ДЗЕРЖИНСЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД МІСТА КРИВОГО РОГУ
ДНІПРОПЕТРОВСЬКОЇ ОБЛАСТІ
Справа № 2-1390/2009
Провадження № 2-п/210/14/22
У Х В А Л А

"09" лютого 2022 р.

Дзержинський районний суд м. Кривого Рогу Дніпропетровської області у складі:

головуючого-судді: Скотар Р.Є.,

за участю секретаря судового засідання: Котенко А.В.,

представника відповідача Ніколенка М.Є.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду м. Кривого Рогу Дніпропетровської області, заяву відповідача ОСОБА_1 , в інтересах якого діє адвокат Ніколенко Максим Євгенович, про перегляд заочного рішення Дзержинського районного суду м. Кривого Рогу Дніпропетровської області від 26 серпня 2009 року за позовом Комунального підприємства теплових мереж «Криворіжтепломережа» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості по оплаті за опалення і гаряче водопостачання, -

В С Т А Н О В И В :

Відповідач ОСОБА_1 звернувся до суду 14.12.2021 року з вказаною заявою, в якій просить про перегляд заочного рішення. Заява обґрунтована тим, що заочне рішення ухвалено без повідомлення його про час та місце його розгляду у зв`язку з чим він був позбавлений можливості надати докази на захист своїх прав.

В судовому засіданні відповідач ОСОБА_1 присутнім не був , скориставшись правом представництва відповідно до ст.58 ЦПК України.

Представник відповідача ОСОБА_1 ОСОБА_2 підтримав заяву про перегляд заочного рішення, просив задовольнити.

Представник позивача КПТМ «Криворіжтепломережа» Федоренко В.С. в судовому засіданні присутньою не була, просила розглядати заяву за її відсутності, проти скасування заочного рішення заперечувала.

Суд, вислухавши представника відповідача, дослідивши заяву та додатки до неї, матеріали цивільної справи, приходить до наступного висновку.

15.12.2017 року набув чинності Закон України «Про внесення змін до Господарського процесуального кодексу України, Цивільного процесуального кодексу України, Кодексу адміністративного судочинства України та інших законодавчих актів», яким ЦПК України викладено в новій редакції.

У ч.3 ст.3 ЦПК України визначено, що провадження в цивільних справах здійснюється відповідно до законів, чинних на час вчинення окремих процесуальних дій, розгляду і вирішення справи.

У відповідності до ч. 1 ст. 232 ЦПК України, в редакції яка діяла на момент ухвалення заочного рішення суду, заочне рішення підлягає скасуванню, якщо судом буде встановлено, що відповідач не з`явився в судове засідання та не повідомив про причини неявки з поважних причин і докази, на які він посилається, мають істотне значення для правильного вирішення справи.

Аналогічна норма викладена в ч.1 ст. 288 ЦПК України, згідно якої, заочне рішення підлягає скасуванню, якщо судом буде встановлено, що відповідач не з`явився в судове засідання та (або) не повідомив про причини неявки, а також не подав відзив на позовну заяву з поважних причин, і докази, на які він посилається, мають істотне значення для правильного вирішення справи.

Таким чином, лише сукупність зазначених обставин є підставою для скасування заочного рішення як в порядку ст. 232 ЦПК України, в редакції яка діяла на момент ухвалення заочного рішення суду, так і в порядку ст. 288 ЦПК України в теперішній редакції.

Згідно зі статтею 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, яка є частиною національного законодавства України з 1997 року, кожному гарантується право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом.

Право на справедливий судовий розгляд, гарантоване пунктом 1 статті 6 Конвенції, повинно тлумачитися у контексті Преамбули Конвенції, відповідна частина якої проголошує верховенство права спільною спадщиною Високих Договірних Сторін. Одним з основоположних аспектів верховенства права є принцип правової визначеності, яка передбачає дотримання принципу res judicata, тобто принципу остаточності рішення, згідно з яким жодна зі сторін не має права домагатися перегляду остаточного та обов`язкового рішення лише з метою повторного слухання справи і постановлення нового рішення. Відхід від цього принципу можливий лише коли він зумовлений особливими і непереборними обставинами (рішення Європейського суду з прав людини у справі "Рябих проти Росії").

Стаття 55 Конституції України гарантує кожному право на оскарження в суді рішень, дій чи бездіяльності органів державної влади, органів місцевого самоврядування, посадових і службових осіб.

Вирішуючи питання можливості перегляду заочного рішення суд враховує наступне.

Згідно п.п.4 ч.5ст.74 ЦПК України у разі ненадання особами, які беруть участь у справі, інформації щодо їх адреси, судові повістки надсилаються фізичним особам, які не мають статусу підприємців, - за адресою їх місця проживання чи місця перебування, зареєстрованою у встановленому законом порядку.

Позивач КПТМ «Криворіжтепломережа» звернувся до суду 25.02.2009 року з позовом до ОСОБА_1 після скасування ухвалою суду від 03.02.2009 року судового наказу №2-н-696/08, виданого за заявою КПТМ «Криворіжтепломережа» щодо стягнення заборгованості з ОСОБА_1 (а.с.9).

З матеріалів справи вбачається, що ухвала про відкриття провадження від 10.03.2009 року, позовна заява з додатками надіслана ОСОБА_1 10.03.2009 року за адресою: АДРЕСА_1 (а.с.11).

Судові повістки, надіслані рекомендованою поштою, в тому числі про виклик відповідача на 26.08.2009 року, повернулися до суду у зв`язку з закінченням терміну зберігання на поштовому відділенні з позначкою «немає вдома» ( а.с.17,18,20,21).

Таким чином, суд вважає, що відповідач про час та місце розгляду справи повідомлявся належним чином. Тим більше, відповідач був обізнаний про існування заборгованості по оплаті за теплову енергію та гаряче водопостачання, оскільки звертався до суду з заявою про скасування судового наказу.

Другою умовою скасування заочного рішення є наявність доказів, які мають істотне значення для правильного вирішення справи, тобто такі докази, які не досліджувались судом при ухваленні заочного рішення.

У заяві про перегляд заочного рішення, відповідач зазначає, що заочне рішення ухвалено без повідомлення його про час та місце його розгляду у зв`язку з чим він був позбавлений можливості надати докази на захист своїх прав, проте жодних доказів, які мають істотне значення для правильного вирішення справи, тобто такі докази, які не досліджувались судом при ухваленні заочного рішення, суду не надані.

З урахуванням наведеного вище, обставин, встановлених під час розгляду заяви про перегляд заочного рішення, підстав для скасування заочного рішення суду та призначення справи до розгляду не вбачається.

Відповідно до п.п. 13 п.1 розділу ХІІІ «Перехідні положення» Цивільного процесуального кодексу України, судові рішення, ухвалені судами першої інстанції до набрання чинності цією редакцією Кодексу, набирають законної сили та можуть бути оскаржені в апеляційному порядку протягом строків, що діяли до набрання чинності цією редакцією Кодексу.

Згідно ч. 4 ст. 231 ЦПК України, в редакції яка діяла на момент ухвалення заочного рішення суду, у разі залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення, заочне рішення може бути оскаржене в загальному порядку. У цьому разі строк на апеляційне оскарження рішення починає відраховуватися з дати постановлення ухвали про залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення.

Керуючись ст.ст.74,231,232 ЦПК України( в редакції 1963), ст.288 ЦПК України, «Перехідні положення» Цивільного процесуального кодексу Українисуд, -

П О С Т А Н О В И В:

Заяву відповідача ОСОБА_1 , в інтересах якого діє адвокат Ніколенко Максим Євгенович, про перегляд заочного рішення Дзержинського районного суду м. Кривого Рогу Дніпропетровської області від 26 серпня 2009 року за позовом Комунального підприємства теплових мереж «Криворіжтепломережа» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості по оплаті за опалення і гаряче водопостачання, - залишити без задоволення.

Ухвала оскарженню не підлягає. Заперечення на ухвали, що не підлягають оскарженню окремо від рішення суду, включаються до апеляційної скарги на рішення суду.

У разі залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення заочне рішення може бути оскаржене в загальному порядку, встановленому цим Кодексом. У цьому разі строк на апеляційне оскарження рішення починає відраховуватися з дати постановлення ухвали про залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення.

Заочне рішення суду може бути оскаржене до Дніпровського апеляційного суду протягом десяти днів з дня постановлення ухвали про залишення заяви про його перегляд без задоволення.

Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Учасник справи, якому повне рішення або ухвала суду не були вручені у день його (її) проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження.

Повний текст ухвали складено 10 лютого 2022 року.

Суддя: Р. Є. Скотар