КИЇВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
Номер провадження № 22-ц/824/1928/2022 Доповідач в суді апеляційної інстанції - Яворський М.А.
У Х В А Л А

про витребування доказів

09 лютого 2022 року м. Київ

Київський апеляційний суд у складі колегії суддів судової палати з розгляду цивільних справ:

Головуючого судді: Яворського М.А.,

суддів: Кашперської Т.Ц., Фінагеєва В.О.,

за участю секретаря - Владімірової О.К.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні клопотання Акціонерного товариства «Державний експортно-імпортний банк України» про витребування доказів у справі за апеляційною скаргою Акціонерного товариства «Державний експортно-імпортний банк України», подану представником Мосійчук Яніною Ігорівною, на рішення Голосіївського районного суду міста Києва від 26 жовтня 2021 року у справі за позовом ОСОБА_1 до Акціонерного товариства «Державний експортно-імпортний банк України» про поновлення на роботі та стягнення заробітної плати, -

ВСТАНОВИВ:

У листопаді 2020 року ОСОБА_1 звернулася до суду з позовом до АТ «Укрексімбанк» про поновлення на роботі та стягнення заробітної плати, у якому просила поновити її на роботі на посаді провідного економіста Операційного управління у АТ «Укрексімбанк»з 26 жовтня 2020 року та стягнути з відповідача середньомісячну заробітну плату з часу її незаконного звільнення по день винесення рішення про поновлення на роботі.

Свої вимоги позивач мотивувала тим, що вона працювала у відповідача у якості провідного економіста Операційного управління АТ ««Укрексімбанк» в м. Києві та за наказом № 1844-к від 26 жовтня 2020 року була звільнена з роботи з посади за п 1 ст.40 КЗпП України (скорочення штату та чисельності працівників).

Вказувала, що її звільнення з роботи проведено з чисельними порушеннями процедури звільнення, передбаченої КЗпП України, при її звільненні банк не запропонував їй всіх наявних вакантних посад на день її звільнення, за якими вона могла продовжити працювати; не дотримався двомісячного строку завчасного попередження про наступне звільнення; а у день запланованого звільнення 26 жовтня 2020 року зробив їй нову письмову пропозицію звільнитися на більш вигідних умовах за п. 1 ст. 36 КЗпП України з виплатою одноразової допомоги у розмірі шести середніх заробітних плат, на що вона погодилася, але звільнення відбулось все одно за гіршими умовами - за п. 1 ст.40 КЗпП України з виплатою одного розміру заробітної плати.

Крім того, зазначала, що її було звільнено з роботи під час вагітності, хоча у відповідності ст. 184 КЗпП України таке звільнення не допускається, крім випадків повної ліквідації підприємства, установи, організації.

Рішенням Голосіївського районного суду міста Києва від 26 жовтня 2021 року позовні вимоги ОСОБА_1 задоволено. Поновлено ОСОБА_1 на роботі на посаді провідного економіста Операційного управління в АТ «Укрексімбанк» з 26 жовтня 2020 року. Стягнуто з АТ «Укрексімбанк» на користь ОСОБА_1 середній заробіток за час вимушеного прогулу в розмірі 239 943,09 грн. без утримання з цієї суми податків та інших обов`язкових платежів. Допущено негайне виконання рішення суду в частині поновлення на роботі та присудження виплати заробітної плати в межах суми платежу за один місяць. Стягнуто з АТ ««Укрексімбанк» в дохід держави судовий збір в розмірі 1 921 грн.

Не погоджуючись із вказаним судовим рішенням, вважаючи його незаконним та необґрунтованим, представник АТ «Укрексімбанк» - Мосійчук Я.І. подала апеляційну скаргу, відповідно до якої просить скасувати рішення Голосіївського районного суду міста Києва від 26 жовтня 2021 року та ухвалити нове рішення, яким у задоволенні позовних вимог ОСОБА_1 відмовити в повному обсязі.

Представник ОСОБА_2 посилалась на помилкове обчислення судом строку попередження позивача про наступне вивільнення, оскільки відповідно до норм КЗпП України такий строк обчислюється не днями, а місяцями, тому письмове попередження про наступне вивільнення 26 серпня 2020 року відбулось у належний строк.

Представник банку вказувала, що у позові ОСОБА_1 не посилалась на недотримання строку попередження про наступне вивільнення, такі підстави з`явились лише у відповіді на відзив, а відтак не повинні були оцінюватись судом. Крім того, сам факт недодержання роботодавцем строку попередження працівника про звільнення не є підставою для поновлення його на роботі.

Також апелянт вказує на хибність висновку суду про ознайомлення працівника лише з 30 вакансіями по філіях банку у містах Ужгороді, Харкові, Херсоні, Хмельницькому, Черкасах, Чернівцях, оскільки одночасно з попередженням про звільнення ОСОБА_1 запропоновано банком переведення навакантні посади, перелік яких надано в Додатку 1 до Попередження «Інформація щодо наявності вакантних посад в АТ «Укрексімбанк» станом на 25 серпня 2020 року» (загалом 82 вакансії). Про ознайомлення ОСОБА_1 з наявними 82 вакантними посадами в банку свідчить відмітка на Додатку 1 до Попередження одразу ж під словами «Загалом вакансій: 82»: «З вакантними посадами ознайомлений (на)» із проставленою нею датою ознайомлення («Дата 26.08.2020») та підпис ОСОБА_1 .

Крім того, згідно із ч. 2 ст. 40 КЗпП України звільнення з підстав зазначених в п. 1 ч. 1 ст. 40 КЗпП України допускається, якщо неможливо перевести працівника за його згодою на іншу роботу. Згоди на переведення ні на одну із запропонованих вакантних посад ОСОБА_1 не надала та в матеріалах справи підтвердження протилежного відсутні.

Не ґрунтуються на правильному застосуванні норм чинного законодавства та матеріалах справи й висновки суду що «за наявності у позивача відповідної освіти, відповідач на власний розсуд аргументував відсутність можливості продовження роботи позивача за вакансіями нового штатного розпису», оскільки, наявність у роботодавця вакантної посади головного економіста не може кореспондувати обов`язок роботодавця пропонувати дану посаду працівнику більш низької кваліфікації - провідному економісту.

Наголошує апелянт й на тому, що з позивачем було укладено безстроковий трудовий договір, а тому він не міг бути продовжений, крім того, ані норма ч. 1 ст. 49 КЗпП України, ні інші норми чинного трудового законодавства України не містять правила, відповідно до якого попередження роботодавця про звільнення на підставі п. З ч. 1 ст. 40 КЗпП України втрачає чинність у випадку, якщо в рішенні уповноваженого органу юридичної особи вказано про внесення змін до організаційної структури з дати, яка співпадає з останнім робочим днем працівника (який є одночасно днем звільнення такого працівника).

Представник банку вказує, що твердження позивача щодо пропозиції про звільнення на більш вигідних умовах ніж за скороченням штату не можуть вказувати на допущення банком порушень в день її звільнення. Не дивлячись на те, що банк листом № 0000801/24895-20 від 26 жовтня 2020 року запропонував ОСОБА_1 припинення трудового договору за угодою сторін з виплатою вихідної допомоги у розмірі 6 середньомісячних заробітних плат, оскільки був глибоко занепокоєний ситуацією, в якій опинився позивач, проте позивач на таку пропозицію не погодилась, відповідної заяви про звільнення на підставі п. 1 ст. 36 КЗпП України банку та до матеріалів справи не надала.

Щодо безпідставності доводів про порушення банком гарантій трудових прав працівника щодо заборони звільнення вагітних жінок та звільнення позивача, апелянт вказує, що такі доводи не підтверджені у встановленому ЦПК України порядку належними, допустимими та достовірними доказами, які у своїй сукупності давали б підстави дійти висновку про їх достатність, а долучені позивачем до відповіді на відзив копії таких документів як «Консультативне заключения» та «Висновок УЗ дослідження ТОВ «Сімейна клініка від 08 жовтня 2020 року подані до суду не у встановленому ЦПК України порядку та не є належними, допустимими, достовірними та достатніми доказами вагітності ОСОБА_1 на дату її звільнення. Разом з тим, такі документи не були долучені до позовної заяви та не вказано про намір подання таких документів.

Крім того, апелянт наголошує, що інформація про вагітність навіть не озвучувалась ОСОБА_1 ні в день її звільнення, ні під час її заслуховування 19 жовтня 2020 року на засіданні Профспілкового комітету Первинної профспілкової організації AT «Укрексімбанк» при розгляді подання банку про розірвання із нею трудового договору.

Тому представник банку вважає, що в сукупності наведене вище вказує на відсутність правових підстав для висновку про необґрунтованість звільнення ОСОБА_1 та поновлення її на роботі, виплати їй середнього заробітку за час вимушеного прогулу. Апелянт акцентує увагу на хибності розрахунків суду суми середнього заробітку за час вимушеного прогулу, надаючи на противагу свій розрахунок відповідної суми.

Також в апеляційній скарзі представник банку вказує на порушення судом першої інстанції засад рівності усіх учасників судового процесу перед законом та судом та змагальності сторін, оскільки суд першої інстанції, який в основу обґрунтування рішення поклав, зокрема, усні пояснення ОСОБА_1 щодо передачі ОСОБА_3 заяви про звільнення за згодою сторін, безпідставно відмовив банку у задоволенні заяви від 19 квітня 2021 року про виклик свідка - ОСОБА_3 .

Так, апелянт зазначає, що у його поданій заяві від 19 квітня 2021 року про виклик свідка вказано, що обставини, які мають значення для справи особисто відомі ОСОБА_3 керівнику напрямку підтримки головного офісу Управління кадрового адміністрування Департаменту по роботі з персоналом АТ «Укрексімбанк», одним із основних завдань якого (Департаменту) є забезпечення усіх напрямків діяльності АТ «Укрексімбанк» працівниками з необхідними рівнями компетенцій та кваліфікацій. Так, ОСОБА_3 , до завдань та обов`язків якої, зокрема, віднесено підготовку та проведення заходів, пов`язаних з проведенням змін в організації виробництва і праці, в тому числі ліквідації, реорганізації, скорочення чисельності або штату працівників, яка має доступ до особових справ працівників та була присутня під час вручення ОСОБА_1 листа №0000801/24895-20 від 26 жовтня 2020 року з пропозицією припинення трудового договору за угодою сторін з виплатою вихідної допомоги у розмірі 6 середньомісячних заробітних плат, була присутня під час видачі ОСОБА_1 трудової книжки та копії наказу №1844-к від 26 жовтня 2020 року про звільнення, може підтвердити наступні обставини: ненадання ОСОБА_1 згоди АТ «Укрексімбанк» на переведення на вакантні посади, перелік яких наведено в Додатку 1 до Попередження; відсутність в АТ «Укрексімбанк» інших вакантних посад, які б відповідали кваліфікації ОСОБА_1 за період з дати повідомлення її про звільнення по дату звільнення; відсутність у ОСОБА_1 наміру звільнитися за угодою сторін; неповідомлення ОСОБА_1 АТ «Укрексімбанк» про стан вагітності, про який вона вказувала у позові.

Апелянт зазначає, що вказану заяву про виклик свідка було подано з дотриманням вимог чинного законодавства, а тому остання підлягає до задоволення.

Крім того, апелянтом було також заявлено клопотання про витребування доказів по справі. Так, в апеляційній скарзі зазначено, що у зв`язку із об`єктивними сумнівами щодо достовірності консультативного заключення та довідки на бланках, що містять найменування ТОВ «СІМЕЙНА КЛІНІКА», банком було подано клопотання від 28 серпня 2021 року до суду першої інстанції про витребування доказів від ТОВ «СІМЕЙНА КЛІНІКА», що стосуються перебування позивача у клініці, обстеження, огляду позивача медичними працівниками даної клініки та наявних у клініці відомостей щодо стану здоров`я позивача, в тому числі щодо стану вагітності.

При цьому наголошено, що банк підтвердив неможливість самостійного отримання вказаної інформації, оскільки запитувана інформація становить лікарську таємницю. Апелянт вважає, що судом першої інстанції безпідставно було відмовлено у задоволенні вказаного клопотання про витребування доказів у зв`язку із порушенням строків його подачі, оскільки апелянт не мав можливості подати вказане клопотання раніше у зв`язку із тим, що надані позивачем довідки були подані лише після того, як було подано відзив на позовну заяву.

Враховуючи вищевикладене, представник апелянт просить задовольнити подане клопотання про витребування доказів.

Крім того, 20 грудня 2021 року на адресу апеляційного суду надійшло також клопотання представника АТ «Укрексімбанк» - Мосійчук Я.І. про виклик та допит свідка ОСОБА_4 .

Вказане клопотання обґрунтовано тим, що оскільки ОСОБА_1 посилається на те, що вона 14 вересня 2020 року та у день звільнення повідомляла свого безпосереднього керівника начальника управління ОСОБА_4 про стан своєї вагітності та враховуючи, що вказані обставини справи, які мають значення для правильного вирішення справи особисто відомі ОСОБА_4 , то остання може підтвердити чи спростувати обставини щодо повідомлення її ОСОБА_1 про перебування у стані вагітності, а тому має бути викликана до суду у якості свідка.

Представником ОСОБА_2 зазначено, що оскільки ОСОБА_1 лише під час розгляду по суті у судовому засідання 26 жовтня 2021 року вказала ОСОБА_4 як особу, якій вона повідомляла про стан своєї вагітності, зазначене клопотання не могло бути подано АТ «Укрексімбанк» до або під час підготовчого засідання у суді першої інстанції з об`єктивних причин, які від нього не залежали.

25 січня 2022 року на адресу апеляційного суду надійшли заперечення ОСОБА_1 щодо поданих клопотань про витребування доказів та про виклик свідків.

Так, ОСОБА_1 зазначає, що клопотання про виклик свідка ОСОБА_3 вже було розглянуто судом першої інстанції й у його задоволенні було відмовлено. ОСОБА_1 вважає, що вказане клопотання не підлягає задоволенню, оскільки: допит ОСОБА_3 як свідка не підпадає під підстави, визначені ч.3 ст.367 ЦПК України; список наявних вакансій у частині ознайомлення ОСОБА_1 зі всіма 82 вакансіями не містить її підпису; витягом з протоколу №09-20 засідання Профспілкового комітету профспілки працівників АТ «Укрексімбанк» від 19 жовтня 2020 року зафіксовано, що ОСОБА_1 не надавала відмови від запропонованих адміністрацією вакантних посад; належним доказом відмови від запропонованих посад є не можливі покази зацікавленого свідка, а має бути письмова заява або Акт про відмову від працевлаштування на запропоновані адміністрацію посади з їх найменуванням; допит ОСОБА_3 з питань повідомлення чи неповідомлення ОСОБА_1 про стан вагітності суперечить висновкам Верховного Суду.

Щодо поданого клопотання відповідача про допит при апеляційному розгляді справи свідка ОСОБА_4 , то ОСОБА_1 вказала, що вказане клопотання відповідачем по справі не було заявлено в суді першої інстанції й немає жодної необхідності в її допиті.

Крім того, ОСОБА_1 також заперечує проти заявленого клопотання про витребування доказів, оскільки нею було надано до суду першої інстанції всі оригінали медичних висновків та даних проведеного мені ультразвукового дослідження.

Дослідивши матеріали справи, апеляційний суд вважає за необхідне задовольнити частково подане клопотання АТ «Укрексімбанк» про витребування доказів та виклик і допит свідків.

Кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом (ч.1 ст.81 ЦПК України).

Доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи (ч.1 ст.76 ЦПК України).

Відповідно до положень ст. 367 ЦПК України суд апеляційної інстанції переглядає справу за наявними в ній і додатково поданими доказами та перевіряє законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги. Суд апеляційної інстанції досліджує докази, що стосуються фактів, на які учасники справи посилаються в апеляційній скарзі та (або) відзиві на неї. Докази, які не були подані до суду першої інстанції, приймаються судом лише у виняткових випадках, якщо учасник справи надав докази неможливості їх подання до суду першої інстанції з причин, що об`єктивно не залежали від нього.

Відповідно до положень статті 83 ЦПК України позивач, особи, яким законом надано право звертатися до суду в інтересах інших осіб, повинні подати докази разом з поданням позовної заяви.

Відповідач, третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору, повинні подати суду докази разом з поданням відзиву або письмових пояснень третьої особи.

Якщо доказ не може бути поданий у встановлений законом строк з об`єктивних причин, учасник справи повинен про це письмово повідомити суд та зазначити: доказ, який не може бути подано; причини, з яких доказ не може бути подано у зазначений строк; докази, які підтверджують, що особа здійснила всі залежні від неї дії, спрямовані на отримання вказаного доказу.

Відповідно до положень статті 84 ЦПК України учасник справи, у разі неможливості самостійно надати докази, вправі подати клопотання про витребування доказів судом. Таке клопотання повинно бути подане в строк, зазначений у частинах другій та третій статті 83 цього Кодексу. Якщо таке клопотання заявлено з пропуском встановленого строку, суд залишає його без задоволення, крім випадку, коли особа, яка його подає, обґрунтує неможливість його подання у встановлений строк з причин, що не залежали від неї.

З аналізу поданої позовної заяви вбачається, що одним із доводів вказаної позовної заяви ОСОБА_1 зазначає те, що вона була вагітна в той період, коли її було незаконно звільнено із займаної посади відповідачем по справі. Крім того, позивач зазначала, що нею було повідомлено свого безпосереднього керівника про той факт, що вона перебувала у стані вагітності.

Разом з тим, апелянт АТ «Укрексімбанк» заперечує вказані доводи ОСОБА_1 й ставить під сумнів надані позивачем документи, які підтверджують, що ОСОБА_1 перебувала у стані вагітності й вказує, що позивач не повідомляла відповідача про те, що вона перебуває у стані вагітності.

З матеріалів справи вбачається, що разом із поданим клопотанням про витребування доказів АТ «Укрексімбанк» було надано документи, що підтверджують факт того, банк звертався до ТОВ «СІМЕЙНА КЛІНІКА» із адвокатським запитом від 09 серпня 2021 року щодо надання інформації чи видавались ОСОБА_1 документи (чи їх копії) на бланках, що містять найменування ТОВ «СІМЕЙНА КЛІНІКА», які додані до адвокатського запиту, а також у випадку, якщо документи видавались повідомити чи наявні у ТОВ «СІМЕЙНА КЛІНІКА» відомості щодо переривання вагітності (зокрема дати переривання) ОСОБА_1 та надати копії вказаних документів.

На вказаний адвокатський запит ТОВ «СІМЕЙНА КЛІНІКА» надало відповідь від 13 серпня 2021 року, відповідно до якого вказано, що запитувана АТ «Укрексімбанк» інформація та документація становить лікарську таємницю, а тому розголошенню не підлягає (а.с.132-139, т.2).

Відповідно до вказаного клопотання АТ «Укрексімбанк» просило витребувати від ТОВ «СІМЕЙНА КЛІНІКА» дані про перебування ОСОБА_1 08 жовтня 2020 року на прийомі у лікаря(ів) ТОВ «СІМЕЙНА КЛІНІКА», складених/виданих їй документів/записів, а саме:

1. інформацію про час перебування ОСОБА_1 08 жовтня 2020 року на прийомі у лікаря(ів) Товариства з обмеженою відповідальністю «СІМЕЙНА КЛІНІКА» у випадку, якщо вона перебувала в цей день на прийомі у лікаря(ів) Товариства з обмеженою відповідальністю «СІМЕЙНА КЛІНІКА» або довідку про те, що ОСОБА_1 08 жовтня 2020 року на прийомі у лікаря(ів) Товариства з обмеженою відповідальністю «СІМЕЙНА КЛІНІКА» не перебувала;

2. інформацію про прізвище, ім`я, по-батькові та спеціальність медичного персоналу Товариства з обмеженою відповідальністю «СІМЕЙНА КЛІНІКА», що здійснювали медичне обстеження, огляд ОСОБА_1 08 жовтня 2020 року (у випадку, якщо вона перебувала 08 жовтня 2020 року на прийомі у лікаря(ів) Товариства з обмеженою відповідальністю «СІМЕЙНА КЛІНІКА»);

3. витяг з Журналу реєстрації амбулаторних пацієнтів за 08 жовтня 2020 року лікаря ОСОБА_5 (у випадку, якщо ОСОБА_1 перебувала 08 жовтня 2020 року на прийомі у лікаря(ів) Товариства з обмеженою відповідальністю «СІМЕЙНА КЛІНІКА»);

4. витяг з Журналу реєстрації ультразвукових досліджень Товариства з обмеженою відповідальністю «СІМЕЙНА КЛІНІКА» за 08 жовтня 2020 року чи витяг з Реєстру медичних записів, записів по направлення та рецептів в електронні системі охорони здоров`я (у випадку, якщо ОСОБА_1 перебувала 08 жовтня 2020 року на прийомі у лікаря(ів) Товариства з обмеженою відповідальністю «СІМЕЙНА КЛІНІКА»);

5. запис технічної фіксації ультразвукового дослідження малого тазу ОСОБА_1 , здійснений 08 жовтня 2020 року медичним персоналом Товариства з обмеженою відповідальністю «СІМЕЙНА КЛІНІКА» (у випадку, якщо ОСОБА_1 перебувала 08 жовтня 2020 року на прийомі у лікаря(ів) Товариства з обмеженою відповідальністю «СІМЕЙНА КЛІНІКА»);

6. копії всіх документів, що були складені працівниками Товариства з обмеженою відповідальністю «СІМЕЙНА КЛІНІКА» за результатами відвідування ОСОБА_1 ІНФОРМАЦІЯ_1 (у випадку, якщо вона перебувала 08 жовтня 2020 року на прийомі у лікаря(ів) Товариства з обмеженою відповідальністю «СІМЕЙНА КЛІНІКА»);

7. інформацію про видані 08 жовтня 2020 року ОСОБА_1 працівниками Товариства з обмеженою відповідальністю «СІМЕЙНА КЛІНІКА» документи чи їх копії (у випадку, якщо ОСОБА_1 перебувала 08 жовтня 2020 року на прийомі у лікаря(ів) Товариства з обмеженою відповідальністю «СІМЕЙНА КЛІНІКА»), в тому числі щодо:

- документу від 08 жовтня 2020 року, що має назву: «Консультативне заключення», на якому вказано: «видане Скрицькій 1970 року народ.» та відбиток печатки, на якому вказано: «Лікар ОСОБА_5 »;

- документу від 08 жовтня 2020 року, який містить відомості ультразвукових досліджень, пацієнтом у якому указана « ОСОБА_1 », «вік 1970 р-к» та відбиток печатки, на якому вказано: «Лікар ОСОБА_5 »;

8. витребувати у ОСОБА_1 документи, що свідчать про перебування її у стані вагітності станом на 26 жовтня 2020 року;

9. витребувати у ОСОБА_1 документи, що свідчать про дату народження дитини або дату переривання вагітності (а.с.132-135, т.2).

Апеляційним судом також встановлено, що заяви про виклик та допит свідка та витребування доказів було заявлені в суді першої інстанції, проте у задоволенні вказаних клопотань було відмовлено (а.с.106-107, 121-123, 150-151, т.2).

Враховуючи той факт, що встановлення факту перебування чи не перебування позивача по справі ОСОБА_1 у стані вагітності під час її звільнення із займаної посади має суттєве значення для правильного вирішення справи по суті, апеляційний суд доходить висновку, що клопотання про виклик та допит свідків ОСОБА_3 та ОСОБА_4 підлягає задоволенню, а клопотання про витребування доказів по справі частковому задоволенню.

Одночасно з витребуванням вищевказаної інформації суд роз`яснює надавачу інформації щодо положень визначених ст. 384 КК України«Завідомо неправдиве показання свідка, потерпілого, завідомо неправдивий висновок експерта, спеціаліста, складені для надання або надані органу, що здійснює досудове розслідування, виконавче провадження, суду, Вищій раді правосуддя, тимчасовій слідчій чи спеціальній тимчасовій слідчій комісії Верховної Ради України, подання завідомо недостовірних або підроблених доказів, завідомо неправдивий звіт оцінювача про оцінку майна, а також завідомо неправильний переклад, зроблений перекладачем у таких самих випадках, - караються виправними роботами на строк до двох років або арештом на строк до шести місяців, або обмеженням волі на строк до двох років».

Керуючись ст. 84, 116, 260, 261 ЦПК України, апеляційний суд,

УХВАЛИВ:

Клопотання Акціонерного товариства «Державний експортно-імпортний банк України» про витребування доказів задовольнити частково.

Викликати до суду апеляційної інстанції в якості свідків : ОСОБА_3 та ОСОБА_4 ( АДРЕСА_1 ).

Витребувати від Товариства з обмеженою відповідальністю «СІМЕЙНА КЛІНІКА» (ідентифікаційний код 33494868, адреса: 01014, м. Київ, вул. Професора Підвисоцького 19) дані про перебування ОСОБА_1 ( ІНФОРМАЦІЯ_2 , РНОКПП: НОМЕР_1 ; адреса реєстрації: АДРЕСА_2 ) 08 жовтня 2020 року на прийомі у лікаря(ів) Товариства з обмеженою відповідальністю «СІМЕЙНА КЛІНІКА», складених/виданих їй документів/записів, а саме:

1. інформацію про час перебування ОСОБА_1 08 жовтня 2020 року на прийомі у лікаря(ів) Товариства з обмеженою відповідальністю «СІМЕЙНА КЛІНІКА» у випадку, якщо вона перебувала в цей день на прийомі у лікаря(ів) Товариства з обмеженою відповідальністю «СІМЕЙНА КЛІНІКА» або довідку про те, що ОСОБА_1 08 жовтня 2020 року на прийомі у лікаря(ів) Товариства з обмеженою відповідальністю «СІМЕЙНА КЛІНІКА» не перебувала;

2. інформацію чи перебувала ОСОБА_1 в стані вагітності відповідно до наявних в Товаристві з обмеженою відповідальністю «СІМЕЙНА КЛІНІКА» відомостей станом на момент огляду 08 жовтня 2020 року та станом на 26 жовтня 2020 року за наявності.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Головуючий суддя : М.А.Яворський

Судді: Т.Ц.Кашперська В.О.Фінагеєв