2-з/310/25/22
У Х В А Л А

Іменем України

14 лютого 2022 року м. Бердянськ

Суддя Бердянського міськрайонного суду Запорізької області Троценко Т.А., розглянувши клопотання представника відповідача Акціонерного товариства «КРЕДОБАНК» Павленко Сергія Валерійовича про зустрічне забезпечення позову по справі за позовом ОСОБА_1 до Акціонерного товариства «КРЕДОБАНК», треті особи: Приватний виконавець виконавчого округу міста Києва Русецький Павло Сергійович, Приватний нотаріус Львівського міського нотаріального округу Барбуляк Христина Миколаївна про визнання виконавчого напису таким, що не підлягає виконанню,

ВСТАНОВИВ:

В провадженні Бердянського міськрайонного суду Запорізької області перебуває справа за позовом ОСОБА_1 до АТ «КРЕДОБАНК», треті особи: Приватний виконавець виконавчого округу міста Києва Русецький П. С., Приватний нотаріус Львівського міського нотаріального округу Барбуляк Х. М. про визнання виконавчого напису таким, що не підлягає виконанню.

Ухвалою Бердянського міськрайонного суду Запорізької області від 16.12.2021 року зупинено звернення стягнення в межах виконавчого провадження № 67624544 відкритого приватним виконавцем виконавчого округу міста Києва Русецьким Павлом Сергійовичем з примусового виконання виконавчого напису № 3807 вчиненого 23.09.2021 р. приватним нотаріусом Львівського міського нотаріального округу Барбуляк Христиною Миколаївною про звернення стягнення на рухоме майно, а саме транспортний засіб KIA SPORTAGE 2019 року випуску, № шасі НОМЕР_1 об`єм двигуна 1591, колір коричневий, державний реєстраційний номер НОМЕР_2 , яке належить ОСОБА_1 , р.н.о.к.п.п. НОМЕР_3 , до розгляду справи по суті.

Представник відповідача адвокат Павленко С.В. звернувся до суду з клопотанням про зустрічне забезпечення позову, в якому просить застосувати до позивача ОСОБА_1 зустрічне забезпечення шляхом внесення нею на депозитний рахунок Бердянського міськрайонного суду Запорізької області грошових коштів в розмірі 413186,51 грн.

Клопотання обґрунтоване тим, що 07.08.2019 року між АТ «Кредобанк» та ОСОБА_1 було укладено Кредитний договір № 25338/2019, відповідно до якого Банк видав позичальнику кредит у розмірі 470 682, 72 грн. до 06.08.2026 року. З метою забезпечення виконання зобов`язань по Кредитному договору Воскобойнікова 08.08.2019 р. уклала з Банком Договір застави. У зв`язку з цим транспортний засіб KIA SPORTAGE 2019 року випуску, державний реєстраційний номер НОМЕР_2 , який належить ОСОБА_1 перебуває у заставі АТ «Кредобанк» в якості забезпечення зобов`язань за кредитним договором. АТ «Кредобанк» не має можливості впевнитись в цілісності предмета застави, оскільки ОСОБА_2 приховує його від них, чим порушує Договір застави. Вважає доречним застосувати зустрічне забезпечення по даній справі шляхом внесення позивачем на депозитний рахунок Бердянського міськрайонного суду Запорізької області коштів у розмірі 413 186 грн. 51 коп., оскільки ця сума є сумою вимог стягувача за виконавчим написом № 3807 виданого 23.09.2021 р. приватним нотаріусом Львівського міського нотаріального округу Барбуляк Х.М. Зазначає, що саме сума 413186, 51 грн. є збитком, який «Кредобанк» зазнає внаслідок ухилення і непогашення заборгованості по кредитному договору.

Заявник вважає, що вказаний розмір зустрічного забезпечення, а саме 413 186,51 грн., є співмірним із застосованими заходами забезпечення позову, застосованими судом на підставі ухвали Бердянського міськрайонного суду від 16.12.2021 р. та розміром збитків, яких може зазнати АТ «Кредобанк» у зв`язку із забезпеченням позову в майбутньому.

Вивчивши надане клопотання, суддя вважає, що воно не підлягає задоволенню, виходячи з наступного.

Відповідно до ст. 154 ЦПК України суд може вимагати від особи, яка звернулася із заявою про забезпечення позову, забезпечити відшкодування збитків відповідача, які можуть бути спричинені забезпеченням позову (зустрічне забезпечення).

Зустрічне забезпечення застосовується тільки у випадку забезпечення позову.

Суд зобов`язаний застосовувати зустрічне забезпечення, якщо:

1) позивач не має зареєстрованого в установленому законом порядку місця проживання (перебування) чи місцезнаходження на території України та майна, що знаходиться на території України, в розмірі, достатньому для відшкодування можливих збитків відповідача, які можуть бути спричинені забезпеченням позову, у випадку відмови у позові; або

2) суду надані докази того, що майновий стан позивача або його дії щодо відчуження майна чи інші дії можуть ускладнити або зробити неможливим виконання рішення суду про відшкодування збитків відповідача, які можуть бути спричинені забезпеченням позову, у випадку відмови у позові.

Зустрічне забезпечення, як правило, здійснюється шляхом внесення на депозитний рахунок суду грошових коштів у розмірі, визначеному судом. Якщо позивач з поважних причин не має можливості внести відповідну суму, зустрічне забезпечення також може бути здійснено шляхом:

1) надання гарантії банку, поруки або іншого фінансового забезпечення на визначену судом суму та від погодженої судом особи, щодо фінансової спроможності якої суд не має сумнівів;

2) вчинення інших визначених судом дій для усунення потенційних збитків та інших ризиків відповідача, пов`язаних із забезпеченням позову.

Розмір зустрічного забезпечення визначається судом з урахуванням обставин справи. Заходи зустрічного забезпечення позову мають бути співмірними із заходами забезпечення позову, застосованими судом, та розміром збитків, яких може зазнати відповідач у зв`язку із забезпеченням позову.

Питання застосування зустрічного забезпечення вирішується судом в ухвалі про забезпечення позову або в ухвалі про зустрічне забезпечення позову. Якщо клопотання про зустрічне забезпечення подане після застосування судом заходів забезпечення позову, питання зустрічного забезпечення вирішується судом протягом десяти днів після подання такого клопотання. Копія ухвали про зустрічне забезпечення направляється учасникам справи не пізніше наступного дня після її постановлення.

В ухвалі про забезпечення позову або про зустрічне забезпечення зазначаються розмір зустрічного забезпечення або інші дії, що повинен вчинити заявник у порядку зустрічного забезпечення.

Строк надання зустрічного забезпечення визначається судом та не може перевищувати десяти днів з дня постановлення ухвали про забезпечення позову або ухвали про зустрічне забезпечення, якщо інше не випливає зі змісту заходів зустрічного забезпечення.

Особа, за заявою якої застосовані заходи забезпечення позову із застосуванням зустрічного забезпечення, протягом визначеного судом строку має надати суду документи, що підтверджують надання зустрічного забезпечення.

Якщо особа, за заявою якої застосовані заходи забезпечення позову, не виконує вимоги суду щодо зустрічного забезпечення у визначений судом строк, суд скасовує ухвалу про забезпечення позову та про зустрічне забезпечення.

Ухвала про зустрічне забезпечення може бути оскаржена разом із ухвалою про забезпечення позову або окремо.

При розгляді заяви про зустрічне забезпечення позову, суд враховує практику Європейського суду з прав людини. Так, згідно п. 43 Рішення по справі "Шмалько проти України" право на суд одним з аспектів якого є право на доступ, тобто право подати позов з приводу цивільно-правових питань до суду. Однак це право було б ілюзорним, якби правова система держави допускала, щоб остаточне судове рішення, яке має обов`язкову силу, не виконувалося на шкоду одній зі сторін.

Таким чином, невжиття заходів як забезпечення позову так і зустрічного забезпечення, може призвести до утруднення виконання рішення суду, а відтак й до порушення права особи на доступ до правосуддя, в аспекті ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод.

Разом з тим, суд враховує, що заходи зустрічного забезпечення позову застосовуються для того, щоб гарантувати виконання рішення суду і повинні застосовуватися лише у разі необхідності, оскільки, безпідставне звернення до даних дій може спричинити порушення прав та законних інтересів інших осіб чи учасників процесу.

Відповідно до ч. 1ст. 81 ЦПК України, кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом.

Вирішуючи питання про зустрічне забезпечення позову, суд має брати до уваги інтереси не тільки сторін, а й інших осіб, права яких можуть бути порушені у зв`язку із застосуванням відповідних заходів.

Особа, яка подала заяву про зустрічне забезпечення, повинна обґрунтувати причини звернення із заявою про зустрічне забезпечення позову. З цією метою обов`язковим є подання доказів наявності фактичних обставин, з якими пов`язується застосування певного заходу до зустрічного забезпечення позову. У вирішенні питання про зустрічне забезпечення позову суд має здійснити оцінку обґрунтованості доводів заявника щодо необхідності вжиття відповідних заходів із врахуванням: розумності, обґрунтованості і адекватності вимог заявника щодо зустрічного забезпечення позову; забезпечення збалансованості інтересів сторін, а також інших учасників судового процесу; наявності звязку між конкретним заходом до зустрічного забезпечення позову і предметом позовної заяви, зокрема, чи спроможний такий захід забезпечити фактичне виконання судового рішення в разі задоволення позову; імовірність утруднення виконання або невиконання рішення суду в разі невжиття таких заходів; запобігання порушенню у зв`язку із вжиттям таких заходів прав та охоронюваних законом інтересів осіб, що не є учасниками даного судового процесу.

Оскільки, позивачка має зареєстроване місце проживання, а матеріали цивільної справи не містять доказів того, що виконання рішення у майбутньому може бути утруднене, крім того, відсутні докази, що позивач буде ухилятись від виконання такого рішення, суддя не може визнати застосування зустрічного забезпечення позову у даному випадку законним, доцільним та співрозмірним та дійшов висновку про відсутність підстав для зустрічного забезпечення позову.

Керуючись ст. ст.149-154,259,260,353 ЦПК України, суддя,

УХВАЛИВ:

В задоволенні клопотання представника відповідача АТ «Кредобанк» Павленко С.В. про зустрічне забезпечення позову по справі за позовом позовом ОСОБА_1 до Акціонерного товариства «КРЕДОБАНК», треті особи: Приватний виконавець виконавчого округу міста Києва Русецький Павло Сергійович, Приватний нотаріус Львівського міського нотаріального округу Барбуляк Христина Миколаївна про визнання виконавчого напису таким, що не підлягає виконанню відмовити.

Ухвала може бути оскаржена в апеляційному порядку протягом 15 днів з дня її проголошення безпосередньо до суду апеляційної інстанції .

Ухвала суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги ухвала, якщо її не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження

або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Суддя Бердянського

міськрайонного суду Т.А. Троценко