У Х В А Л А

Іменем України

04 лютого 2022 року Деснянський районний суд м.Києва у складі:

головуючого судді Зотько Т.А.

за участю секретаря судових засідань Микитюк А.В.,

представника заявника ОСОБА_1 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду м. Києва заяву ОСОБА_2 про роз`яснення рішення Деснянського районного суду м.Києва від 07.05.2020 у цивільній справі №754/14704/19 за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_3 , ОСОБА_4 про визнання договору дарування недійсним, -

В С Т А Н О В И В:

Рішенням Деснянського районного суду м. Києва від 07.05.2020 позов ОСОБА_2 до ОСОБА_3 , ОСОБА_4 про визнання договору дарування недійснимбуло задоволено, а саме визнано недійсним договір дарування 1/3 частини квартири, укладеного 10 лютого 2018 року між ОСОБА_3 та ОСОБА_4 , який посвідчено приватним нотаріусом Київського міського нотаріального округу Погребняком Глібом Володимировичем. Стягнуто з відповідачів понесені позивачем судові витрати посплаті судового збору.

19.01.2022 представник позивачки - адвокат Андрусенко К.І. звернувся до суду з заявою про роз`яснення вказаного рішення, посилаючись на той факт, що право власності відповідача ОСОБА_3 на 1/3 частку квартири АДРЕСА_1 поновлено не було, у зв`яязку з відсутністю у позивачки правовстановлюючих документів на вказану частку, у зв`язку з чим виникають труднощі із виконанням рішення, а тому просила суд роз`яснити рішення:

- « Чи є дане рішення підтвердженням повернення (реституції) права власності на 1/3 частину квартири, яка знаходиться за адресою: АДРЕСА_2 до відповідача ОСОБА_3 »;

- « Чи є дане рішення підставою для проведення державної реєстрації права власності відповідача ОСОБА_3 на 1/3 частину квартири, яка знаходиться за адресою: АДРЕСА_2 »;

- «Чи зобов`язує дане рішення відповідача ОСОБА_3 чи відповідачку ОСОБА_4 (на підставі абзацу 2 частини 1 статті 216 ЦК України) вчинити активні дії (шляхом державної реєстрації речових прав на нерухоме майно) щодо повернення 1/3 частину квартири, яка знаходиться за адресою: АДРЕСА_2 у власність відповідача ОСОБА_3 .

Вивчивши доводи заяви, матеріали цивільної справи, суд встановив таке.

Згідно ч. 3 ст. 271 ЦПК України суд розглядає заяву про роз`яснення судового рішення у порядку, в якому було ухвалено відповідне судове рішення, протягом десяти днів з дня її надходження. У разі необхідності суд може викликати учасників справи, державного чи приватного виконавця в судове засідання. Неприбуття у судове засідання осіб, які були належним чином повідомлені про дату, час та місце судового засідання, не перешкоджає розглядові заяви про роз`яснення рішення.

Представник позивачки подану заяву підтримав, інші учасники справи у судове засідання не з`явились, оскільки відповідно до вимог ч. 3 ст. 271 ЦПК України їх участь визнана необов`язковою при розгляді питання про роз`яснення судового рішення, суд розглянув вказану заяву у їх відсутності.

Відповідно до ч. ч. 1, 2 ст. 271 ЦПК України за заявою учасників справи, державного виконавця, приватного виконавця суд роз`яснює судове рішення, яке набрало законної сили, не змінюючи змісту судового рішення.

Подання заяви про роз`яснення судового рішення допускається, якщо судове рішення ще не виконане або не закінчився строк, протягом якого рішення може бути пред`явлене до примусового виконання.

Виходячи з цієї норми закону, роз`яснення рішення суду це уточнення, більш чітке і зрозуміле викладення справжнього його змісту.

Роз`яснення рішення є засобом виправлення недоліків судового акта, який полягає в усуненні неясності судового рішення. Таким чином, суд роз`яснює суть судового рішення, якщо воно є незрозумілим для суб`єкта, якому надано право звернення за відповідним роз`ясненням. Між тим, необхідність такого роз`яснення випливає з обставин неоднозначного розуміння рішення суду з метою його виконання. Роз`яснено може бути рішення суду у разі, якщо без такого роз`яснення його тяжко виконати, оскільки має місце ймовірність неправильного його виконання чи невиконання внаслідок неясності резолютивної частини рішення.

Як роз`яснено у п. 21 Постанови Пленуму Верховного Суду України № 14 від 18.12.2009 «Про судове рішення у цивільній справі», роз`яснення рішення суду, а не ухвали, можливе тоді, коли воно не містить недоліків, що можуть бути усунені лише ухваленням додаткового рішення, а є незрозумілим, що ускладнює його реалізацію. Зазначене питання розглядається судом, що ухвалив рішення, і в ухвалі суд викладає більш повно та ясно ті частини рішення, розуміння яких викликає труднощі, не вносячи змін у суть рішення і не торкаючись питань, які не були предметом судового розгляду. Роз`яснення рішення не допускається, якщо воно виконане або закінчився установлений законом строк, протягом якого рішення може бути пред`явлене до виконання.

Отже, роз`яснення рішення полягає у викладенні судом його змісту у більш доступній, чіткій та конкретизованій формі, при цьому забезпечуючи дотримання принципів «незмінності» змісту рішення та виключно в межах тих питань, які були предметом судового розгляду.

З огляду на зміст судового рішення, в ньому повно відображені обставини, що мають значення для даної справи, висновки суду про встановлені обставини і правові наслідки є вичерпними, відповідають дійсності і підтверджуються достовірними доказами, дослідженими в судовому засіданні, рішення ухвалено відповідно до позовних вимог позивачки, що висувалися останньою в своєму позові та не потребує роз`яснення.

Питання, які ставить представник позивачки - адвокат Андрусенко К.І. у заяві, за своєю суттю, не є роз`ясненням змісту ухваленого рішення, фактично представник просить вказати порядок виконання рішення Деснянського районного суду м. Києва від 07.05.2020, що в свою чергу призведе до внесення змін у змісті ухваленого рішення суду та торкнеться питань, які не були предметом судового розгляду.

Виходячи з наведеного вище, суд дійшов висновку про відсутність правових підстав для задоволення заяви про роз`яснення рішення суду.

Керуючись ст.ст. 247, 271 ЦПК України, суд,-

У Х В А Л И В :

Заяву ОСОБА_2 про роз`яснення рішення Деснянського районного суду м.Києва від 07.05.2020 у цивільній справі №754/14704/19 за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_3 , ОСОБА_4 про визнання договору дарування недійсним - залишити без задоволення.

Ухвала може бути оскаржена протягом 15 днів з дня її проголошення шляхом подання безпосередньо до Київського апеляційного суду апеляційної скарги. В разі оголошення вступної та резолютивної частини ухвали або розгляду справи без повідомлення (виклику) учасників справи строк оскарження ухвали обчислюється з дня складання її повного тексту.

Повний текст ухвали суду виготовлено 14.02.2022.

Суддя: