Провадження №2/554/765/2022
З А О Ч Н Е Р І Ш Е Н Н Я
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И
15 лютого 2022 року м. Полтава
Октябрський районний суд м.Полтави в складі суду :
судді Блажко І.О.
при секретарі Галич-Брюховаецької О.Л.
розглянувши у відкритому судовому засіданні цивільну справу за позовною заявою ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про визнання особи такою, що втратила право користування житловим приміщенням , -
Позивач ОСОБА_1 звернулася до суду з позовом до ОСОБА_2 про визнання особи такою, що втратила право користування житловим приміщенням. В якій прохала : визнати ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , такою, що втратила право користування житловим будинком АДРЕСА_1 та зняти її з реєстраційного обліку. В обґрунтування позову зазначила, що ОСОБА_1 на підставі свідоцтва про право на спадщину за заповітом від 14.09.2020 посвідченого ПН ПМНО Руденко Н.Ю, зареєстрованого в реєстрі за №1065, є власником 6/25 частин житлового будинку АДРЕСА_1 . У квітні 2021 року ОСОБА_1 , вирішила продати належну їй частку вищевказаного будинку. У вказаній частці будинку зареєстровано місце проживання її дочки ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , яка з серпня 2009 року, без поважних причин не проживає за місцем реєстрації, комунальні платежі не сплачує, в утриманні житла участі не приймає, особистих речей в будинку немає. В зв`язку наміром продати належні ОСОБА_1 на праві власності 6/25 частин житлового будинку АДРЕСА_1 позивачем було запропоновано відповідачці добровільно у встановленому законом порядку знятися з реєстрації місця проживання за вказаною адресою. На таке прохання відповідач відмовила, у зв`язку з тим, що вона не проживає в м. Полтава та не має можливості приїхати та добровільно знятися з реєстрації місця проживання за вказаною адресою. Фактичне місце перебування відповідача не відоме. Реєстрація місця проживання відповідача у вказаній квартирі перешкоджає позивачу вільно розпоряджатися своїм майном, тому вимушена звернутися до суду з даним позовом (а.с.1, 2).
Позивач ОСОБА_1 в судове засідання не з`явилася, будучи у встановлений ЦПК України спосіб повідомлена (а.с.32).
В судове засідання представник позивача ОСОБА_1 за ордером адвокат Черненко Д.В. не з`явився, будучи у встановлений ЦПК України спосіб повідомленим. Надав суду клопотання про розгляд справи без його участі, в якому зазначив, що позовні вимоги підтримує у повному обсязі та прохає їх задовольнити. Проти винесення заочного рішення не заперечує (а.с.33, 38).
Відповідач ОСОБА_2 до суду 18.01.2022 та 15.02.2022 не з`явилася, будучи повідомлена на останню відому судові адресу шляхом направлення судових повісток, копії ухвали про відкриття провадження у справі та копії позовної заяви з додатками, до суду поштою повернуто конверти з відміткою, що адресат відсутній за вказаною адресою та що неправильно зазначена (відсутня) адреса. Відзив на позовну заяву суду не наданий (а.с.27, 35, 36).
Відповідно до ст.280 ЦПК України, суд може ухвалити заочне рішення на підставі наявних у справі доказів за одночасного існування таких умов: 1) відповідач належним чином повідомлений про дату, час і місце судового засідання; 2) відповідач не з`явився в судове засідання без поважних причин або без повідомлення причин; 3) відповідач не подав відзив; 4) позивач не заперечує проти такого вирішення справи.
Відповідно до ч.2 ст.247 ЦПК України, фіксування судового засідання технічним засобом здійснює секретар судового засідання. У разі неявки в судове засідання всіх учасників справи чи в разі якщо відповідно до положень цього Кодексу розгляд справи здійснюється судом за відсутності учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.
Суд, дослідивши матеріали справи приходить до висновку, що позов підлягає задоволенню повністю.
Судом встановлено, що 6/25 часток житлового будинку АДРЕСА_1 з відповідною частиною господарських будівель та споруд, на праві спільної часткової власності належить ОСОБА_1 , що підтверджується копіями : свідоцтва про право на спадщину за заповітом від 14.09.2020 зареєстрований ПН ПМНО ОСОБА_3 та зареєстровано в реєстрі за №1065; витягу з Державного реєстру прав на нерухоме майно про реєстрацію права власності №223872428 від 14.09.2020 виданого ПН ПМНО Руденко Н.Ю. (а.с.7-9).
Таким чином, 6/25 частин домоволодіння є приватною та належить на праві спільної часткової власності ОСОБА_1 .
ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , з 26.08.2009 зареєстрована за адресою АДРЕСА_1 , що підтверджується копіями : паспорта на ім`я ОСОБА_2 , серії НОМЕР_1 виданий Октябрським РВ у м. Полтаві УДМС в Полтавській області 15 жовтня 2015 року; довідки №2477 від 22.09.2021 КП «ЖЕО №2» ПМР (а.с.10, 11, 16).
ОСОБА_2 не проживає у житловому будинку АДРЕСА_1 з 26.08.2009 по теперішній час, що підтверджується актом від 09.10.2021 (а.с.14).
Відповідно до ч.2 ст.64 ЖК України, до членів сім`ї наймача належать дружина наймача, їх діти і батьки. Членами сім`ї наймача може бути визнано й інших осіб, якщо вони постійно проживають разом з наймачем і ведуть з ним спільне господарство.
Стаття 3 СК України визначає, що сім`ю складають особи, які спільно проживають, пов`язані спільним побутом та мають взаємні права та обов`язки.
Таким чином, ОСОБА_2 була зареєстрована у будинку, як донька власника частини будинку ОСОБА_1 .
Відповідно до ч.1 ст.317 ЦК України встановлено, що власникові належать право володіння, користування та розпоряджання своїм майном.
Відповідно до ч.ч.1,2 ст.319 ЦК України встановлено, що власник володіє, користується, розпоряджається своїм майном на власний розсуд. Власник має право вчиняти щодо свого майна будь-які дії, які не суперечать закону.
Відповідно до ч.1 ст.321 ЦК України встановлено, що право власності є непорушним. Ніхто не може бути протиправно позбавлений цього права чи обмежений у його здійсненні.
Відповідно до ст.391 ЦК України власник майна має право вимагати усунення перешкод у здійсненні ним права користування та розпоряджання своїм майном.
Зазначена норма матеріального права визначає право власника, у тому числі житлового приміщення або будинку, вимагати будь-яких усунень свого порушеного права від будь-яких осіб будь-яким шляхом, який власник вважає прийнятним. Визначальним для захисту права на підставі цієї норми права є наявність у позивача права власності та встановлення судом наявності перешкод у користуванні власником своєю власністю.
Тому, усунення перешкод у здійсненні права користування та розпорядження своїм майном шляхом визнання особи такою, що втратила право користуватися житловим приміщенням та звільнення незаконно займаного жилого приміщення шляхом виселення без надання іншого житлового приміщення є належним способом захисту порушених прав позивача.
Відповідно до вимог ч. 2 ст. 405 ЦК України, член сім`ї власника житла втрачає право на користування цим житлом у разі відсутності члена сім`ї без поважних причин понад один рік, якщо інше не встановлено домовленістю між ним і власником житла або законом.
Відповідно до вимог ст. 72 ЖК України, визнання особи такою, що втратила право користування жилим приміщенням внаслідок відсутності цієї особи понад встановлені строки, провадиться в судовому порядку.
Таким чином, відповідач ОСОБА_2 була зареєстрована у належній позивачу на праві власності частині юудинку, розташованій за адресою: АДРЕСА_1 , як член сім`ї власника, ніколи за спірною адресою не проживає з 26.08.2009, не вживши дій по зняттю з реєстраційного обліку місця свого проживання у належній ОСОБА_1 частині будинку.
На підставі викладеного, суд приходить до висновку про задоволення позову, так як ОСОБА_2 втратила право користування житловим приміщенням 6/25 частинами будинку по АДРЕСА_1 , оскільки відсутня у даному житловому приміщення, чим перешкоджає власнику у здійснені права користування та розпоряджання приватною частиною будинку тим, що станом на сьогоднішній день є зареєстрована ній.
Відповідно до п.9 ч.1 ст.5 ЗУ «Про судовий збір» позивач звільнений від сплати судового збору, як інвалід 2 групи (а.с.6).
Відповідно до ч.6 ст.141 ЦПК України, якщо сторону, на користь якої ухвалено рішення, звільнено від сплати судових витрат, з другої сторони стягуються судові витрати на користь осіб, які їх понесли, пропорційно до задоволеної чи відхиленої частини вимог, а інша частина компенсується за рахунок держави у порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України. Якщо обидві сторони звільнені від оплати судових витрат, вони компенсуються за рахунок держави у порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України.
Також стягнути з ОСОБА_2 судовий збір 1 816 грн. на користь держави.
Керуючись ст.ст.12, 81,130,131, 141, 229, 247, 263, 280-283,354 ЦПК України, суд ,-
Позов ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про визнання особи такою, що втратила право користування житловим приміщенням задовольнити повністю.
Визнати ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_1 такою, що втратили право користування жилим приміщенням, будинком, що знаходиться за адресою: АДРЕСА_1 .
Зняти ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , з реєстраційного обліку у будинку, що знаходиться за адресою: АДРЕСА_1 .
Стягнути з громадянки України ОСОБА_2 , уродженки м. Мінськ Білорусь, місце реєстрації АДРЕСА_1 , ідентифікаційний номер НОМЕР_2 на користь держави судовий збір у розмірі 1 816 (одна тисяча вісімсот шістнадцять) гривень.
Позивач громадянка України, ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , уродженка міста Полтава, місце реєстрації АДРЕСА_1 , ідентифікаційний номер НОМЕР_3 .
Відповідач - громадянка України ОСОБА_2 , уродженка м. Мінськ Білорусь, місце реєстрації АДРЕСА_1 , ідентифікаційний номер НОМЕР_2 .
Рішення суду може бути оскаржено до Полтавського апеляційного суду шляхом подачі апеляційної скарги до суду першої інстанції протягом 30 днів з дня отримання повного судового рішення.
Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, визначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.
Учасник справи, якому повне заочне рішення суду не було вручено у день його проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на подання заяви про його перегляд якщо така заява подана протягом 20 днів з дня вручення йому повного заочного рішення суду.
Заочне рішення суду може бути переглянуто Октябрським районним судом м. Полтави за заявою відповідача, яку може бути подано до суду протягом 20 днів зо дня отримання ним копії рішення.
До дня початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікацйної системи апеляційні скарги подаються учасниками справи до або через відповідні суди, а матеріали справи витребовуються та надсилаються судами за правилами, що діяли до набрання чинності цією редакцією Кодексу.
Рішення суду набирає законної сили після спливу строку на подачу апеляційної скарги, якщо така скарга не буде подана.
Повний текст рішення складено 15 лютого 2021 року.
Суддя І.О.Блажко