Ухвала

28 січня 2022 року

м. Київ

справа № 591/1506/14-ц

провадження № 61-17709ск21

Верховний Суд у складі колегії суддів Першої судової палати Касаційного цивільного суду:

Коломієць Г. В. (суддя-доповідач), Гулька Б. І., Луспеника Д. Д.,

розглянув касаційну скаргу ОСОБА_1 на ухвалу Сумського апеляційного суду від 07 грудня 2021 року про відмову у задоволенні заяви про виправлення описки у справі за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_3 про виділ частки із житлового будинку та земельної ділянки,

ВСТАНОВИВ:

У березні 2014 року ОСОБА_2 звернулася до суду з вищевказаним позовом до ОСОБА_3 , в якому просила виділити частки

із житлового будинку та земельної ділянки, що є у спільній частковій власності та розташовані за адресою: АДРЕСА_1 .

Рішенням Зарічного районного суду м. Суми від 28 жовтня 2014 року позовні вимоги ОСОБА_2 задоволено частково.

Проведено поділ земельної ділянки, розташованої за адресою:

АДРЕСА_1 , таким чином :

Співвласнику ОСОБА_2 виділено земельну ділянку загальною площею 976,0 кв. м. ( заштриховано жовтим кольором), що відповідає 4/5 частинам, а саме: 1/2 площі земельної ділянки спільної власності - 41,0 кв. м.; земельна ділянка індивідуальної власності - 935,0 кв. м.;

Співвласнику ОСОБА_3 виділено земельну ділянку загальною площею 244,0 кв. м. ( заштриховано зеленим кольором) , що відповідає 1/5 частині, а саме: 1/2 площі земельної ділянки спільної власності - 41,0 кв. м.; земельна ділянка індивідуальної власності - 203,0 кв. м.

Межа розділу земельної ділянки проходить:

- від точки А на межі АДРЕСА_1 від огорожі на відстані 1,3 м до точки Б, розташованій на куті житлового будинку;

- від точки Б по зовнішній грані стіни житлового будинку літ. «А-1» до точки В, розташованій на куті будинку;

- від точки В по прямій на відстань 1,0 м до точки Г;

- від точки Г під кутом на відстань 10,24 м до точки Д;

- від точки Д під кутом на відстань 8,15 м. до точки Е, розташованій на межі АДРЕСА_1 ;

- від точки Д. під кутом відстань 49,04 м до точки Є;

- від точки Є під кутом на відстань 14,22 м до точки Ж, розташованій на межі з ділянкою АДРЕСА_2 .

Точки А-Б-В-Г-Д-Е-А визначають ділянку спільної власності співвласників. Точки А і Е ділять межу земельної ділянки на АДРЕСА_2 на три частини: 2,90 м, 10,24 м та 3,00 м. Точка Ж ділить межу

з земельною ділянкою АДРЕСА_2 на дві частини: 3,77 м

і 12,66 м.

У частині позовних вимог щодо поділу домоволодіння відмовлено за необґрунтованістю.

Додатковим рішенням Зарічного районного суду м. Суми від 08 червня

2021 року заяву ОСОБА_3 про ухвалення додаткового рішення задоволено.

Припинено право спільної часткової власності на земельну ділянку, розташовану за адресою: АДРЕСА_1 .

Не погоджуючись із вказаними рішеннями, особа, яка не брала участь

у справі ОСОБА_1 подав апеляційні скарги, в яких, посилаючись на неповне з`ясування обставин, що мають значення для справи, невідповідність висновків, викладених у рішенні суду першої інстанції, обставинам справи, неправильне застосування судом норм матеріального права та порушення норм процесуального права, просив рішення суду першої інстанції скасувати, а справу направити на новий розгляд до суду першої інстанції. Також просив скасувати додаткове рішення суду та ухвалити нове рішення, яким у задоволенні заяви відмовити.

Ухвалою Сумського апеляційного суду від 28 вересня 2021 року апеляційні провадження за апеляційними скаргами ОСОБА_1 на рішення Зарічного районного суду м. Суми від 28 жовтня 2014 року та додаткове рішення Зарічного районного суду м. Суми від 08 червня

2021 року за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_3 про виділ частки із житлового будинку та земельної ділянки закрито.

Ухвалою Сумського апеляційного суду від 07 грудня 2021 року

у задоволенні заяви ОСОБА_1 про виправлення описок в ухвалі Сумського апеляційного суду від 28 вересня 2021 року відмовлено.

25 січня 2022 року ОСОБА_1 засобами поштового зв`язку звернувся до Верховного Суду із касаційною скаргою на ухвалу Сумського апеляційного суду від 07 грудня 2021 року (надійшла до суду 27 січня 2022 року), вякій, посилаючись на порушення апеляційним судом норм процесуального права, просив скасувати оскаржуване судове рішення та направити до суду апеляційної інстанції для вирішення питання про виправлення описки.

Вивчивши касаційну скаргу, Верховний Суд у складі колегії суддів Першої судової палати Касаційного цивільного суду дійшов висновку про відмову у відкритті касаційного провадження, оскільки касаційна скарга є необґрунтованою.

Відповідно до положень статті 269 ЦПК України суд може з власної ініціативи або за заявою учасників справи виправити допущені в рішенні чи ухвалі описки чи арифметичні помилки.

Згідно з положеннями частини другої статті 269 ЦПК України питання про внесення виправлень вирішується без повідомлення учасників справи, про що постановляється ухвала. За ініціативою суду питання про внесення виправлень вирішується в судовому засіданні за участю учасників справи, проте їхня неявка не перешкоджає розгляду питання про внесення виправлень.

За змістом вказаної статті описка - це мимовільна (випадкова) помилка в рішенні, яка допущена при його викладенні. Описка - це також помилка у правописі, у розділових знаках, у смисловому викладенні речення. Тому описками є мимовільні, граматичні, орфографічні і стилістичні помилки, які викликають неточне викладення змісту рішення суду. До них можна віднести викривлення, допущені

у прізвищі судді, прізвищі, імені та по батькові сторін та інших осіб, які беруть участь у справі, неправильні звороти мови, стилістично неправильно складені речення, розділові знаки, якщо вони викривляють дійсний зміст рішення.

Арифметична помилка - це помилка у підрахунках. Під поняттям «підрахунок» слід розуміти арифметичні дії: додавання, віднімання, множення, ділення.

Описка та арифметична помилка - це помилки, які свідчать, що рішення суду є неточним. Виправлення описок та арифметичних помилок

у судовому рішенні здійснюється тим судом, який його ухвалив, не змінюючи сутності цього рішення.

Суд апеляційної інстанції встановив, що оскаржуваними

ОСОБА_1 рішеннями Зарічного районного суду м. Суми

від 28 жовтня 2014 року, між співвласниками ОСОБА_2 та ОСОБА_3 здійснено поділ земельної ділянки, розташованої за адресою: АДРЕСА_1 та додатковим рішенням Зарічного районного суду м. Суми від 08 червня 2021 року припинено право спільної часткової власності на зазначену земельну ділянку.

Сумський апеляційний суд зазначив, що ухвалою від 28 вересня

2021 року апеляційні провадження за апеляційними скаргами ОСОБА_1 на рішення Зарічного районного суду м. Суми

від 28 жовтня 2014 року та додаткове рішення Зарічного районного суду м. Суми від 08 червня 2021 року закрито з тих підстав, що вирішення

в судовому порядку спору між його співвласниками щодо його поділу, не впливає на право власності ОСОБА_1 , яке виникло після ухвалення судового рішення.

Крім того, Сумський апеляційний суд зазначив, що ухвалою Сумського апеляційного суду від 28 вересня 2021 року питання про набуття ОСОБА_1 права власності на домоволодіння

АДРЕСА_1 та земельні ділянки, на якій воно розміщено, не вирішувалося.

Враховуючи вищевикладене, Сумським апеляційним судом правомірно відмовлено у задоволенні заяви ОСОБА_1 про виправлення описки у мотивувальній частині ухвали від 28 вересня 2021 року, оскільки вказана заява ОСОБА_1 зводиться до його незгоди

із рішенням суду першої інстанції, та із ухвалою апеляційного суду

від 28 вересня 2021 року про закриття апеляційного провадження

в даній справі.

Частиною першою статті 394 ЦПК України передбачено, що одержавши касаційну скаргу, оформлену відповідно до вимог статті 392 цього Кодексу, колегія суддів у складі трьох суддів вирішує питання про відкриття касаційного провадження (про відмову у відкритті касаційного провадження).

Відповідно до частини четвертої статті 394 ЦПК України у разі оскарження ухвали (крім ухвали, якою закінчено розгляд справи) суд може визнати касаційну скаргу необґрунтованою та відмовити

у відкритті касаційного провадження, якщо правильне застосування норми права є очевидним і не викликає розумних сумнівів щодо її застосування чи тлумачення.

Оскільки правильне застосування судом апеляційної інстанції норм статті 269 ЦПК України є очевидним і не викликає розумних сумнівів щодо їх застосування чи тлумачення, розгляд зазначеної скарги не має значення для формування єдиної правозастосовної практики,

а наведені у ній доводи не дають підстав для висновку щодо незаконності та неправильності судового рішення, то колегія суддів дійшла висновку, що касаційна скарга на ухвалу Сумського апеляційного суду від 07 грудня 2021 року є необґрунтованою та у відкритті касаційного провадження слід відмовити.

Керуючись частиною четвертою статті 394 ЦПК України, Верховний Суд

у складі колегії суддів Першої судової палати Касаційного цивільного суду

УХВАЛИВ:

У відкритті касаційного провадження за касаційною скаргою

ОСОБА_1 на ухвалу Сумського апеляційного суду від 07 грудня 2021 року про відмову у задоволенні заяви про виправлення описки у справі за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_3 про виділ частки із житлового будинку та земельної ділянки, відмовити.

Копію ухвали та додані до скарги матеріали направити заявникові.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Судді Г. В. Коломієць

Б. І. Гулько

Д. Д. Луспеник