1Справа № 335/628/19 2-во/335/11/2022
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

31 січня 2022 року м. Запоріжжя

Орджонікідзевський районний суд м. Запоріжжя у складі головуючого судді Воробйова А.В., за участю секретаря судового засідання Попової С.М. , розглянувши заяву представника ОСОБА_1 - адвоката Балюти Володимир Васильовича про виправлення описки в рішення суду від 02.10.2019 року по цивільній справі за заявою ОСОБА_1 , заінтересована особа Запорізька міська рада про встановлення факту проживання чоловіка та жінки без шлюбу,

ВСТАНОВИВ:

В провадженні Орджонікідзевського районного суду м. Запоріжжя перебувала цивільна справа за заявою за заявою ОСОБА_1 , заінтересована особа Запорізька міська рада про встановлення факту проживання чоловіка та жінки без шлюбу.

Рішення суду від 02.10.2029 року заяву ОСОБА_1 , заінтересована особа Запорізька міська рада про встановлення факту проживання чоловіка та жінки без шлюбу задоволено.

Встановлено факт проживання однією сім`єю чоловіка та жінки без реєстрації шлюбу ОСОБА_1 та ОСОБА_2 , померлої ІНФОРМАЦІЯ_1 з 2003 року по ІНФОРМАЦІЯ_1 за адресою АДРЕСА_1 .

19.01.2021 року заявник звернувся до суду з заявою про виправлення описки, оскільки при складанні заяви про зверненні до суду була допущена технічна помилка, а саме замість адреси АДРЕСА_2 , було вказано невірну адресу АДРЕСА_1 .

Дослідивши матеріали справи, суд дійшов наступних висновків.

Відповідно до ч.ч. 1,2 ст. 269 ЦПК України суд може з власної ініціативи або за заявою учасників справи виправити допущені в рішенні чи ухвалі описки чи арифметичні помилки. Питання про внесення виправлень вирішується без повідомлення учасників справи, про що постановляється ухвала.

Тобто у розумінні статті 269 ЦПК України суд може виправити описку тільки у судовому рішенні.

Описка - це зроблена судом механічна (мимовільна, випадкова) граматична помилка в рішенні, яка допущена під час його письмово-вербального викладу (помилка у правописі, у розділових знаках тощо). Виправленню підлягають лише ті описки, які мають істотний характер. До таких належать написання прізвищ та імен, адрес, зазначення дат та строків тощо.

Не є опискою граматичні помилки, які не спотворюють текст судового рішення та не призводять до його невірного сприйняття: неправильне розташування розділових знаків, невірні відмінки слів, застосування русизмів та діалектизмів тощо.

Вирішуючи питання про виправлення описок чи арифметичних помилок, допущених у судовому рішенні, суд не має права змінювати зміст судового рішення, а лише усуває такі неточності, які впливають на можливість реалізації судового рішення чи його правосудності.

В заяві ОСОБА_1 заявляв вимоги про встановлення факту проживання однією сім`єю чоловіка та жінки без реєстрації шлюбу ОСОБА_1 та ОСОБА_2 , померлої ІНФОРМАЦІЯ_1 з 2003 року по ІНФОРМАЦІЯ_1 за адресою АДРЕСА_1 .

Рішенням Орджонікідзевського районного суду м. Запоріжжя від 02.10.2019 року встановлено факт проживання однією сім`єю чоловіка та жінки без реєстрації шлюбу ОСОБА_1 та ОСОБА_2 , померлої ІНФОРМАЦІЯ_1 з 2003 року по ІНФОРМАЦІЯ_1 за адресою АДРЕСА_1 . Рішення набрало законної сили.

Таким чином, в поданій заяві про виправлення описки заявник фактично ставить питання про встановлення факту проживання однією сім`єю за іншою адресою, що не може бути визнано виправленням описки.

З урахуванням зазначеного, суд дійшов висновку про відсутність підстав для задоволення заяви про виправлення описки.

На підставі викладеного, керуючись ст. ст. 269 ЦПК України, суд,

УХВАЛИВ:

В задоволенні заяви представника ОСОБА_1 - адвоката Балюти Володимир Васильовича про виправлення описки по цивільній справі за заявою ОСОБА_1 , заінтересована особа Запорізька міська рада про встановлення факту проживання чоловіка та жінки без шлюбу відмовити.

Ухвала може бути оскаржена в апеляційному порядку шляхом подачі апеляційної скарги до Запорізького апеляційного суду протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини ухвали або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складання повного тексту ухвали.

Учасник справи, якому ухвала суду не була вручена в день її складання має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому ухвали суду.

Суддя А.В.Воробйов