сторін може бути виправдана за певних умов, наприклад, з метою захисту вразливих осіб, які вважаються не здатними захистити свої інтереси самостійно, або в разі, якщо правопорушення зачіпає велику кількість людей, або якщо вимагають захисту реальні державні інтереси або майно (KOROLEV v. RUSSIA (no. 2), 5447/03 § 33, ЄСПЛ, від 01 квітня 2010 року; MENCHINSKAYA v. RUSSIA, № 42454/02§ 35, ЄСПЛ, від 15 січня 2009 року).

У випадках звернення представника органу прокуратури до суду він не може вважатися альтернативним суб`єктом звернення до суду і замінювати належного суб`єкта владних повноважень, який може і бажає захищати інтереси держави.

Згідно з висновком, викладеним у постанові Великої Палати Верховного Суду від 26 травня 2020 року (справа № 912/2385/18, провадження № 12-194 гс 19), відповідно до ч. 3

ст. 23 Закону України «Про прокуратуру» прокурор може представляти інтереси держави в суді лише у двох випадках: 1) якщо захист цих інтересів не здійснює або неналежним чином здійснює компетентний орган; 2) у разі відсутності такого органу.

Тому необхідність судового захисту інтересів держави саме прокурором від імені суб`єкта владних повноважень має бути обґрунтована і підтверджена належними доказами.

Прокурор зобов`язаний попередньо, до звернення до суду, повідомити про це громадянина та його законного представника або відповідного суб`єкта владних повноважень. У разі підтвердження судом наявності підстав для представництва прокурор користується процесуальними повноваженнями відповідної сторони процесу. Наявність підстав для представництва може бути оскаржена громадянином чи її законним представником або суб`єктом владних повноважень.

Однак, при зверненні до суду з зазначеним вище позовом прокурором не в повній мірі виконані вказані вимоги Закону України «Про прокуратуру», у зв`язку з чим вважаю, що позов подано з порушенням встановленого Законом порядку.

Так, всупереч вимогам ч. 4 ст. 23 Закону України «Про прокуратуру» (в редакції станом на 12.05.2016 р.), прокурором не надано доказ попереднього до звернення до суду повідомлення ним Львівської обласної ради про звернення до суду із вказаним позовом в інтересах держави в особі Львівської обласної ради.

Крім того, документального підтвердження направлення такого повідомлення прокурором та відповідно його отримання і відповіді на нього Львівською обласною радою, до позову прокурором не долучено.

Очевидно, що це не можна визнати належним виконанням вимог встановлених абз. 3 ч. 4 ст. 23 Закону України «Про прокуратуру», оскільки такі дії прокурора виключають будь-яку можливість для Львівської обласної ради здійснити належне реагування та можливе самостійне представництво інтересів держави в суді.

Неналежне виконання прокурором вимог ч. 4 ст. 23 Закону України «Про прокуратуру» дає підстави вважати, що подання даної позовної заяви прокурором є передчасним, оскільки на даний час відсутні достатні підстави для такого звернення прокурора до суду в інтересах держави в особі Львівської обласної ради.

Відповідно до ч.5 ст. 177 ЦПК України, позивач зобов`язаний додати до позовної заяви всі наявні в нього докази, що підтверджують обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги (якщо подаються письмові чи електронні докази позивач може додати до позовної заяви копії відповідних доказів).

Відповідно до ч. 1 ст.185 ЦПК України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175 і 177 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

Відповідно до ч. 2 ст. 185 ЦПК України, в ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху. Якщо ухвала про залишення позовної заяви без руху постановляється з підстави несплати судового збору у встановленому законом розмірі, суд в такій ухвалі повинен зазначити точну суму судового збору, яку необхідно сплатити (доплатити).

Для усунення недоліків позивачу необхідно надати докази завчасного вручення попереднього повідомлення, до звернення до суду з позовом, про це Львівської обласної ради, а також докази того, що компетентний орган протягом розумного строку після отримання повідомлення самостійно не звернувся до суду з позовом в інтересах держави; надати додаткове обґрунтування підстав звернення до суду в інтересах держави в особі Львівської обласної ради або подати уточнену позовну заяву з наведенням обґрунтувань пред`явлення позову в інтересах держави в особі Львівської обласної ради з зазначенням даних, які вказують на підставність та необхідність звернення до суду з даним позовом саме прокурором як позивачем.

Враховуючи наведене, відповідно до вимог ч.1 ст.185 ЦПК України, вважаю, що вказану позовну заяву слід залишити без руху, надавши позивачу строк для усунення недоліків терміном десять днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

У разі неусунення вказаних недоліків, позовна заява, згідно ст.185 ЦПК України, буде вважатись неподаною та повернута позивачу.

Керуючись ст.ст. 175, 177, 185 ЦПК України, суд, -

ухвалив :

Позовну заяву прокурора відділу процесуального керівництва при провадженні досудового розслідування територіальними органами поліції та підтримання державного обвинувачення управління нагляду у кримінальному провадженні прокуратури Львівської області Кишки Юрія Андрійовича, діючого в інтересах держави в особі Львівської обласної ради, до ОСОБА_1 про відшкодування шкоди, завданої кримінальним правопорушенням - залишити без руху, надавши позивачу термін протягом десяти днів з дня отримання копії ухвали для усунення недоліків, викладених в мотивувальній частині ухвали.

Роз`яснити, що у разі невиконання ухвали суду в зазначений строк позовна заява буде вважатися неподаною та повернута позивачу з усіма доданими до неї документами.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя