ДАРНИЦЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД М.КИЄВА
справа № 753/8463/15-ц
провадження № 2-р/753/29/21
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"09" лютого 2022 р. суддя Дарницького районного суду м. Києва Сирбул О.Ф., за участю секретаря Лаптєвої Ю.М., розглянувши заяву ОСОБА_1 , ОСОБА_2 про роз`яснення рішення Дарницького районного суду м. Києва від 24.06.2015 у цивільній справі за позовом ОСОБА_3 до ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , третя особа: Служба у справах дітей Дарницької районної в м. Києві державної адміністрації про усунення перешкод у користуванні майном та стягнення моральної шкоди, -

в с т а н о в и в:

У провадженні Дарницького районного суду м. Києва перебувала цивільна справа за позовом за позовом ОСОБА_3 до ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , третя особа: Служба у справах дітей Дарницької районної в м. Києві державної адміністрації про усунення перешкод у користуванні майном та стягнення моральної шкоди.

Рішенням Дарницького районного суду м. Києва від 24.06.2015 позов ОСОБА_3 до ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , третя особа: Служба у справах дітей Дарницької районної в м. Києві державної адміністрації про усунення перешкод у користуванні майном та стягнення моральної шкоди задоволено частково. Зобов`язано ОСОБА_1 та ОСОБА_2 усунути перешкоди у користуванні ОСОБА_3 1/2 частиною кухні (літера «Б»), 1/2 частиною сараю (літера «В»), 1/2 частиною вбиральні (літера «Д»), 1/2 частиною споруджень під № 1-4 домоволодіння АДРЕСА_1 . Зобов`язано ОСОБА_1 та ОСОБА_2 передати ОСОБА_3 комплект ключів від кухні, сараю, вбиральні, споруджень під № 1-4.

Ухвалою Апеляційного суду міста Києва від 03.11.2015 рішення Дарницького районного суду м. Києва від 24.06.2015 залишено без змін.

У жовтні 2021 року ОСОБА_1 та ОСОБА_2 звернулись до суду із заявою про роз`яснення рішення суду у вказаній цивільній справі. В обгрунтування вимог заяви посилались на те, що відповідно до змісту рішення Дарницького районного суду м. Києва від 24.06.2015 ОСОБА_1 та ОСОБА_2 зобов`язані особисто вчинити певні дії або утриматися від їх вчинення, станом на сьогоднішній день, відповідачі (боржники) позбавлені можливості добровільно виконати вищевказане рішення суду, оскільки не розуміють способу його виконання.

Згідно Технічного паспорту на житловий будинок (домоволодіння) по АДРЕСА_1 , виданого 02.03.2001 Київським міським бюро технічної інвентаризації, надалі - Технічний паспорт, який був виданий до укладання 21 травня 2001 року договору купівлі-продажу вищевказаного житлового будинку, до складу домоволодіння входили наступні об`єкти самочинного будівництва: прибудова літ «а1» площею - 16 кв.м, прибудова «б» площею - 30,4 кв.м, прибудова «б1» площею - 19,8 кв.м, гараж літ. «Г» - площею 28,7 кв.м, літня кухня переобладнана в житловий будинок «Б» - площею 53,4 кв.м. Технічний паспорт не містить відомостей про те, яким саме об`єктом у складі домоволодіння є «спорудження під №1-4».

Як свідчить відмітка у Технічному паспорті від 30.09.2003 на підставі дозволу УДАБК №315 від 01.08.2003 у складі домоволодіння були узаконені наступні об`єкти: прибудова літ «а1», прибудова «б», прибудова «б1», гараж літ. «Г» та житловий будинок «Б».

На підставі розпорядження Дарницької районної в м. Києві державної адміністрації «Про погодження прийняття в експлуатацію» від 25.04.2003 №275 було погоджено прийняття в експлуатацію наступних об`єктів: прибудова літ «а1», прибудова «б», прибудова «б1», гараж літ. «Г», літня кухня переобладнана в житловий будинок «Б» по АДРЕСА_1 , що підтверджено витягом з розпорядження в наслідок чого з 25.04.2003 такий об`єкт речового права, як літня кухня (літера «Б») перестала існувати.

Так, станом на дату набрання законної сили рішенням Дарницького районного суду м. Києва від 24.06.2015 у справі №753/8463/15 так і, станом на сьогодні, відсутня така будівля, як літня кухня (літера «Б»).

У житловому будинку «Б» є таке приміщення, як кухня площею 11 кв.м, але воно не зачиняється на ключ та дістатися до нього можна виключно шляхом проходу через коридор, який також не має безпосереднього проходу до вхідних/вихідних дверей житлового будинку, які зачиняються на ключ. Вхідні/вихідні двері з житлового будинку «Б» встановлені у прибудові літера «б», водночас, рішенням Дарницького районного суду м. Києва від 24.06.2015 р. у справі №753/8463/15 не зобов`язано відповідачів надати ОСОБА_3 ключі від житлового будинку «Б» або прибудови літера «б».

Станом на дату набрання законної сили рішенням Дарницького районного суду м. Києва від 24.06.2015 р. у справі №753/8463/15 так і, станом на сьогодні, відсутня технічна можливість визначити, що собою становить (яку має конфігурацію) 1/2 частина сараю (літера «В»), 1/2 частина вбиральні (літера «Д»), 1/2 частина споруджень під № 1-4 домоволодіння АДРЕСА_1 право на доступ до яких набув ОСОБА_3 на підставі вищевказаного рішення суду.

Також, станом на дату набрання законної сили рішенням Дарницького районного суду м. Києва від 24.06.2015 так і, станом на сьогодні, така будівля, як вбиральня (літера «Д») взагалі не зачиняється на замок з ключем, а зачинити її двері можна під час перебування в середині самої вбиральні або на засувку з зовнішнього боку. Сарай (літера «В») також не зачиняється на замок з ключем, а вхідні двері до нього зачиняється завдяки такому механізму, як металева засувка типу шпінгалет, тому потратити до сараю (літера «В») можливо в наслідок безперешкодного руху засувки.

Рішенням Дарницького районного суду м. Києва від 24.06.2015 у справі №753/8463/15 зобов`язано відповідачів, зокрема, усунути перешкоди у користуванні ОСОБА_3 «частиною споруджень під №1-4» та надати ключи від цих споруджень. Відповідно до відомостей зазначених у Технічному паспорті, складеному 02.03.2001, так і у Технічному паспорті, складеному 15.05.2019 відсутній такий об`єкт, як «спорудження під №1-4», крім того, у відповідачів відсутні будь-які інші документи на підставі яких можна встановити, що собою являє та де саме на території домоволодіння розташований такий об`єкт, як «спорудження під №1-4».

Таким чином, відповідачі просили суд роз`яснити, яким чином (у який спосіб) ОСОБА_1 та ОСОБА_2 мають усунути перешкоди у користуванні ОСОБА_3 1/2 частиною літньої кухні (літера «Б»), 1/2 частиною сараю (літера «В»), 1/2 частиною вбиральні (літера «Д»), 1/2 частиною споруджень під № 1-4 домоволодіння АДРЕСА_1 за умови відсутності з 2003 року такого об`єкта речового права, як кухня (літера «Б»), відсутності відомостей про те, яким саме об`єктом у складі домоволодіння є «спорудження під №1-4 » та за умови відсутності обрису внутрішньої форми та схематичного розміщення 1/2 частини сараю (літера «В»), 1/2 частини вбиральні (літера «Д»), 1/2 частини, не ідентифікованих у складі домоволодіння, споруджень під № 1-4 домоволодіння АДРЕСА_1 ; яким чином (у який спосіб) ОСОБА_1 та ОСОБА_2 мають виконати свої зобов`язання стосовно передачі ОСОБА_3 комплекту ключів від кухні, сараю, вбиральні, споруджень під № 1-4 за умови відсутності з 2003 року такого об`єкта речового права, як кухня (літера «Б»), відсутності замків, які зачиняються ключами в таких будівлях, як: сарай і вбиральня та відсутності відомостей про те, яким саме об`єктом у складі домоволодіння є «спорудження під № 1-4 ».

У судове засідання сторони не з`явились, про день та час розгляду заяви повідомленні належним чином.

Відповідно до ч. 3 ст. 271 ЦПК України неприбуття у судове засідання осіб, які були належним чином повідомлені про дату, час та місце судового засідання, не перешкоджає розглядові заяви про роз`яснення рішення.

Дослідивши матеріали справи, перевіривши доводи, викладені в заяві про роз`яснення рішення суду, суд приходить до висновку про відсутність підстав для задоволення заяви з наступних підстав.

На підставі ч. 2 ст. 247 ЦПК України фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснювалось.

Статтею 271 ЦПК України передбачено, що за заявою учасників справи, державного виконавця, приватного виконавця суд роз`яснює судове рішення, яке набрало законної сили, не змінюючи змісту судового рішення. Подання заяви про роз`яснення судового рішення допускається, якщо судове рішення ще не виконане або не закінчився строк, протягом якого рішення може бути пред`явлене до примусового виконання.

У пункті 21 постанови Пленуму Верховного суду України "Про судове рішення в цивільній справі" №14 від 18 грудня 2009 року зазначено, що роз`яснення рішення суду можливе тоді, коли воно не містить недоліків, що можуть бути усунені лише ухваленням додаткового рішення, а є незрозумілим, що ускладнює його реалізацію. Зазначене питання розглядається судом, що ухвалив рішення, і в ухвалі суд викладає більш повно та ясно ті частини рішення, розуміння яких викликає труднощі, не вносячи змін у суть рішення і не торкаючись питань, які не були предметом судового розгляду. Роз`яснення рішення не допускається, якщо воно виконане або закінчився установлений законом строк, протягом якого рішення може бути пред`явлене до виконання. Якщо фактично порушено питання про зміну рішення або внесення в нього нових даних, у тому числі й роз`яснення мотивів ухваленого рішення, суд ухвалою відмовляє в роз`ясненні рішення.

Роз`яснення рішення суду - це уточнення, більш чітке і зрозуміле викладення справжнього його змісту. Особа, яка ініціює роз`яснення, у своїй заяві має вказати, що саме у рішенні суду для неї є незрозумілим, як саме невизначеність та нечіткість рішення суду може вплинути на ефективність його виконання. В заяві про роз`яснення рішення має бути зазначено, що саме у судовому рішенні є незрозумілим, в чому нерозуміння рішення, які припускаються варіанти тлумачення рішення, як це впливає на його виконання.

Виходячи з положень ч. 1 ст. 258 Цивільного процесуального кодексу України, судовими рішеннями є: ухвали, рішення, постанови, судові накази.

Згідно частини першої та другої статті 271 Цивільного процесуального кодексу України, за заявою учасників справи, державного виконавця, приватного виконавця суд роз`яснює судове рішення, яке набрало законної сили, не змінюючи змісту судового рішення. Подання заяви про роз`яснення судового рішення допускається, якщо судове рішення ще не виконане або не закінчився строк, протягом якого рішення може бути пред`явлене до примусового виконання.

За нормою вказаної статті рішення суду може бути роз`яснено у разі, якщо без такого роз`яснення його важко виконати, оскільки існує значна ймовірність неправильного його виконання внаслідок неясності резолютивної частини рішення. Тобто, роз`яснення рішення суду - це засіб виправлення недоліків судового акта, який полягає в усуненні неясності судового акта і викладенні рішення суду у більш ясній і зрозумілій формі.

Роз`ясненню підлягає судове рішення, яке підлягає виконанню як у добровільному порядку, так і примусово у відповідності до Закону України «Про виконавче провадження».

Судове рішення - акт судового розгляду справи будь-якого виду провадження, яке відповідно до ст. 124 Конституції України ухвалюється судами іменем України і є обов`язковим до виконання на всій території України.

Діюче процесуальне законодавство зазначає, що рішення суду повинно бути зрозумілим. Зрозумілість судового рішення полягає в тому, що його резолютивна частина не припускає кілька варіантів тлумачення.

Судове рішення не повинно містити положень, які б суперечили або виключали одне одного, ускладнювали чи унеможливлювали його виконання.

Таким чином, зрозумілість рішення полягає у тому, що його резолютивна частина не припускає кілька варіантів тлумачення.

Підставою для роз`яснення судового рішення як засобу усунення недоліків ухваленого судового акта є його неясність, невизначеність. Фактично роз`ясненням рішення є зміна форми його викладення таким чином, щоб ті частини судового акта, які викликають труднощі для розуміння, були висвітлені ясніше та зрозуміліше.

При цьому суд, роз`яснюючи рішення, не вправі вносити будь-які зміни в існуюче рішення.

Тобто процесуальна процедура роз`яснення судового акта виключає можливість будь-яким чином змінювати зміст цього судового рішення, навіть у разі подальшого виявлення судом правових помилок, допущених під час його ухвалення.

Суть роз`яснення судового рішення полягає в тому, що суд не повинен давати відповідь на нові питання та вирішувати невирішені вимоги, він лише має роз`яснити положення ухваленого ним рішення, які нечітко ним сформульовані чи передбачають подвійне тлумачення, що позбавляє можливості його реалізації.

Роз`яснення судового рішення зумовлено його нечіткістю, якщо воно є неясним та незрозумілим як для осіб, щодо яких воно постановлене, так і тих, що будуть здійснювати його виконання.

Якщо у заяві про роз`яснення рішення фактично порушено питання про зміну рішення або внесення в нього нових даних, суд ухвалою відмовляє в роз`ясненні рішення.

Аналіз наведених положень закону приводить до висновку, що в заяві про роз`яснення рішення має бути зазначено, що саме у резолютивній частині рішення є незрозумілим, в чому полягає незрозумілість рішення, які припускаються варіанти тлумачення рішення, як це впливає на його виконання.

Отже, роз`яснення рішення полягає у викладенні судом його змісту у більш доступній, чіткій та конкретизованій формі, при цьому забезпечуючи дотримання принципів «незмінності» змісту рішення та виключно в межах тих питань, які були предметом судового розгляду.

Як вбачається зі змісту рішення суду, воно є повним, чітким та зрозумілим, ухвалено на підставі наявних в справі матеріалів, в межах заявлених позовних вимог з наведенням доводів та аргументів з посиланням на правові норми, які регулюють спірні відносини, та слугували підставою для задоволення позовних вимог у частині, яку заявники просять роз`яснити.

Крім того, оцінюючи доводи викладені у заяві відповідачів судом вбачається, що заявники фактично просять роз`яснити рішення суду, яке було розглянуто Дарницьким районним судом м. Києва та перевірено його законність та зрозумілість апеляційною інстанцією, що виходить за межі повноважень суду щодо роз`яснення судового рішення, передбаченого ч. 1 ст. 271 ЦПК України.

З урахуванням викладеного, суд приходить до висновку, що рішення суду від 24 червня 2018 року у цивільній справі за позовом ОСОБА_3 до ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , третя особа: Служба у справах дітей Дарницької районної в м. Києві державної адміністрації про усунення перешкод у користуванні майном та стягнення моральної шкоди, ухвалене відповідно до вимог ЦПК України та в межах заявлених позовних вимог, є зрозумілим і таким, що не припускає різного тлумачення, тож судом не встановлено обставин, що унеможливлюють виконання судового рішення, у зв`язку з чим в даному випадку відсутні достатні та необхідні правові підстави для задоволення поданої заяви, отже суд приходить до висновку про відмову у задоволенні заяви відповідачів про роз`яснення судового рішення, за відсутності підстав, передбачених статтею 271 Цивільного процесуального кодексу України.

Про відмову у роз`ясненні судового рішення суд постановляє ухвалу, яку може бути оскаржено. (ч. 4 ст. 271 ЦПК України).

Керуючись ст.ст. 247, 258, 260, 271, 353 ЦПК України, суд, -

У Х В А Л И В:

У задоволенні заяви ОСОБА_1 , ОСОБА_2 про роз`яснення рішення Дарницького районного суду м. Києва від 24.06.2015 у цивільній справі за позовом ОСОБА_3 до ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , третя особа: Служба у справах дітей Дарницької районної в м. Києві державної адміністрації про усунення перешкод у користуванні майном та стягнення моральної шкоди-відмовити.

Ухвау може бути оскаржено до Київського апеляційного суду через суд першої інстанції шляхом подання апеляційної скарги протягом п`ятнадцяти днів з дня складення повного тексту ухвали. Учасник справи, якому ухвала суду не була вручена у день її проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Суддя: