Справа № 309/4747/21
Провадження № 2/309/1104/21
З А О Ч Н Е Р І Ш Е Н Н Я
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И
26 січня 2022 року м. Хуст
Хустський районний суд Закарпатської області
в складі: судді Довжанин М.М.
за участю секретаря судового засідання Томищ Б.В.
розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Хуст справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу та стягнення аліментів,-
Позивачка ОСОБА_1 звернулася в суд із позовом до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу та стягнення аліментів.
В позові посилається на те, що вона з відповідачем повторно зареєстрували шлюб 21 листопада 2015 року у відділі ДРАЦСу Хустського РУЮ за актовим записом № 279. У даному шлюбі в них народилася одна дитина: донька ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 . Причиною розірвання шлюбу є те, що відповідач зловживає спиртними напоями, а у стані алкогольного сп`яніння вчиняє насильство в сім`ї. Вона не може терпіти такі приниження від відповідача. На її неодноразові прохання припинити таку поведінку, відповідач жодним чином не реагує. Їхній шлюб носить формальний характер та не виконує свого прямого призначення. Подальше спільне подружнє життя і збереження шлюбу суперечить її інтересам. Перебувати у шлюбі, який не виконує свого призначення, вона не бажає. На даний час вона проживає у своїх батьків. Дитина проживає з нею і знаходиться на повному її утриманні та вихованні. Вона самостійно не може створювати доньці всіх необхідних умов для належного розвитку дитини. Відсутність участі в утриманні доньки з боку батька ставить їх у важке матеріальне становище. Відповідач відмовляється від сплати коштів на утримання дитини в добровільному порядку. Він взагалі не цікавиться вихованням доньки та її добробутом. На даний час він ніде офіційно не працює, однак постійно виїжджає на заробітки за кордон, де має стабільний неофіційний заробіток і в змозі сплачувати аліменти на утримання доньки. Просить суд шлюб між нею та відповідачем розірвати, залишити їй дошлюбне прізвище « ОСОБА_4 » та стягнути з відповідача на її користь аліменти на утримання неповнолітньої доньки у твердій грошовій сумі в розмірі по 3000 гривень щомісячно до досягнення дитиною повнолітнього віку, також стягнути з відповідача на її користь судові витрати у справі.
В судове засідання позивачка ОСОБА_1 не з`явилася. До суду надійшла заява від представника позивачки ОСОБА_5 про розгляд справи у її відсутності та відсутності позивачки, позовні вимоги підтримують у повному обсязі, просять позов задовольнити та не заперечують проти заочного розгляду справи.
Відповідач ОСОБА_2 в судове засідання не з`явився. Про час і місце розгляду справи належним чином повідомлений, що стверджується рекомендованим повідомленням про вручення поштового відправлення. Причини неявки відповідача суду невідомі. Відзив чи заперечення проти позову від відповідача не надходили.
Відповідно до ст. 280 ЦПК України суд ухвалює рішення про заочний розгляд даної справи.
Відповідно до ч. 2 ст. 247 ЦПК України у разі неявки в судове засідання всіх учасників справи чи в разі якщо відповідно до положень цього Кодексу розгляд справи здійснюється судом за відсутності учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.
За таких обставин, суд вважає, що справу можливо вирішити у відсутності сторін без фіксування судового процесу.
Заяв та клопотань від сторін до суду не поступало. Інших процесуальних дій у справі (забезпечення доказів, вжиття заходів забезпечення позову, зупинення і поновлення провадження тощо) не проводилось.
Дослідивши докази по справі, суд вважає, що позов підлягає частковому задоволенню, виходячи з наступних підстав.
В судовому засіданні встановлено, що сторони 21 листопада 2015 року уклали шлюб, який було зареєстровано у відділі державної реєстрації актів цивільного стану Хустського районного управління юстиції у Закарпатській області, про що зроблено актовий запис № 279. Під час шлюбу у сторін народилася одна дитина: донька ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 .
Причиною розірвання шлюбу є те, що сторони є людьми різних характерів та поглядів на сімейне життя. Подружжя втратило повагу один до одного, що виключає примирення між ними.
Враховуючи наведені обставини, суд вважає, що шлюб сторін носить формальний характер та не виконує свого прямого призначення, тому збереження шлюбу є недоцільним і його слід розірвати.
Разом з тим, в судовому засіданні належними доказами встановлено, що відповідач ОСОБА_2 свої зобов`язання по утриманню дитини належно не виконує. Донька сторін ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , проживає разом з позивачкою та перебуває на її повному утриманні, оскільки відповідач матеріальної допомоги на утримання дитини добровільно не надає. Дана обставина стверджується довідкою № 02-22/1332 від 02.12.2021 року.
Згідно ст. 27 Конвенції про права дитини, прийнятої 44-ю сесією Генеральної Асамблеї ООН від 20 листопада 1989 pоку, батьки або інші особи, що виховують дитину, несуть основну відповідальність за забезпечення в межах своїх здатностей і фінансових можливостей умов життя, необхідних для розвитку дитини.
Обов`язок батьків щодо утримання своїх дітей, передбачений ч.2 ст.51 Конституції України є одним з головних конституційних обов`язків. Такий обов`язок послідовно визначений в сімейному законодавстві.
Відповідно до ст.180 СК України батьки зобов`язані утримувати дитину до досягнення нею повноліття.
Відповідно до ч. 3 ст. 181 СК України за рішенням суду кошти на утримання дитини (аліменти) присуджуються у частці від доходу її матері, батька або у твердій грошовій сумі за вибором того з батьків або інших законних представників дитини, разом з яким проживає дитина.
Відповідно до ч. 1 ст. 184 СК України суд за заявою одержувача визначає розмір аліментів у твердій грошовій сумі.
Відповідно до ч. 2 ст. 182 СК України розмір аліментів має бути необхідним та достатнім для забезпечення гармонійного розвитку дитини.
Мінімальний гарантований розмір аліментів на одну дитину не може бути меншим, ніж 50 відсотків прожиткового мінімуму для дитини відповідного віку.
Відповідно до Закону України «Про Державний бюджет на 2022 рік» прожитковий мінімум для дітей віком від 6 до 18 років з 01 січня 2022 року складає 2618 гривень.
Позивачка не надала суду доказів про наявні доходи відповідача та розмір таких доходів.
Враховуючи вищевикладене, а також те, що відповідач ухиляється від матеріального утримання своєї дитини, враховуючи матеріальне становище дитини, стан здоров`я та матеріальне становище відповідача, який є працездатним, не має інших утриманців, суд приходить висновку, що з ОСОБА_2 слід щомісячно стягувати на користь позивачки ОСОБА_1 аліменти на утримання неповнолітньої доньки в твердій грошовій сумі в розмірі по 2300 гривень щомісячно до досягнення дитиною повноліття.
Керуючись ст. 2, 4, 12, 13, 76-78, 247, 258-268, 280 ЦПК України, ст. 104, 105, 112, 180, 182, 184 СК України, суд, -
Шлюб, зареєстрований 21 листопада 2015 року у відділі державної реєстрації актів цивільного стану Хустського районного управління юстиції у Закарпатській області за актовим записом № 279 між ОСОБА_2 та ОСОБА_1 розірвати.
При реєстрації розірвання шлюбу змінити ОСОБА_1 прізвище на дошлюбне « ОСОБА_4 ».
Стягнути з ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , мешканця АДРЕСА_1 на користь ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , мешканки АДРЕСА_2 , аліменти на утримання неповнолітньої доньки ОСОБА_6 ІНФОРМАЦІЯ_1 в твердій грошовій сумі в розмірі 2300 гривень щомісячно до досягнення дитиною повнолітнього віку починаючи з 07 грудня 2021 року.
Стягнути з ОСОБА_2 на користь держави судовий збір у розмірі 992,40 гривень.
Стягнути з ОСОБА_2 на користь ОСОБА_1 судові витрати у розмірі 3708 гривень.
Заочне рішення може бути переглянуте Хустським районним судом Закарпатської області за письмовою заявою відповідача, поданою протягом тридцяти днів з дня отримання його копії.
Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів з дня його проголошення безпосередньо до Закарпатського апеляційного суду.

Учасник справи, якому повне рішення не було вручено у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.

Строк на апеляційне оскарження може бути також поновлений в разі пропуску з інших поважних причин.

Суддя Хустського

районного суду: Довжанин М.М.