Провадження №: 2/755/7462/21
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"14" лютого 2022 р. Дніпровський районний суд м. Києва у складі головуючої судді Виниченко Л.М., розглянувши клопотання третьої особи Благодійної організації «Міжнародний благодійний фонд «Небайдужа Україна» про розгляд в судовому засіданні з повідомленням (викликом) сторін справи № 755/15815/21 за позовом Комунального підприємства виконавчого органу Київради (Київської міської державної адміністрації) «КИЇВТЕПЛОЕНЕРГО» до ОСОБА_1 , третя особа: Благодійна організація «Міжнародний благодійний фонд «Небайдужа Україна» про стягнення заборгованості та виклик свідка,-

у с т а н о в и в:

До Дніпровського районного суду м. Києва надійшла позовна заява Комунального підприємства виконавчого органу Київради (Київської міської державної адміністрації) «КИЇВТЕПЛОЕНЕРГО» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості.

Ухвалою суду від 13.10.2021 року відкрите провадження у справі, призначено проведення розгляду справи за правилами спрощеного позовного провадження, без повідомлення сторін та залучено до участі у справі у якості третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмету спору, Благодійну організацію «Міжнародний благодійний фонд «Небайдужа Україна».

Третьою особою Благодійною організацією «Міжнародний благодійний фонд «Небайдужа Україна» суду подані клопотання від 31.12.2020 року про розгляд справи в порядку спрощеного позовного провадження з повідомленням (викликом) сторін та про виклик свідка.

У клопотаннях третя особа зазначає, що характер спірних правовідносин та предмет доказування у справі вимагають проведення судового засідання з повідомленням сторін з метою всебічного встановлення обставин справи та об`єктивності порушення відповідачем права позивача шляхом справедливого, неупередженого та своєчасного розгляду справи. Для доведення своєї позиції слід викликати свідка ОСОБА_2 , який був учасником перемовин з поліцією та ОСОБА_2 , як особою зареєстрованою за адресою квартири АДРЕСА_1 , який не надає доступу до квартири представникам третьої особи. Вказаний свідок ще був учасником перемовин з працівниками відділу з питань реєстрації місця проживання/перебування фізичних осіб Дніпровської районної в місті Києві державної адміністрації, працівниками Центрального МРУ ДМС у м. Києві та Київській області щодо зняття з реєстрації ОСОБА_2 за адресою квартири, також свідок спілкувався із відповідачем з приводу можливості спільного користування квартирою та зняття з реєстрації колишніх власників квартири.

Вивчивши подані клопотання, суд приходить до наступного.

Відповідно до положень частин 5, 7 ст. 279 ЦПК України, суд розглядає справу в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін за наявними у справі матеріалами, за відсутності клопотання будь-якої зі сторін про інше. За клопотанням однієї із сторін або з власно ініціативи суду розгляд справи проводиться в судовому засіданні з повідомленням (викликом) сторін. Клопотання про розгляд справи у судовому засіданні з повідомленням сторін відповідач має подати в строк для подання відзиву, а позивач - разом з позовом або не пізніше п`яти днів з дня отримання відзиву.

Згідно норми частини 6 ст. 279 ЦПК України, суд може відмовити в задоволенні клопотання сторони про розгляд справи в судовому засіданні з повідомленням сторін за одночасного існування таких умов: 1) предметом позову є стягнення грошової суми, розмір якої не перевищує ста розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб; 2) характер спірних правовідносин та предмет доказування у справі не вимагають проведення судового засідання з повідомленням сторін для повного та всебічного встановлення обставин справи.

Положеннями статті 48 ЦПК України визначено, що сторонами в цивільному процесі є позивач і відповідач.

Натомість, клопотання про розгляд справи у судовому засіданні з повідомленням сторін подане третьою особою, яка є учасником справи, однак не має статусу сторони в цивільному процесі.

Поряд з цим, суд також приймає до уваги наступні обставини.

За змістом ч. 9 ст. 19 ЦПК України, для цілей цього Кодексу розмір прожиткового мінімуму для працездатних осіб вираховується станом на 1 січня календарного року, в якому подається відповідна заява або скарга, вчиняється процесуальна дія чи ухвалюється судове рішення.

Прожитковий мінімум для працездатних осіб станом на 01.01.2021 року, тобто на час подачі позову, був визначений у розмірі 2 270,00 грн. Таким чином, сто розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб становить - 227 000,00 грн.

Як убачається з позову, змістом позовних вимог є стягнення заборгованості у розмірі 55 148,44 грн., що не перевищує ста розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Також суд приходить до висновку, що характер спірних правовідносин та предмет доказування у справі не вимагають проведення судового засідання з повідомленням сторін для повного та всебічного встановлення обставин справи, оскільки учасники справи не позбавлені можливості викласти свої доводи, аргументи, міркування, заперечення у письмових заявах по суті справи, не позбавлені можливості надавати суду свої докази на спростування вимог позивача та заперечень відповідача, подавати клопотання у строки визначені судом або законом, та в повній мірі користуватися правами, передбаченими Цивільним процесуальним кодексом України.

Стосовно посилань третьої особи про заслуховування свідка за наведених у заяві підстав, суд, враховуючи зміст позовних вимог та коло учасників справи, вважає, що необхідності у виклику заявленого свідка для надання ним зазначених у заяві показів не має, оскільки вимоги до третьої особи не заявлені, викладені обставини, які відомі свідку, не мають характеризуючих ознак належності доказів, так як предметом спору є стягнення з відповідача ОСОБА_1 заборгованості за житлово-комунальні послуги.

Відповідно частини 1 ст. 76 ЦПК України, доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи.

За нормою ст. 77 ЦПК України, належними є докази, які містять інформацію щодо предмета доказування. Предметом доказування є обставини, що підтверджують заявлені вимоги чи заперечення або мають інше значення для розгляду справи і підлягають встановленню при ухваленні судового рішення. Суд не бере до розгляду докази, що не стосуються предмета доказування.

Загалом характер спірних правовідносин та предмет доказування у справі вказують на те, що обставини справи мають бути підтверджені письмовими доказами, які безперешкодно можуть надаватись учасниками справи до суду в межах розгляду справи за правилами спрощеного позовного провадження без виклику сторін та третьої особи.

Враховуючи викладене та з огляду на те, що клопотання третьої особи є немотивованим в частині того, які процесуальні дії у даній справі суд не зможе вчинити без проведення судового засідання із викликом учасників справи за наявності поданих заяв по суті справи та письмових доказів, а також вимоги процесуального закону щодо належності доказів, суд приходить до висновку про відсутність правових підстав для задоволення клопотання третьої особи про розгляд справи з повідомленням (викликом) сторін та про виклик свідка.

На підставі викладеного, керуючись ст. ст. 19, 76, 77, 279, 353-355 ЦПК України, суд,-

п о с т а н о в и в:

У задоволенні клопотання третьої особи Благодійної організації «Міжнародний благодійний фонд «Небайдужа Україна» про розгляд в судовому засіданні з повідомленням (викликом) учасників справи № 755/15815/21 за позовом Комунального підприємства виконавчого органу Київради (Київської міської державної адміністрації) «КИЇВТЕПЛОЕНЕРГО» до ОСОБА_1 , третя особа: Благодійна організація «Міжнародний благодійний фонд «Небайдужа Україна» про стягнення заборгованості та виклик свідка - відмовити.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Заперечення на ухвали, що не підлягають оскарженню окремо від рішення суду, включаються до апеляційної скарги на рішення суду.

Повний текст ухвали складено 14.02.2022 року.

Суддя