Єдиний унікальний номер 229/5875/21
Номер провадження 2/229/139/2022
Р І Ш Е Н Н Я

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

14 лютого 2022 року Дружківський міський суд Донецької області

у складі:

головуючого судді Гонтар А.Л.

при секретарі Тиченко О. А.,

за участі позивача ОСОБА_1

відповідача ОСОБА_2

розглянувши у відкритому судовому засіданні у залі суду м.Дружківка цивільну справу за позовною заявою ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про захист прав мешканців будинку,

в с т а н о в и в :

позивач ОСОБА_1 26 жовтня 2021 р. звернулась до Дружківського міського суду з позовною заявою до ОСОБА_2 , про захист прав мешканців будинку.

В позовній заяві вона посилається на те, що причиною конфлікту між окремими мешканцями ЖБК «Донбас», та головою ЖБК «Донбас» ОСОБА_2 став протокол №8 засідання загальних зборів ЖБК «Донбас» від 11 вересня 2020 р. та подальші дії голови.

Вважає, що у вищезгаданому протоколі №8 від 11 вересня 2020 р. порушено всі норми чинного Статуту ЖБК "Донбас".

А саме, п. 6.1.7, вопреки якому підвищено квартирну плату окремим мешканцям будинку безпідставно без затвердження кошторису;

п. 6.10.1- рішення про підвищення тарифу було ухвалено не методом відкритого чи закритого голосування, а шляхом усного опитування членів кооперативу ОСОБА_2 протягом наступних 14 днів після проведення загальних зборів:

п. 2.4.1- окремих мешканців кооперативу виключено безпідставно із числа членів кооперативу (У протоколі № 1 загальних зборів членів ЖБК від 20 січня 2018 р. зазначена кількість членів 39 осіб, причому вони брали участь у голосуванні, ні в кого не виникало питань з приводу їх членства. У вищезгаданому протоколі №8 від 11 вересня 2020 р. вони окремі мешканці, уже, позбавлені членства без посилання на документи, без голосування щодо цього питання.

П. 4.3 - ОСОБА_2 не було запропоновано стати членом кооперативу жодному з мешканців, які придбали квартири в їхньому домі, також вони не були ознайомлені зі своїми правами та обов`язками. Отже, за весь час перебування ОСОБА_2 на цій посаді жодному з мешканців не було видано посвідчення про членство .

У проведеному членами ревізійної комісії аналізу стану роботи з діловодства за 2019 р. вказано на відсутність у діловодстві кооперативу списку членів кооперативу та надано рекомендації щодо проведення роботи та оновлення списків членів кооперативу згідно зі Статутом ЖБК "Донбас", розділом 4.

До того ж на загальних зборах 11 вересня 2020 року у вступному слові ОСОБА_3 основний акцент зробила на п.1.8 Статуту ЖБК "Донбас" і мова йшла про внесення мешканцями паю, що й стало причиною поділу людей на членів та не членів кооперативу.

Усі спроби врегулювати ситуацію не мали позитивного результату.

Відновити мешканців дому в статусі членів кооперативу й прийняти охочих, що придбали квартири в домі, можна було на загальних зборах від 31 січня 2021 року (написано 13 заяв) та на загальних зборах від 14 березня 2021 року.

Проте 31 січня 2021 збори були проігноровані ОСОБА_4 (мешканці, які прийшли на збори в кількості 16 осіб, висловили недовіру голові кооперативу ОСОБА_2 та бухгалтеру ОСОБА_5 ), а 14 березня 2021 року вона взагалі демонстративно пішла з них. До цього часу заяви не були нею розглянуті.

Слід зауважити, що сама ОСОБА_2 має право на власність квартири за спадком та як й інші мешканці дому, не має посвідчення про членство в кооперативі дому. У витоків будівництва було декілька осіб (8-9), які досі мешкають у цьому домі та мають посвідчення 50-літньої давнини.

Також голова ЖБК «Донбас» ОСОБА_2 порушила й інші розділи чинного (Статуту)

А саме, п.6.1.8, 7.1.1 та 9.2 - нею було видано наказ, що датувався 04 січня 2021 р., «Про виключення з ревізійної комісії і з членів правління ЖБК «ДОНБАС»: ОСОБА_1 , ОСОБА_6 , ОСОБА_7 , ОСОБА_8 , ОСОБА_9 , у зв`язку з виявленням неправомірного призначення до складу ревізійної комісії та складу правління». Цей наказ не був доведений до відома тих. кого виключили із членів ревізійної комісії і з членів правління ЖБК «ДОНБАС».

Головне, що цей наказ не був попередньо узгоджений на засіданні правління кооперативу, а також на загальних зборах, які є вищим органом управління кооперативом.

Ревізійна комісія була створена й затверджена рішенням загальних зборів у вересні 2017 р. На цих самих зборах також був затверджений склад комісії, куди входила й ОСОБА_1 . Рішенням загальних зборів від 20 січня 2018 р. ухвалено щорічну перевірку стану роботи з діловодства кооперативу, бухгалтерського обліку, господарської діяльності. На цих же зборах затверджено склад правління (протокол додається).

Рішенням загальних зборів від 06 жовтня 2019 року до складу ревізійної комісії введено ОСОБА_6 .

Склад правління та ревізійної комісії затверджено рішенням загальних зборів від 20 січня 2018 р.. тому наказ ОСОБА_2 про виключення будь-кого не є правомірним. Ціль даних дій - не допустити перевірки бухгалтерського обліку.

Порушено п. 6.1.2 - нею було видано наказ від 01 лютого 2019 р. «Про призначення заступника голови ЖБК «Донбас» Холіної А.В.», для якого підставою стало рішення засідання правління, а не рішення загальних зборів. З таким самим порушенням було виключено зі складу правління ОСОБА_10 . Виникають сумніви йщодо правомірності проведення засідання правління, оскільки на той час більшість членів правління не запрошували на дані засідання.

Лише після розгляду колективної скарги, зареєстрованої у виконавчому комітегі Дружківської міської ради 04 лютого 2021, та наданої відповіді заступником міського голови з питань діяльності виконавчих органів влади ОСОБА_11 було зроблено бухгалтером ОСОБА_5 перерахунок незаконно нарахованої квартирної плати, але знову без відповідного наказу.

З квітня по жовтень 2021 р. ОСОБА_2 , будучи єдиним оплачуваним працівником ЖБК «Донбас», не знаходилась на робочому місці, перебуваючи за межами України. При цьому заробітну плату та нараховані нею ж відпускні кошти вона отримувала. Підписи на квитанціях мешканців будинку, за зазначений період, не збігаються з підписом ОСОБА_12 .

Позбавивши їх членства в кооперативі, ОСОБА_2 залишила ЖБК «Донбас» без усіх передбачених Статутом органів контролю, які мають право здійснювати перевірку стану діловодства та бухгалтерії. Тому з 04 січня 2021 р. усю господарську діяльність вона здійснює одноосібно. На їх погляд, це зроблено з метою отримання особистої вигоди та зловживання службовим становищем.

Просить посприяти відновленню законних прав бути членами ЖБК «ДОНБАС», відновити у правах усіх незаконно знятих членів правління та ревізійної комісії, зобов`язати голову кооперативу провести загальні збори, на яких вона повинна звітувати відповідно до норм чинного Статуту про діяльність ЖБК «Донбас» за 2020 та 2021 роки; стягнути з голови матеріальні збитки.

Ухвалою Дружківського міського суду Донецької області від 01 листопада 2021 року провадження по справі було відкрито та справу призначено у підготовче засідання на 29 листопада 2021 року (а.с. 62-63).

26 листопада 2021 року до Дружківського міського суду надійшов відзив на позовну заяву від відповідача, відповідно до якого вказано наступне .

Вважає цивільний позов ОСОБА_1 про захист прав мешканців будинку безпідставним та таким, що не підлягає задоволенню.

У результаті вивчення наявних документів ЖБК "Донбас", нею було встановлено, що ОСОБА_1 , ОСОБА_13 , ОСОБА_14 , ОСОБА_15 , ОСОБА_9 не є членами кооперативу у зв"язку з тим, що відсутні заяви щодо вступу вказаних осіб до членів ЖБК, окрім того, відсутні будь-які документи, які б підтверджували затвердження вказаних осіб загальними зборами членів ЖБК, щодо вступу до членів ЖБК та відсутні обов"язкові вступні внески і паї у порядку та розмірах визначених Статутом.

При виявленні вищезазначених обставин, діючи відповідно до норм та приписів

чинного законодавства та Статуту, своїм наказом голови ЖБК від 04 січня 2021 року вона вивела зі складу ревізійної комісії і правління ОСОБА_1 , ОСОБА_13 , ОСОБА_14 , ОСОБА_15 , ОСОБА_16 .

На даний час, включно до 25 листопада 2021 року, відповідних заяв про вступ до членів кооперативу, від вказаних осіб до до голови ЖБК «Донбас» та до правління не надходило.

Жодних прав позивача, в тому числі і на подачу відповідної заяви про вступ до

членів кооперативу, сплати вступних внесків та паїв або укладання угоди про спільне володіння будинком та дольову участь у витратах на його отримання порушено не було.

Щодо звітування голови кооперативу про діяльність ЖБК «Донбас».

Відповідно до п. 6.1.3 Статуту, до загальних зборів членів кооперативу належить заслуховування звітів його органів управління і органів контролю.

Позивач не є членом ЖБК "Донбас", тому вказана вимога є безпідставною. Не зважаючи на дану обставину відзначає, що вона регулярно проводить звіти, щодо діяльності. Просить у задоволенні вимог відмовити. (а.с. 71-73).

09 грудня 2021 року позивач ОСОБА_1 подала заяву про зміну позовних вимог, а саме, просила виключити із позовних вимог вимоги про стягнення матеріальних витрат, а також подала клопотання про витребування доказів (а.с.96).

Ухвалою Дружківського міського суду від 02 лютого 2022 року підготовче провадження було закрито та справу призначено до судового розгляду на 10 люте 2022 року (а.с.108-109).

Позивач ОСОБА_1 у судове засідання з`явилась, позовні вимоги підтримала у повному обсязі з підстав, викладених у позовній заяві, просила задовольнити їх у повному обсязі.

Відповідач ОСОБА_2 у судове засіданя з`явилась, позовні вимоги не визнала, пояснивши, що підтримує заперечення, викладені у відзові на позовну заяву . Просила у задоволенні позовних вимог відмовити.

Суд, заслухавши пояснення позивача ОСОБА_1 , відповідача ОСОБА_2 та дослідивши матеріали справи, вважає, що позовні вимоги не підлягають задоволенню з наступних підстав.

Відповідно до ч. 1 ст. 2 ЦПК України завданням цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави.

Згідно з ст. 4 ЦПК України кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів.

Відповідно до вимог ст.12 ЦПК України цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін. Учасники справи мають рівні права щодо здійснення всіх процесуальних прав та обов`язків, передбачених законом. Кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом.

У відповідності до вимог ч.1 ст.6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом, який вирішить спір щодо його прав та обов`язків цивільного характеру або встановить обґрунтованість будь-якого висунутого проти нього кримінального обвинувачення.

Судом встановлено, що 22 листопада 2016 року затверджено протоколом № 12 загальних зборів членів ЖБК "Донбас" Статут житлово-будівельного кооперативу «Донбас"» (а.с.49-60).

Розділом 4 Статуту ЖБК «Донбас" передбачений порядок прийому громадян в члени житлово-будівельного кооперативу.

Пунктом 4.6 Статуту передбачені підстави виключення члена ЖБК з кооперативу.

Відповідно до п. 6.1 Статуту ЖБК, органами управління ЖБК і правлінням є загальні збори членів кооперативу та правління кооперативу. Загальні збори членів ЖБК є найвищим органом управління кооперативу.

Відповідно до п. 6.7 Статуту ЖБК у випадку наявності в ЖБК є 60 і більше членів замість загальних зборів членів кооперативу можуть скликатися збори уповноважених. Уповноважені обираються загальними зборами членів кооперативу по одному з п`яти членів кооперативу строком на 2 роки.

Пунктом 6.2 Статуту ЖБК передбачено, що збори членів ЖБК (збори уповноважених) скликаються правлінням не рідше одного разу на рік. Позачергові загальні збори скликаються за вимогою 1/3 від загального числа членів кооперативу, за вимогою правління кооперативу, ревізійною комісією. Рішення загальних зборів кооперативу (зборів уповноважених) приймаються відкритим або таємним голосуваням, а рішення про прийняття статуту кооперативу, прийняття до кооперативу та виключення з нього про реорганізацію або ліквідацію кооперативу, вважається прийнятим, якщо за нього проголосувало не менш як 75 відсотків членів кооперативу, присутніх на загальних зборах кооперативу. З інших питань рішення приймаються простою більшістю голосів членів кооперативу.

У відповідності до п. 7.1.1 Статуту правління обирається загальними зборами з числа членів кооперативу в кількості не менше 3-х осіб терміном на 5 роки. Правління обирає зі свого складу голову та його заступника.

Пунктом 7.5 Статуту передбачено, що засідання правління ЖБК скликається головою правління по мірі необхідності, але не рідше одного разу в квартал. Засідання можуть скликатися також за вимогою членів правління чи ревізійною комісією. Рішення правління приймаються простою більшістю голосів.

Відповідно до п. 9.2 Статуту ревізійна комісія обирається загальними зборами членів кооперативу з їх числа в кількості не менше 3-х осіб строком на 5 років. Ревізійна комісія обирає зі свого складу голову комісії.

Судом встановлено, що на час створення ЖБК «Донбас"» діяв Закон СРСР номер 8998-ХІ від 26 травня 1988 року «Про кооперацію в СРСР». З 27 серпня 2003 року діє Закон України «Про кооперацію» номер 1087-ІV від 10 липня 2003 року.

Статтею 41 Закону України «Про кооперацію» номер 1087-ІV від 10 липня 2003 року встановлено, що кооперативи та кооперативні об`єднання, які створено до набрання чинності цим Законом, зобов`язані протягом року з дня набрання чинності цим Законом привести свої статути у відповідність із цим Законом. До приведення статутів у відповідність із цим Законом кооперативи та кооперативні об`єднання керуються положеннями діючих статутів у частині, що не суперечить цьому Закону.

Статут ЖБК «Донбас» протягом року з дня набрання чинності цим Законом не був приведений у відповідність із Законом України "Про кооперацію", а отже положення Статуту ЖБК на момент проведення загальних зборів членів кооперативу діяли у тій частині, яка не суперечить Закону.

27 серпня 2003 року набув чинності Закон України від 10 липня 2003 року № 1087-IV «Про кооперацію».

Основними принципами кооперації згідно із статтею 4 Закону України «Про кооперацію» є, зокрема, безпосередня участь членів кооперативної організації у її діяльності, рівного права голосу під час прийняття рішень (один член кооперативу - один голос).

Відповідно до частини 1 статті 12 цього Закону до основних прав члена кооперативу відносяться, зокрема, право на участь в господарській діяльності кооперативу, а також в управлінні кооперативом, право голосу на його загальних зборах, право обирати і бути обраним в органи управління кооперативом.

Відповідно до статті 15 цього Закону вищим органом управління кооперативу є загальні збори членів кооперативу.

До компетенції загальних зборів членів кооперативу належить: затвердження статуту кооперативу та внесення до нього змін, прийняття інших рішень, що стосуються діяльності кооперативу; утворення органів управління та органів контролю за діяльністю кооперативу, інших органів кооперативу; заслуховування звітів його органів управління і органів контролю; затвердження порядку розподілу доходу кооперативу; визначення розмірів вступного і членського внесків та паїв; визначення розмірів, порядку формування та використання фондів кооперативу; визначення розмірів оплати праці голови правління, голови ревізійної комісії (ревізора), а також кошторису на утримання апарату органів управління та органів контролю за діяльністю кооперативу; затвердження річного звіту і балансу кооперативу; затвердження рішення правління або голови правління про прийняття нових членів та припинення членства; прийняття рішень щодо володіння, користування та розпорядження майном; утворення спеціальних комісій із залученням як консультантів найманих працівників; прийняття рішень про вступ кооперативу до кооперативних об`єднань; прийняття

У відповідності до ст. 13 ЗУ «Про кооперацію» членство в кооперативі припиняється у разі: добровільного виходу з нього; припинення трудової участі в діяльності виробничого кооперативу; несплати внесків у порядку, визначеному статутом кооперативу; смерті члена кооперативу - фізичної особи; ліквідації члена кооперативу - юридичної особи; припинення діяльності кооперативу. Виключення з членів кооперативу може бути оскаржене до суду.

Відповідно до статті 24 ЗУ «Про кооперацію» кооперативи реалізують товари та надають послуги за цінами і тарифами, встановленими самостійно, а у випадках, передбачених законом, - за державними цінами і тарифами. Кооперативи мають право реалізувати товари та надавати послуги за цінами і тарифами, що встановлюються на договірних засадах, окремо для членів кооперативу та інших осіб.

Згідно зі статтею 38 ЗУ «Про кооперацію» контроль за діяльністю кооперативних організацій здійснюють відповідні органи державної влади в межах своєї компетенції, встановленої законом.

Рішенням загальних зборів членів кооперативу до компетенції загальних зборів можуть бути віднесені інші питання діяльності кооперативу. Чергові загальні збори членів кооперативу скликаються правлінням або головою кооперативу у разі потреби, але не рідше одного разу на рік. Про дату, місце, час проведення та порядок денний загальних зборів члени кооперативу повинні бути повідомлені не пізніше ніж за 10 днів до визначеного строку їх проведення.

Позачергові загальні збори членів кооперативу скликаються на вимогу: не менше третини його членів; спостережної ради; ревізійної комісії (ревізора); органу управління кооперативного об`єднання, членом якого він є.

Позачергові загальні збори членів кооперативу повинні бути скликані протягом 20 днів з дня надходження такої вимоги. У разі незабезпечення правлінням (головою) кооперативу скликання позачергових загальних зборів вони можуть бути скликані особами, які вимагали їх скликання, протягом наступних 20 днів.

У разі коли з організаційних причин (через територіальне розміщення чи значну чисельність членів кооперативу) проведення загальних зборів членів кооперативу неможливе, статутом кооперативу може бути передбачено скликання зборів уповноважених кооперативу. Кількість членів кооперативу, які мають право делегувати уповноважених, та порядок делегування уповноважених для участі у зборах уповноважених визначаються статутом кооперативу.

Загальні збори членів кооперативу правомочні вирішувати питання, якщо на них присутні більше половини його членів, а збори уповноважених за наявності не менше двох третин уповноважених.

Кожний член кооперативу чи уповноважений кооперативу має один голос, і це право не може бути передано іншій особі.

Рішення загальних зборів членів (зборів уповноважених) кооперативу про прийняття, внесення змін до статуту, вступ до кооперативного об`єднання або вихід з нього та про реорганізацію або ліквідацію кооперативу вважається прийнятим, якщо за нього проголосувало не менш як 75 відсотків членів кооперативу, присутніх на загальних зборах кооперативу. З інших питань рішення приймаються простою більшістю голосів членів (уповноважених) кооперативу, присутніх на його загальних зборах.

Рішення загальних зборів членів (зборів уповноважених) кооперативу приймаються відповідно до його статуту відкритим або таємним голосуванням.

Згідно із статтею 41 Закону № 1087-IV кооперативи та кооперативні об`єднання, які створено до набрання чинності цим Законом, зобов`язані протягом року з дня набрання чинності цим Законом привести свої статути у відповідність із цим Законом. До приведення статутів у відповідність із цим Законом кооперативи та кооперативні об`єднання керуються положеннями діючих статутів у частині, що не суперечить цьому Закону.

Судом встановлено, шо ОСОБА_1 є власником квартири АДРЕСА_1 .

В своїх позовних вимогах позивач посилається на те, що її незаконно було позбавлено права бути членом ЖБК, при цьому вона посилається на протокол № 8 від 11 вересня 2020 року, вказуючи, що на даному засіданні буа позбавлена членства.

Але, як вибачається із протоколу № 8 засідання мешканців ЖБК "Донбас" від 11 вересня 2020 року на ньому було розглянуто лише одне питання - про підвищення тарифів мешканцям ЖБК , залишивши членам кооперативу таріф у розмірі 2 грн. /м2 з 01 жочтня 2020 року (а.с.4).

Відповідно до списку членів ЖБК "Донбас" ОСОБА_1 відсутня як член кооперативу (а.с.85).

Згідно наказу від 04 січня 2021 року про виключення з ревізійної комісії та правління не членів кооперативу ЖБК "Донбас": ОСОБА_1 , ОСОБА_13 , ОСОБА_14 , ОСОБА_15 , ОСОБА_17 у зв"язку з виявленням неправомірного призначення до складу ревізійної комісії та до складу правління (а.с.16).

Згідно ч.ч. 1-4 ст. 12 ЦПК України цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін. Учасники справи мають рівні права щодо здійснення всіх процесуальних прав та обов`язків, передбачених законом. Кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Кожна сторона несе ризик настання наслідків, пов`язаних із вчиненням чи невчиненням нею процесуальних дій.

У відповідності до ч.ч. 1-3 ст. 13 ЦПК України суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках. Збирання доказів у цивільних справах не є обов`язком суду, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Суд має право збирати докази, що стосуються предмета спору, з власної ініціативи лише у випадках, коли це необхідно для захисту малолітніх чи неповнолітніх осіб або осіб, які визнані судом недієздатними чи дієздатність яких обмежена, а також в інших випадках, передбачених цим Кодексом. Учасник справи розпоряджається своїми правами щодо предмета спору на власний розсуд. Таке право мають також особи, в інтересах яких заявлено вимоги, за винятком тих осіб, які не мають процесуальної дієздатності.

Відповідно до ст. 76 ЦПК України доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. Ці дані встановлюються такими засобами : письмовими, речовими і електронними доказами; висновками експертів; показаннями свідків.

Статтею 77 ЦПК України належними є докази, які містять інформацію щодо предмета доказування . Предметом доказування є обставини, що підтверджують заявлені вимоги чи заперечення або мають інше значення для розгляду справи і підлягають встановленню при ухваленні судового рішення. Сторони мають право обґрунтовувати належність конкретного доказу для підтвердження їхніх вимог або заперечень.

Згідно ст.. 80 ЦПК України достатніми є докази, які у своїй сукупності дають змогу дійти висновку про наявність або відсутність обставин справи, які входять до предмета доказування. Питання про достатність доказів для встановлення обставин, що мають значення для справи, суд вирішує відповідно до свого внутрішнього переконання.

Частиною 1 ст. 81 ЦПК України передбачено, що кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом.

Відповідно до п. 27 Постанови Пленуму ВСУ № 14 від 18.12.2009 року «Про судове рішення у цивільній справі» під час судового розгляду предметом доказування є факти, якими обґрунтовують заявлені вимоги чи заперечення або мають інше юридичне значення для вирішення справи і підлягають встановленню при ухваленні рішення.

Відповідно до ч. 1 ст. 2 ЦПК України завданням цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави.

Згідно зі ч. 1 ст. 3 ЦПК України кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів.

Згідно з вимогами ст.ст.124, 129 Конституції України, задачами цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою захисту порушених, невизнаних, прав, свобод та інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави. Основними засадами судочинства є законність, рівність усіх учасників судового процесу перед законом і судом, забезпечення доведеності вини, змагальність сторін та свобода в наданні ними суду своїх доказів і у доведенні перед судом їх переконливості, гласність судового процесу та його повне фіксування технічними засобами, забезпечення апеляційного та касаційного оскарження та обов`язковість рішень суду до виконання.

Вирішуючи спір, суд повинен надати об`єктивну оцінку наявності порушеного права чи інтересу на момент звернення до суду, а також визначити, чи відповідає обраний позивачем спосіб захисту порушеного права тим, що передбачені законодавством, та чи забезпечить такий спосіб захисту відновлення порушеного права позивача. Відсутність порушеного права чи невідповідність обраного позивачем способу його захисту способам, визначеним законодавством встановлюється при розгляді справи по суті та є підставою для прийняття судового рішення про відмову в позові. Захист цивільних прав - це передбачені законом способи охорони цивільних прав у разі їх порушення чи реальної небезпеки такого порушення.

В судовому засіданні позивачем не надано жодного належного та допустимого доказу на підтвердження того, що вона була членом кооперативу, та, що була незаконно позбавлена даного членства.

Стороною позивача жодних належних та допустимих доказів на підтвердження своїх доводів, зазначених у позовній заяві суду надано не було.

Оцінюючи належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності суд приходить до висновку, що заявлені позовні вимоги, є недоведеними, належним чином не обґрунтованими, а як наслідок не підлягають задоволенню.

Що стосується іншої частини заявлених позовних вимог, то суд виходить із такого.

Європейський суд з прав людини вказав, що згідно з його усталеною практикою, яка відображає принцип, пов`язаний з належним здійсненням правосуддя, у рішеннях судів та інших органів з вирішення спорів мають бути належним чином зазначені підстави, на яких вони ґрунтуються. Хоча пункт 1 статті 6 Конвенції зобов`язує суди обґрунтовувати свої рішення, його не можна тлумачити як такий, що вимагає детальної відповіді на кожен аргумент. Міра, до якої суд має виконати обов`язок щодо обґрунтування рішення, може бути різною в залежності від характеру рішення (SERYAVINANDOTHERSv. UKRAINE, № 4909/04, § 58, ЄСПЛ, від 10 лютого 2010 року).

Відтак, суд не знаходить за доцільне спростовувати у вказаному рішення кожного аргументу позивача, оскільки по суті відсутні підстави для задовлення позову з наведених вище обставин.

Відповідно до статті 15 ЦК України кожна особа має право на захист свого цивільного права у разі його порушення, невизнання або оспорювання. Кожна особа має право на захист свого інтересу, який не суперечить загальним засадам цивільного законодавства.

У відповідності із ст. 16 ЦК України кожна особа має право звернутися до суду за захистом свого особистого немайнового або майнового права та інтересу. Способами захисту цивільних прав та інтересів можуть бути: 1) визнання права; 2) визнання правочину недійсним; 3) припинення дії, яка порушує право; 4) відновлення становища, яке існувало до порушення; 5) примусове виконання обов`язку в натурі; 6) зміна правовідношення; 7) припинення правовідношення; 8) відшкодування збитків та інші способи відшкодування майнової шкоди; 9) відшкодування моральної (немайнової) шкоди; 10) визнання незаконними рішення, дій чи бездіяльності органу державної влади, органу влади Автономної Республіки Крим або органу місцевого самоврядування, їхніх посадових і службових осіб. Суд може захистити цивільне право або інтерес іншим способом, що встановлений договором або законом. Суд може відмовити у захисті цивільного права та інтересу особи в разі порушення нею положень частин другої - п`ятої статті 13 цього Кодексу.

У відповідності до положень частин другої - п`ятої статті 13 ЦК України цивільні права особа здійснює у межах, наданих їй договором або актами цивільного законодавства. При здійсненні своїх прав особа зобов`язана утримуватись від дій, які б могли порушити права інших осіб, завдати шкоду довкіллю або культурній спадщині. Не допускаються дії особи, що вчиняються з наміром завдати шкоди іншій особі, а також зловживання правом в інших формах. При здійсненні цивільних прав особа повинна додержуватися моральних засад суспільства. Не допускаються використання цивільних прав з метою неправомірного обмеження конкуренції, зловживання монопольним становищем на ринку, а також недобросовісна конкуренція.

Згідно ч. 1 ст. 19 ЦПК України суди розглядають у порядку цивільного судочинства справи, що виникають з цивільних, земельних, трудових, сімейних, житлових та інших правовідносин, крім справ, розгляд яких здійснюється в порядку іншого судочинства. Суди розглядають у порядку цивільного судочинства також вимоги щодо реєстрації майна та майнових прав, інших реєстраційних дій, якщо такі вимоги є похідними від спору щодо такого майна або майнових прав, якщо цей спір підлягає розгляду в місцевому загальному суді і переданий на його розгляд з такими вимогами.

У відповідності до положень пункту 3.7. Статуту ЖБК «Донбасу» та ст. 38 Закону України "Про кооперацію" контроль за діяльністю ЖБК, здійснюють відповідні органи державнолї влади в межах компетенції, встановленої законом.

Статею 16 ЦПК України визначено компетенцію судів щодо розгляду цивільних справ. Так, суди розглядають у порядку цивільного судочинства справи щодо захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів, що виникають із цивільних, житлових, земельних, сімейних, трудових відносин; інших правовідносин, крім випадків, коли розгляд таких справ проводиться за правилами іншого судочинства.

Однак, серед встановлених статтею 16 ЦК України способів захисту цивільних прав та інтересів судом, не зазначено такого способу захисту, як зобов"язання голови кооперативу провести загальні збори, на яких вона повинна звітувати відповідно до норм чинного Статуту про діяльність ЖБК "Донбас" за 2020 - 2021 рік, які відповідно до закону, статуту обєднання громадян віднесені до його внутрішньої компетенції, та оскарження таких дій не підлягає захисту в судовому порядку.

У контексті обставин справи, зміст спірних правовідносин обмежується з`ясуванням правової природи дій та/ чи бездіяльності голови ЖБК "Донбас", які за законом і статутом віднесені до повноважень цієї самоврядової організації і є питанням їхньої внутрішньої (статутної) діяльності.

Таким чином, на такі спірні правовідносини компетенція суду, згідно вимог статті 16 ЦК України, не поширюється, оскільки дані питання стосуються внутрішньо статутної діяльності цієї організації.

Позивач, відповідно до статті 38 Закону № 1087-IV, можє звернутися до Дружківської міської ради, як до органу, що здійснює контроль за діяльністю ЖБК "Донбас" щодо неправомірності діяльності органів управління цього кооперативу.

Такий висновок узгоджується з правовою позицією викладеною Верховним Судом України у постанові від 19.10.2016 р. у справі за № 6-1002 цс16.

Виходячи з цих обставин суд приходить до висновку про відсутність підстав для задоволення вимог позивача.

Відповідно до положень статті 141 ЦПК України судові витрати покладаються на позивача.

Керуючись ст.ст. 13, 15, 16 ЦК України, Законом України «Про кооперацію», ст. ст. 12, 19, 48, 76, 81, 92,89, 229, 141, 258-259, 263-265 ЦПК України ЦПК України, суд

в и р і ш и в :

в задоволенні позовної заяви ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про захист прав мешканців будинку відмовити.

Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів з дня його проголошення до Донецького апеляційного суду через Дружківський міський суд Донецької області. Учасник справи, якому повне рішення суду не було вручене у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження , якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.

Строк на апеляційне оскарження може бути також поновлений в разі пропуску з інших поважних причин, крім випадків, зазначених у частині другій статті 358 ЦПК України.

Учасник справи, якому повне заочне рішення суду не було вручене у день його проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на подання заяви про його перегляд - якщо така заява подана протягом двадцяти днів з дня вручення йому повного заочного рішення суду.

Повний текст рішення складено 14 лютого 2022 року.

Суддя: А. Л. Гонтар