Справа № 694/2024/21
провадження № 2/694/89/22
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А І Н И

28.01.2022 року м.Звенигородка

Звенигородський районний суд Черкаської області в складі головуючого судді Сакун Д.І., з участю секретаря судового засідання Матвієнко А.А. розглянувши в приміщенні суду, в порядку спрощеного позовного провадження, цивільну справу за позовом ОСОБА_1 ( ІНФОРМАЦІЯ_1 , РНОКПП НОМЕР_1 , адреса по АДРЕСА_1 , тел.. НОМЕР_2 ), представник позивача адвокат Бабенко Руслан Володимирович до ОСОБА_2 ( ІНФОРМАЦІЯ_2 , РНОКПП НОМЕР_3 , адреса АДРЕСА_2 , тел.. НОМЕР_4 ) про стягнення пені за несплату аліментів

ВСТАНОВИВ:

Стислий виклад позиції позивача та заперечень відповідача

09.11.2021 до Звенигородського районного суду надійшла дана позовна заява в якій позивач просить стягнути з відповідача на користь позивача неустойку (пеню) за несплату аліментів в сумі 18545,00 грн.

Свої вимоги мотивує тим, що у Новоукраїнському ВДВС у Новоукраїнському районі ПС МУМЮ (м.Дніпро) перебуває виконавчий лист про стягнення з гр. ОСОБА_2 аліментів на користь ОСОБА_1 на утримання доньки ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_3 та сина ОСОБА_4 ІНФОРМАЦІЯ_4 в розмірі 1/3 від заробітної плати від заробітку (доходу), але не менше ніж 30% прожиткового мінімуму для дітей відповідного віку, починаючи з 23.11.2015 року і до повноліття дітей. Загальна сума пені за несплату аліментів за всі періоди з помісячною розбивкою при повному обрахунку здійсненого відповідно до правової позиції Верховного Суду України складає 117493 грн., проте сума пені відповідно до положень ст. 196 СК України не може бути більшою 100 % заборгованості, а тому, підлягає стягненню пеня в розмірі існуючої заборгованості в загальній сумі 18545, 00 грн. за період з листопада 2015 року по 10.09.2021 року.

Відповідачем подано відзив на позов, відповідно до якого останній вказує, що його вина у простроченні сплати аліментів відсутня і заборгованість утворилася з незалежних від нього причин. Так, відповідач вказує, що у 2015 році отримав травму, внаслідок чого йому у 2016 році було присвоєно третю группу інвалідності безтерміново і єдиним його доходом були соціальні виплати по інвалідності. На протязі 2015-2018 років він проходив курс реабілітації та його лікування потребувало значних коштів. З моменту призначення соціальної виплати з нього вираховувалося 80% від вказаної виплати за його заявою. Крім того ним було взято в борг 17000грн. для погашення заборгованості по аіментам, що підтверджується відповідною розпискою. Крім того вказує, що має дитину від іншого шлюбу, на утримання якої згідно судового наказу з нього стягуються аліменти в розмірі ј частини від заробітку. Також відповідач у добровільному порядку забезпечує своїх дітей одягом, іграшками та ін. Крім того, донька ОСОБА_3 , на утримання якої сплачуються аліменти проживає разом з батьком. Враховуючи наведене просить у задоволенні позову відмовити.

Позивачем подано відповідь на відзив, у якій остання вказує на необгрунтованість доводів відповідача. Вказує, що відповідачем у 2017 році було придбано у приватну власність будинок площею 87кв.м. в м. Новоукраїнка, ринкова вартість якого складала близько 600000грн., вказує, що відповідач мав постійне місце роботи по липень 2021 року з гідною заробітною платою. Щодо місця проживання доньки ОСОБА_3 з відповідачем, то зазначає, що донька проживає з відповідачем лише з 29.12.2021р.

Відповідачем подано заперечення на відповідь на відзив, відповідно до якого останній вказує, що будинок ним був придбаний за спільні кошти подружжя і його вартість складала 93068грн. і розрахунок за нього здійснювався частинами протягом 2016-2017рр. На даний час будинок не придатний для проживання, оскільки у ньому проводяться ремонтні роботи. Вказав, що донька ОСОБА_3 дійсно проживає з батьком лише з кінця грудня 2021р.

Заяви, клопотання, інші процесуальні дії у справі.

Ухвалою судді Звенигородського районного суду Черкаської області (суддя Сакун Д.І.) від 15.12.2021 року відкрито провадження та вирішено розгляд проводити в порядку спрощеного позовного провадження без виклику (повідомлення) сторін.

Відповідач був належно повідомлений про розгляд справи що підтверджується поштовим повідомленням, яке міститься в матеріалах справи, з якого вбачається, що член сім`ї (батько) особисто отримав ухвалу про відкриття провадження у справі та копію позовної заяви, а також відповідач був повідомлений про розгляд справи шляхом оголошення на веб-сайті Звенигородського районного суду, що відповідно до вимог ч. 11 ст. 128ЦПК України - з опублікуванням оголошення про виклик особа вважається повідомленою про дату, час і місце розгляду справи.

Представником відповідача адвокатом Єльніковою Наталією Олександрівною 13.01.2022 року на адресу суду надійшов відзив на позовону заяву в якому вона просить в задоволенні позову ОСОБА_1 відмовити в повному обсязі. Мотивуючи тим, що Відповідач ОСОБА_2 - інвалід III групи загального захворювання безтерміново, має діагноз МСЕК « наслідки перенесеної важкої ЧМТ, забою головного мозку II стадії, СПО резекційної трепанації черепа, видалення гематоми, посттравматична енцефалопатія», був обмежений в працевлаштуванні, так як йому протипоказана важка фізична праця з можливою травматизацією. На протязі 2015 року в зв`язку з отриманою травмою ( отримав в травні 2015 року ) зовсім не мав доходу, 05.12.2016 року комісією МСЕК йому було визначено інвалідність та ОСОБА_2 став отримувати соціальні виплати. Іншого доходу крім пенсійних виплат не мав. Кошти на сплату аліментів вираховувались саме з соціальної допомоги по інвалідності. Так ж інших доходів в ОСОБА_2 не було, то вирахувань з соціальних виплат не вистачало на покриття мінімуму по аліментам, тому виникла заборгованість. Стан здоров`я не дозволяв працювати, на протязі 2015-2018 років відповідач проходив процес реабілітації, його лікування та реабілітаційний процес потребували значних коштів, які в своїй більшості надавалися благодійними організаціями та небайдужими громадянами. З моменту призначення соціальної виплати по інвалідності відповідач написав заяву до Новоукраїнськото ВДВС про те, щоб з нього вираховували 80% соціальних виплат аби забезпечити кращим чином власних дітей. До цього часу за його згодою щомісячно з соціальної виплати по інвалідності вираховується 80% , сам ОСОБА_2 отримує,відповідно, 20% виплати, тобто 370 грн. 80 копійок. Таким чином, ОСОБА_2 прикладав зусилля аби зменшити заборгованість , яка виникла не з його вини. 08.09.2021 року ОСОБА_2 звернувся до Новоукраїнського відділу Державної виконавчої служби та отримав довідку-розрахунок заборгованості по аліментам станом на 08.09.2021 року, яка склала 16 544 (шістнадцять тисяч п`ятсот сорок чотири ) гривні 20 копійок. Знаючи потреби дітей та, бажаючи забезпечити їм належне матеріальне утримання, ОСОБА_2 взяв в борг кошти в сумі 17 000 ( сімнадцять тисяч) гривень, за рахунок яких відшкодував заборгованість. Таким чином сторона відповідача вважає, що заборгованість по аліментам утворилася не з вини ОСОБА_2 , відповідач є невинуватим у виникненні заборгованості і підстави стягувати з нього неустойку (пеню) відсутні. Крім того, перебуваючи в шлюбі з громадянкою ОСОБА_8 , на теперішній час відповідач від даного шлюбу має малолітню донька ОСОБА_9 , ІНФОРМАЦІЯ_5 , на утримання якої згідно судового наказу, винесеного 10.09.2021 року Новоукраїнським районним судом Кіровоградської області за № 396/1207/21, зобов`язаний сплачувати аліменти в розмірі 1/4 частини від усіх видів заробітку (доходу), але не менше 50% прожиткового мінімуму для дитини відповідного віку до досягнення дівчинкою повноліття, на користь ОСОБА_8 . Крім сплати аліментів ОСОБА_2 забезпечував та забезпечує доньку ОСОБА_3 та сина ОСОБА_4 одягом, письмовим приладдям, іграшками, тощо. Постійно відвідував та відвідує дітей, забезпечує їм відпочинок на чай канікул. Хочу звернути увагу Вельмишановного Суду, що спільна донька позивачки та відповідача, ОСОБА_3 , на утримання якої відповідач сплачує аліменти, взагалі проживає з батьком, та, відповідно, перебуває на повному утриманні ОСОБА_2

18.01.2022 року на адресу суду від представника позивача адвоката Бабенка Р.В. надійшла відповідь на відзив представника позивача адвоката Єльнікової Н.О. в якій зазначено, що матеріальне становище відповідача є вкрай відмінним, що підтверджується тим, що відповідач у 2017 році придбав у свою приватну власність будинок. Тобто, відповідач, який намагається ввести суд в оману вдаючи, що у нього скрутне матеріальне становище спромігся придбати будинок площею 87 м.кв. за адресою: АДРЕСА_2 , ринкова вартість такого будинку становить близько 600 000 грн. Також він тривалий час працював кладовщиком в Укрзалізниці, та звільнився тільки після того, як позивачка почала вимагати у нього сплатити заборгованість по аліментах, тобто в період часу по липень 2021 року відповідач отримував гарну заробітну плату. Разим з тим він має фінансову можливість забезпечувати здійснення ним рибного промислу (риболовлі) - відповідач придбав човен з безомотором (вартість близько 58 тис. грн..), риболовні приналежності, та здійснює реалізацію виловленої ним риби від чого має дохід. Також Донька ОСОБА_3 , в супереч доводів відповідача в дійсності перебуває з відповідачем за місцем його проживання тільки з 29.12.2021 року, а в попередній період часу донька проживала з позивачем, що підтверджується довідкою із ЗОШ І-ІІІ ступенів спортивний ліцей Звенигородської міської ради.

В враховуючи ч.8 ст.178 ЦПК України, суд вирішує справу за наявними матеріалами.

Згідно з ч. 2 ст.247 ЦПК України фіксування судового засідання за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.

Фактичні обставини, встановлені судом

Судом встановлено наступні фактичні обставини справи.

У суді встановлено, що у Новоукраїнському ВДВС у Новоукраїнському районі ПС МУМЮ (м.Дніпро) перебуває виконавчий лист про стягнення з гр. ОСОБА_2 аліментів на користь ОСОБА_1 на утримання доньки ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_3 та сина ОСОБА_4 ІНФОРМАЦІЯ_4 в розмірі 1/3 від заробітної плати від заробітку (доходу), але не менше ніж 30% прожиткового мінімуму для дітей відповідного віку, починаючи з 23.11.2015 року і до повноліття дітей.

Згідно довідки розрахунку від 10.09.21 р. про розмір заборгованості за аліментами, наданої позивачем, заборгованість становить +29495 грн. станом на 10.09.2021р.

Відповідно до копії пенсійного посвідчення та довідки МСЕК серії 12 ААА № 185154 ОСОБА_2 він являється інвалідом ІІІ групи загального захворювання.

Відповідно до свідоцтва про народження ОСОБА_2 є батьком ОСОБА_9 ІНФОРМАЦІЯ_5 .

Разом з тим відповідно до судового наказу № 396/1207/21 про стягнення аліментів, з ОСОБА_2 стягуються аліменти на утимання дитини ОСОБА_9 ;

Відповідно до витягу з реєстру нерухомого майна про придбання будинку, відповідач являється власником житлового будинку площею 87 кв.м., який ним було придбано на підставі договору купівлі-продажу від 27.06.2017р.

Мотиви, з яких виходить суд, застосування норм права, оцінка аргументів сторін.

Відповідно ч. 1ст. 15ЦК України, кожна особа має право на захист свого цивільного права у разі його порушення, невизнання або оспорювання.

На підставі ч. 1ст. 16ЦК України, кожна особа має право звернутися до суду за захистом свого особистого немайнового або майнового права та інтересу.

Відповідно до ч.1ст.19ЦПК України, суди розглядають в порядку цивільного судочинства справи, що виникають з цивільних, земельних, трудових, сімейних, житлових та інших правовідносин, крім справ, розгляд яких здійснюється в порядку іншого судочинства.

Згідност.13 ЦПК України, суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цьогоКодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках.

Відповідно до ст. 180 СК України встановлено обов`язок батьків утримувати дитину до досягнення нею повноліття.

Згідно з ч. 1ст. 196 СК Україниу разі виникнення заборгованості з вини особи, яка зобов`язана сплачувати аліменти за рішенням суду або за домовленістю між батьками, одержувач аліментів має право на стягнення неустойки (пені) у розмірі одного відсотка суми несплачених аліментів за кожен день прострочення від дня прострочення сплати аліментів до дня їх повного погашення або до дня ухвалення судом рішення про стягнення пені, але не більше 100 відсотків заборгованості.

Неустойка (пеня) - це спосіб забезпечення виконання зобов`язання. Її завдання - сприяти належному виконанню зобов`язання, стимулювати боржника до належної поведінки. Однак таку функцію неустойка виконує до моменту порушення зобов`язання боржником. Після порушення боржником свого обов`язку неустойка починає виконувати функцію майнової відповідальності. Це додаткові втрати неналежного боржника, майнове покарання його за невиконання або невчасне виконання обов`язку сплатити аліменти.

Щодо застосування норм права у подібних правовідносинах Велика Палата Верховного Суду у постанові від 03.04.2019 у справі № 333/6020/16-ц (касаційне провадження № 14-616цс18) зробила висновок про те, що пеня за заборгованість зі сплати аліментів нараховується на весь розмір несплачених у відповідному місяці аліментів за кожний день прострочення її сплати, а її нарахування не обмежується тільки тим місяцем, в якому не проводилося стягнення.

Статтею 180 СК Українивстановлено обов`язок батьків утримувати дитину до досягнення нею повноліття.

За рішенням суду кошти на утримання дитини (аліменти) присуджуються у частці від доходу її матері, батька і (або) у твердій грошовій сумі (частина третястатті 182 СК Україниу редакції, чинній на час ухвалення рішення про стягнення аліментів).

У будь-якому випадку, чи то у разі стягнення аліментів у частці від доходу, чи у твердій грошовій, цей платіж є періодичним і повинен сплачуватися платником аліментів кожного місяця.

Тобто, у разі несплати аліментів у поточному місяці, з 01 числа наступного місяця виникає заборгованість, яка тягне відповідальність у вигляді неустойки.

Згідно з частиною першоюстатті 196 СК Українипри виникненні заборгованості з вини особи, яка зобов`язана сплачувати аліменти за рішенням суду, одержувач аліментів має право на стягнення неустойки (пені) у розмірі 1 % від суми несплачених аліментів за кожен день прострочення.

Правило про стягнення неустойки (пені) у розмірі 1 % від суми несплачених аліментів за кожен день прострочення полягає в тому, що при обчисленні загальної суми пені за прострочення сплати аліментів враховується розмір несплачених аліментів за кожен місяцьта кількість днів прострочення за кожним платежем окремо.

Аліменти нараховуються щомісячно, тому строк виконання цього обов`язку буде різним, а отже, кількість днів прострочення сплати аліментів за кожен місяць також буде різною.

Законодавець установив розмір пені - 1% за кожен день прострочення та період, за який нараховується пеня - за кожен день, починаючи з наступного, у який мала бути здійснена сплата аліментів за відповідний місяць, але таке зобов`язання не було виконане, і до дня, у який проведена сплата заборгованості чи до дня ухвалення судом рішення про стягнення пені.

Таке правило застосовується у разі прострочення виконання зобов`язання зі сплати аліментів за місяць, у який вони мали бути сплачені.

Розмір пені за місячним платежем розраховується так: заборгованість зі сплати аліментів за конкретний місяць (місячний платіж) необхідно помножити на кількість днів заборгованості, які відраховуються з першого дня місяця, наступного за місяцем, у якому мали бути сплачені, але не сплачувалися аліменти, до дня їх фактичної виплати (при цьому день виконання зобов`язання не включається до строку заборгованості) та помножити на 1 відсоток.

Тобто формула така: заборгованість за місяць х кількість днів заборгованості х 1 %.

За цим правилом обраховується пеня за кожним простроченим місячним платежем.

Загальний розмір пені становить суму розмірів пені, обрахованої за кожним місячним (періодичним) платежем.

У разі виплати аліментів частинами, необхідно зазначити, що якщо такі часткові платежі вчинені протягом місяця, у якому повинні сплачуватися аліменти, і їх загальна сума становить місячний платіж, визначений у рішенні суду про стягнення аліментів, вважається, що той з батьків, який повинен сплачувати аліменти, виконав ці зобов`язання.

У разі, якщо місячний платіж сплачено не у повному розмірі, то пеня буде нараховуватися з першого дня місяця, наступного за місяцем сплати чергового платежу, на різницю між розміром, який мав бути сплачений на утримання дитини, та розміром фактично сплачених аліментів з урахуванням строку прострочення та ставки пені - 1 %.

Строк прострочення вираховується з урахуванням раніше зазначеного правила і починає перебіг з першого дня місяця, наступного за місяцем внесення періодичного платежу, до дня, який передує дню сплати заборгованості.

У разі, якщо заборгованість зі сплати аліментів погашено частково в іншому місяці, то визначення пені на заборгованість зі сплати аліментів розраховується з урахуванням розміру несплаченої частки аліментів за певний місяць з дня сплати частки місячного платежу і до дня, який передує дню погашення заборгованості за відповідним місячним платежем, помножену на 1 %.

Отже, зобов`язання зі сплати аліментів носить періодичний характер і повинне виконуватися щомісяця, тому при розгляді спорів про стягнення на підставі частини першоїстатті 196 СК Українипені від суми несплачених аліментів суд повинен з`ясувати розмір несплачених аліментів за кожним із цих періодичних платежів, установити строк, до якого кожне із цих зобов`язань мало бути виконане, та з урахуванням установленого - обчислити розмір пені виходячи із суми несплачених аліментів за кожен місяць окремо від дня порушення платником аліментів свого обов`язку щодо їх сплати до дня ухвалення судом рішення про стягнення пені, підсумувавши розміри нарахованої пені за кожен із прострочених платежів та визначивши її загальну суму.

В той же час згідно до п. 22Постанови Пленуму Верховного Суду України «Про застосування судами окремих норм Сімейного кодексу України при розгляді справ щодо батьківства, материнства та стягнення аліментів» №3 від 15.05.2006 року, передбаченаст.196СКУкраїни відповідальність платника аліментів за прострочення їх сплати у виді неустойки (пені) настає лише за наявності вини цієї особи. На платника аліментів не можна покладати таку відповідальність, якщо заборгованість утворилася з незалежних від нього причин, зокрема, у зв`язку з несвоєчасною виплатою заробітної плати, затримкою або неправильним перерахуванням аліментів банками. В інших випадках стягується неустойка за весь час прострочення сплати аліментів. Суд може зменшити розмір неустойки з урахуванням матеріального та сімейного стану платника аліментів, а за передбачених ст. 197 СК ( 2947-14 ) умов - повністю або частково звільнити його від сплати заборгованості.

Матеріали справи свідчать про те, що відповідач був обізнаний про необхідність утримувати дитину, у тому числі і на підставі відповідного судового рішення про стягнення з нього аліментів. Проте свої зобов`язання вчасно не виконував.

Разом з тим суд, перевіривши розрахунок пені здійснений позивачкою вважає його здійсненим арифметично невірно, оскільки останньою зменшено дні прострочення сплати аліментів, вніслідок чого сума пені відрізняється в сторону зменшення від дійсної. Разом з тим, враховуючи що суд позбавлений можливості вийти за межі заявлених позовних вимог, враховуючи принцип диспозитивності судового процессу та враховуючи, що сума пені не може бути більшою за розмір заборгованості приймає визначений позивачкою розмір пені.

При цьому суд зазначає, що пеня нарахована позивачкою по липень 2020 року включно, а погашення заборгованості відповідачем було здійснено після відкриття провадження у справі, внаслідок чого заборгованість станом на вересень 2021 року відсутня. При визначенні розміру заборгованості, якою обмежено розмір пені суд виходив з розміру заборгованості вказаного за 2015-2020рр.

Щодо посилань відповідача на відсутність його вини у виникненні заборгованості, суд зазначає наступне.

При розгляді справи про стягнення неустойки (пені) за несвоєчасну сплату аліментів застосовують субсидіарно положення ЦК України. У такому разі, якщо платник аліментів доведе, що вжив усіх залежних від нього заходів щодо належного виконання зобов`язання, він є невинуватим у виникненні заборгованості і підстави стягувати неустойку (пеню) відсутні. Про це зазначив Верховний Суд у складі Об`єднаної палати Касаційного цивільного суду при розгляді справи № 661/905/19.

Посилання відповідача про те, що він є інвалідом 3 групи та у зв`язку з цим проходив тривале лікування та реабілітацію і не міг бути працевлаштований суд оцінює критично. Так, відповідно до виписки з акту огляду МСЕК інвалідність відповідачу встановлено з грудня 2016 року, в той час як заборгованість за аліментами розпочалася з листопада 2015 року. При цьому з вказаної виписки вбачається, що відповідачу не протипоказано працевлаштування, а лише протипоказана важка фізична праця з можливістю травматизації. Жодних доказів понесення витрат на лікування відповідач не надав.

Щодо посилань відповідача на стягнення з нього аліментів на утримання іншої дитини, то суд не приймає його до уваги, оскільки таке стягнення здійснюється на підставі судового наказу від вересня 2021 року, тобто поза межами періоду у який виникла заборгованість, а відтак на неї не впливала.

Крім того суд зауважує що із позовом про зменшення розміру аліментів у зв`язку з наведеними обставинами відповідач до суду не звертався.

Суд приймає до уваги придбання нерухомого майна відповідачем у період за який виникла заборгованість.

Відтак підстав для зменшення пені суд не вбачає, і вважає, що вона може бути стягнена в межах заборгованості.

Згідно зі ст.13 ЦПК України, суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цьогоКодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках.

До початку розгляду справи по суті позивач не змінив предмет або підставу позову, не збільшив та не зменшив розмір позовних вимог, а тому суд розглянув цивільну справу в межах пред`явлених вимог і на підставі поданих сторонами доказів.

За таких обставин суд задовольняє позовні вимоги повністю.

Розподіл судових витрат між сторонами.

Відповідно до вимог ч. 6 ст. 141 ЦПК України якщо позивача, на користь якого ухвалено судове рішення, звільнено від сплати судового збору, він стягується з відповідача в дохід держави.

Відтак, з відповідача на користь держави необхідно стягнути судовий збір в сумі 908 грн.

Керуючись ст.ст.181, 195,196 СК України, ст.ст.12,13,76 81,82, 89,141,211,263-265, 280-282, ч.1 ст.354 ЦПК України, суд

ВИРІШИВ:

Позов ОСОБА_1 ( ІНФОРМАЦІЯ_1 , РНОКПП НОМЕР_1 , адреса по АДРЕСА_1 , тел.. НОМЕР_2 ), представник позивача адвокат Бабенко Руслан Володимирович до ОСОБА_2 ( ІНФОРМАЦІЯ_2 , РНОКПП НОМЕР_3 , адреса АДРЕСА_2 , тел.. НОМЕР_4 ) про стягнення пені за несплату аліментів - задоволити.

Стягнути з ОСОБА_2 ( ІНФОРМАЦІЯ_2 , РНОКПП НОМЕР_3 , адреса АДРЕСА_2 , тел.. НОМЕР_4 ) на користь ОСОБА_1 ( ІНФОРМАЦІЯ_1 , РНОКПП НОМЕР_1 , адреса по АДРЕСА_1 , тел.. НОМЕР_2 ),) неустойку (пеню) за прострочення сплати аліментів , в розмірі 18545 грн.

Стягнути з ОСОБА_2 ( ІНФОРМАЦІЯ_2 , РНОКПП НОМЕР_3 , адреса АДРЕСА_2 , тел.. НОМЕР_4 ) на користь держави 908 грн.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги.

Рішення може бути оскаржене сторонами в апеляційному порядку до Черкаського апеляційного суду шляхом подання в 30-денний строк з дня проголошення рішення апеляційної скарги.

Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Учасник справи, якому повне рішення або ухвала суду не були вручені у день його (її) проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження: на рішення суду - якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду

Ознайомитись з повним текстом судового рішенням, в електронній формі, сторони можуть за веб-адресою Єдиного державного реєстру судових рішень: http://www.reyestr.court.gov.ua/.

Рішення підписане 28.01.2022.

Суддя Д.І. Сакун