Справа № 706/719/21
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

16 лютого 2022 року м.Христинівка

Христинівський районний суд Черкаської області в складі: головуючого - судді Орендарчука М.П., за участі секретаря Карбівської Я.Є., представника позивача ОСОБА_1 , представника відповідачів ОСОБА_2 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Христинівці Черкаської області цивільну справу за позовом ОСОБА_3 до ОСОБА_4 Христинівської міської ради про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини,-

Встановив:

Позивач звернулась до суду з позовом, в якому просить визначити додатковий строку для подання заяви про прийняття спадщини посилаючись на те, що ІНФОРМАЦІЯ_1 в м.Христинівка помер батько позивачки ОСОБА_5 .

На час відкриття спадщини її покійній батько був зареєстрований та проживав за адресою АДРЕСА_1 .

Позивачка 23 липня 2021 року звернулася до нотаріуса із заявою про прийняття спадщини, однак постановою від 23 липня 2021 року нотаріусом відмовлено у вчиненні нотаріальної дії з причини пропуску встановленого шестимісячного строку для прийняття спадщини. Вказує, що строк, передбачений для прийняття спадщини позивачкою пропущений через те, що позивачка проживала в с.Томашівка Уманського району Черкаської області а тому вона не змогла звернутись до нотаріальної контори із заявою про прийняття спадщини, окрім того вказує,батько її цивільного чоловіка хворіє (хворобою паркінсона) і що він потребує стороннього догляду і вона разом із її чоловіком перебували біля нього в с.Мощенка Городянського району Чернігівської області.

Враховуючи вказане вважає, що строк для прийняття спадщини після смерті батька пропущений нею з поважної причини, тому просить суд визначити їй додатковий строк для подання заяви про прийняття спадщини за законом після смерті ІНФОРМАЦІЯ_1 її батька позивачки ОСОБА_5 .

Ухвалою суду від 04.08.2021 року позовну заяву прийнято до розгляду, відкрито загальне позовне провадження та по справі призначено підготовче судове засідання.

25.11.2021 року відповідачем подано відзив.

Ухвалою суду від 25.11.2021 року закрито підготовче провадження по даній справі, призначено справу до судового розгляду по суті.

У судовому засіданні представник позивача покликався на задоволенні вимог із підстав зазначених у позові.

У судовому засіданні представник відповідач проти задоволення позову заперечував, покликаючись на викладене у відзиві, а саме, що підстави для визначення додаткового строку у позивача відсутні, а підстави поважності пропуску строку позивачем є надуманими.

Вислухавши, представників позивача та відповідача, вивчивши матеріали справи, суд приходить до наступного висновку.

Згідно ч.3 ст.1272 ЦК України, за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини.

Як встановлено в судовому засіданні ОСОБА_3 дівоче прізвище « ОСОБА_6 » є рідною донькою ОСОБА_5 , що підтверджується свідоцтвом про народження НОМЕР_1 .

ІНФОРМАЦІЯ_1 помер батько позивачки ОСОБА_5 у м.Христинівка Черкаської області.

Позивачка 23 липня 2021 року звернулася до нотаріуса із заявою про прийняття спадщини, однак постановою від 23 липня 2021 року нотаріусом відмовлено у вчиненні нотаріальної дії з причини пропуску встановленого шестимісячного строку для прийняття спадщини.

В обґрунтування позову позивач посилається, що строк, передбачений для прийняття спадщини нею пропущений через те, що вона проживала в с.Томашівка Уманського району Черкаської області, а тому вона не змогла звернутись до нотаріальної контори із заявою про прийняття спадщини, окрім того вказує,батько її цивільного чоловіка хворіє (хворобою паркінсона) і що він потребує стороннього догляду і вона разом із її чоловіком перебували біля нього в с.Мощенка Городянського району Чернігівської області, а тому не змогла своєчасно скористатись своїм правом

Частиною 1статті 1268ЦК України передбачено, що спадкоємець за заповітом чи за законом має право прийняти спадщину або не прийняти її.

За загальними положеннями про спадкування право на спадщину виникає в день відкриття спадщини, спадщина відкривається внаслідок смерті особи або оголошення її померлою, для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини.

Частиною 1ст. 1269 ЦК Українипередбачено, що спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно зі спадкодавцем, має подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини.

Таким чином, право на спадщину виникає з моменту її відкриття, і закон зобов`язує спадкоємця, який постійно не проживав зі спадкодавцем, у шестимісячний строк подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини.

Відповідно до частини третьоїстатті 1272 ЦК України, за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини.

Правила частини третьої 1272ЦК Українипро надання додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини можуть бути застосовані, якщо: 1) у спадкоємця були перешкоди для подання такої заяви; 2) ці обставини суд визнав поважними.

За змістом цієї статті, поважними причинами пропуску строку для прийняття спадщини є причини, пов`язаніз об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій, які має оцінити суд з урахуванням доводів і заперечень учасників справи та її фактичних обставин. Такий правовий висновок висловлений Верховним Судом України у постанові від 23 серпня 2017 року № 6-1320цс17,а також у постановах Касаційного цивільного суду у складі Верховного Суду: від 17 жовтня 2019 року у справі № 766/14595/16 (провадження № 61-6700св19), від 30 січня 2020 року у справі № 487/2375/18 (провадження № 61-10136св19), від 31 січня 2020 року у справі № 450/1383/18 (провадження № 61-21447св19).

З урахуванням наведеного, якщо спадкоємець пропустив шестимісячний строк для подання заяви про прийняття спадщини з поважних причин, закон гарантує йому право на звернення до суду з позовом про визначення додаткового строку на подання такої заяви.

Разом із тим, Пленум Верховного Суду України у пункті 24постановивід 30 травня 2008 року № 7 «Про судову практику у справах про спадкування»судам роз`яснив, що, вирішуючи питання визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій.

При вирішенні справ про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини слід також враховувати, що додатковий строк визначається у разі, якщо суд визнає причини пропуску строку для прийняття спадщини поважними. У зазначеній категорії справ є обов`язковим обґрунтування в мотивувальній частині судового рішення поважності причин пропуску строку для подання заяви про прийняття спадщини.

Судом не можуть бути визнані поважними такі причини пропуску строку подання заяви про прийняття спадщини як юридична необізнаність позивача щодо строку та порядку прийняття спадщини, необізнаність особи про наявність спадкового майна, похилий вік, непрацездатність, незнання про існування заповіту, встановлення судом факту, що має юридичне значення для прийняття спадщини, невизначеність між спадкоємцями хто буде приймати спадщину, відсутність коштів для проїзду до місця відкриття спадщини, несприятливі погодні умови.

Згідно принципу диспозитивності цивільного процесу, визначеного уст. 13 ЦПК України, сторони справи на власний розсуд розпоряджаються наданими їм законом правами та обов`язками щодо предмета спору, а суд на засадах змагальності сторін може лише сприяти застосуванню таких прав та виконанню обов`язків, ураховуючи при цьому принципи справедливості та рівності учасників процесу перед законом та судом.

Відповідно до частин 1, 2статті 12 ЦПК України, цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін. Учасники справи мають рівні права щодо здійснення всіх процесуальних прав та обов`язків, передбачених законом.

Вимогами частини третьої статті12, частини першої статті81ЦПК Українивстановлено, що кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом.

Відповідно до частини першої статті 77 ЦПК України, належними є докази, які містять інформацію щодо предмета доказування.

Згідно з частиною другою статті 78 ЦПК України обставини справи, які за законом мають бути підтверджені певними засобами доказування, не можуть підтверджуватись іншими засобами доказування.

В обґрунтування своїх вимог та на підтвердження поважності пропуску строку позивачка вказала, що вона проживала в с.Томашівка Уманського району Черкаської області та батько її цивільного чоловіка хворіє (хворобою паркінсона) і що він потребує стороннього догляду і вона разом із її чоловіком перебували біля нього в с.Мощенка Городянського району Чернігівської області, а тому вона не змогла звернутись до нотаріальної контори із заявою про прийняття спадщини.

Однак, відповідно до положень ст.1269 ЦК, спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно зі спадкодавцем, має подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини. Заява про прийняття спадщини подається до нотаріальної контори за місцем відкриття спадщини особисто. Письмову заяву про прийняття спадщини може бути надіслано поштою. Надіслання заяви про прийняття спадщини поштою передбачено п. 3.5 гл. 10 Порядку вчинення нотаріальних дій нотаріусами України, затвердженого наказом Міністерства юстиції України від 22 лютого 2012 року № 296/5, що нею не було зроблено.

Окрім того, покликання позивачки про те, що батько ОСОБА_7 її цивільного чоловіка хворіє (хворобою паркінсона) і що він потребує стороннього догляду і вона разом із її чоловіком перебували біля нього в с.Мощенка Городянського району Чернігівської області, не є допустимим доказом, оскільки відповідно до відповіді Городянської міської ради Чернігівської області Мощанського старостинського округу №7 склад сім`ї ОСОБА_7 складається із дружини ОСОБА_8 , 1957 р.н., сина ОСОБА_9 , 1980 р.н., внук ОСОБА_10 ,1991 р.н., тобто вище зазначені особи також могли самостійно надавати сторонній догляд.

Враховуючи вищевикладене, суд вважає, що в позивачки була можливість в межах шестимісячного строку звернутися до нотаріуса із заявою про прийняття спадщини.

Таким чином, враховуючи встановлені в судовому засіданні обставини та досліджені докази, суд вважає, що позовні вимоги ОСОБА_3 про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини є безпідставними, позов не обґрунтований та не підтверджений належними доказами, а тому не підлягає до задоволення.

На підставі викладеного та керуючись ст.ст.1233-1235,1269,1270,1272 ЦК України, ст.ст.4ст.ст.12,13,76,81,259,263,265,268 ЦПК України, суд, -

Ухвалив:

У задоволенні позову ОСОБА_3 до ОСОБА_4 Христинівської міської ради про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини, відмовити.

Рішення суду може бути оскаржене шляхом подання апеляційної скарги до Черкаського апеляційного суду через Христинівський районний суд Черкаської області протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

Учасник справи, якому повне рішення суду не було вручене у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження на рішення суду, якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня отримання ним повного рішення суду.

Строк на апеляційне оскарження може бути також поновлений в разі пропуску з інших поважних причин, крім випадків, зазначених у частині другій статті 358 цього Кодексу.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

Суддя: М.П. Орендарчук