Номер провадження 2-з/756/44/22
У Х В А Л А

Іменем України

28 січня 2022 року м. Київ

Оболонський районний суд міста Києва у складі:

головуючого судді Банасько І.М.,

за участю секретаря судового засідання Слуцького О.П.,

представника позивача ОСОБА_1 ,

відповідача 1 ОСОБА_2 ,

представника відповідача 1 Фасулакі П.Є.,

розглянувши у відкритому підготовчому засіданні клопотання ОСОБА_2 про зустрічне забезпечення позову у справі за позовом ОСОБА_3 до ОСОБА_2 , ОСОБА_4 в особі законного представника ОСОБА_2 , треті особи: приватний нотаріус Київського міського нотаріального округу Чикиш (Лахтадир) Марія Миколаївна, приватний нотаріус Київського міського нотаріального округу Буждиганчук Євдокія Юріївна, Служба у справах дітей та сім`ї Оболонської районної у м. Києві державної адміністрації про визнання заповіту недійсним, визнання свідоцтв про право на спадщину недійсними та визнання права власності на спадкове майно,

УСТАНОВИВ:

В провадженні Оболонського районного суду міста Києва перебуває цивільна справа №756/14541/21 за позовом ОСОБА_3 до ОСОБА_2 , ОСОБА_4 в особі законного представника ОСОБА_2 , треті особи: приватний нотаріус Київського міського нотаріального округу Чикиш (Лахтадир) Марія Миколаївна, приватний нотаріус Київського міського нотаріального округу Буждиганчук Євдокія Юріївна, Служба у справах дітей та сім`ї Оболонської районної у м. Києві державної адміністрації про визнання заповіту недійсним, визнання свідоцтв про право власності на спадщину недійсним та визнання права власності на спадкове майно.

Ухвалою Оболонського районного суду міста Києва від 06.10.2021 відмовлено у задоволенні заяви ОСОБА_3 про забезпечення позову шляхом накладення арешту на квартиру АДРЕСА_1 , зареєстрована за ОСОБА_2 і ОСОБА_4 та заборони здійснювати дії, спрямовані на проведення державної реєстрації (зняття з реєстрації) місця проживання/перебування будь - яких осіб у даній квартирі до винесення судового рішення по суті спору.

Постановою Київського апеляційного суду від 12.01.2022 у справі № 756/14541/21 апеляційну скаргу ОСОБА_3 задоволено частково, ухвалу Оболонського районного суду м Києва від 06.10.2021 скасовано. Заяву ОСОБА_3 про забезпечення позову задоволено частково. Накладено арешт на квартиру АДРЕСА_1 , що належить на праві власності ОСОБА_2 і ОСОБА_4 . В решті вимог заяви відмовлено.

27.01.2022 відповідачем 1 - ОСОБА_2 до Оболонського районного суду міста Києва подано клопотання про зустрічне забезпечення позову у справі №756/14541/21, в якому остання просила суд прийняти судове рішення, яким зобов`язати позивача - ОСОБА_3 внести в порядку, передбаченому ЦПК України на депозитний рахунок Оболонського районного суду міста Києва грошові кошти у розмірі 200 000,00 грн, в якості зустрічного забезпечення.

Дане клопотання відповідачем 1 мотивоване тим, що відповідач 2 - ОСОБА_4 є рідним сином позивача - ОСОБА_3 , який діє всупереч інтересам своєї малолітньої дитини та чинного законодавства. У спірній квартирі АДРЕСА_1 зареєстровані ОСОБА_3 та малолітній ОСОБА_4 . Після розлучення позивача та відповідача 1 у зазначеній квартирі мешкали померлий ІНФОРМАЦІЯ_1 спадкодавець - ОСОБА_5 та позивач. Відповідачі не користуються вказаною квартирою, оскільки в ній постійно проживає позивач. Борг за комунальні послуги за даною квартирою на сьогодні складає 121 832,95 грн. Позивач - ОСОБА_3 не приймає участі у вихованні та утриманні свого сина - ОСОБА_4 , борг по аліментам становить - 247 162,79 грн.

Як зазначає у клопотанні ОСОБА_2 власниками вищевказаної квартири з липня 2020 року стали відповідач 1 та відповідач 2, тому вона як співвласник квартири повинна сплачувати комунальні послуги, якою користується тільки позивач. За твердженням відповідача 1, остання мала та має плани відремонтувати спірну квартиру та здавати її в оренду для отримання додаткових грошей на оплату комунальних боргів по вказаній квартирі, отримання додаткових коштів на прожиття (утримання) малолітнього відповідача 2. Однак, у зв`язку з тим, що спірною квартирою користується тільки позивач, відповідач 1 вважає, що вона та відповідач 2 мають від цього тільки збитки, а не додаткові кошти від надання квартири в оренду, тощо. Позивач ніде не працює, немає майна, грошових коштів, рахунків в банках.

Тому, на переконання відповідач 1 вищенаведені обставини з урахуванням статті 154 ЦПК України є підставою для зустрічного забезпечення позову.

28.01.2022 у підготовчому засіданні відповідач 1 та її представник клопотання підтримали у повному обсязі та просили суд про його задоволення.

Представник позивача проти задоволення клопотання заперечив, посилаючись на його необгрунтованість.

Заслухавши пояснення учасників справи, розглянувши матеріали справи та клопотання про зустрічне забезпечення позову, дослідивши викладені у ньому обставини суд дійшов до наступних правових висновків.

Відповідно до частин першої та другої статті 154 ЦПК України, суд може вимагати від особи, яка звернулася із заявою про забезпечення позову, забезпечити відшкодування збитків відповідача, які можуть бути спричинені забезпеченням позову (зустрічне забезпечення).

Зустрічне забезпечення застосовується тільки у випадку забезпечення позову.

Перелік випадків, у яких суд зобов`язаний застосувати зустрічне забезпечення визначений частиною третьою статті 154 ЦПК України, та є вичерпним. Так, суд зобов`язаний застосовувати зустрічне забезпечення, якщо: позивач не має зареєстрованого в установленому законом порядку місця проживання (перебування) чи місцезнаходження на території України та майна, що знаходиться на території України, в розмірі, достатньому для відшкодування можливих збитків відповідача, які можуть бути спричинені забезпеченням позову, у випадку відмови у позові; або суду надані докази того, що майновий стан позивача або його дії щодо відчуження майна чи інші дії можуть ускладнити або зробити неможливим виконання рішення суду про відшкодування збитків відповідача, які можуть бути спричинені забезпеченням позову, у випадку відмови у позові.

Аналіз вищенаведених норм права дає підстави для висновку, що за відсутності обставин, які є обов`язковою умовою застосування зустрічного забезпечення, таке забезпечення є правом, а не обов`язком суду. Це питання віднесено на розсуд суду і застосовується у разі наявних до того обґрунтованих сумнівів щодо безперешкодного можливого відшкодування збитків відповідача, які можуть бути спричинені забезпеченням позову.

Зустрічне забезпечення - це гарантія відшкодування ймовірних для відповідача збитків. Воно має на меті зберегти певний баланс сторін і нейтралізувати можливі негативні наслідки, які можуть виникнути в результаті застосування судом забезпечувальних заходів за заявою позивача.

Розмір зустрічного забезпечення визначається судом з урахуванням обставин справи.

Заходи зустрічного забезпечення позову мають бути співмірними із заходами забезпечення позову, застосованими судом, та розміром збитків, яких може зазнати відповідач у зв`язку із забезпеченням позову (частина п`ята статті 154 ЦПК України).

Як убачається із змісту клопотання про зустрічне забезпечення позову відповідач 1 посилається на те, що позивач ніде не працює, немає майна, грошових коштів, рахунків в банках, має борг по аліментам, користування спірною квартирою тільки позивачем спричиняє їй та відповідачу 2, як власникам даної квартири тільки збитки, збільшення боргу по сплаті комунальних послуг у даній квартирі, неможливість здати квартиру в оренду для отримання додаткових коштів для оплати комунальних послуг, утримання малолітнього відповідача - 2. Вважає, що вказані обставини є підставою для зустрічного забезпечення.

Однак, судом установлено, що відповідачем 1 не надано належних доказів на підтвердження збитків, які спричинені або можуть бути спричинені їй та відповідачу 2 саме забезпеченням позову, оскільки накладення арешту на спірну квартиру не позбавляє відповідачів права користування даною квартирою, майно фактично перебуває у володінні власників, а обмежується лише можливість розпоряджатися ним до вирішення судом спору. Відповідачем 1 не доведено розмір збитків, які можуть бути спричинені вжитими судом заходами забезпеченням позову.

Відтак, з огляду на обраний вид забезпечення позову - накладення арешту на спірну квартиру, який не впливає на матеріальний стан відповідачів, як власників майна, та не призводить до понесення додаткових витрат внаслідок його застосування, враховуючи зміст правовідносин, що виникли між сторонам, предмет та підстави даного позову, недоведеність збитків яких можуть зазнати відповідачі внаслідок накладення арешту на спірну квартиру та необхідності у застосуванні зустрічного забезпечення суд дійшов висновку про відмову у задоволенні клопотання про зустрічне забезпечення позову.

Питання застосування зустрічного забезпечення вирішується судом в ухвалі про забезпечення позову або в ухвалі про зустрічне забезпечення позову. Якщо клопотання про зустрічне забезпечення подане після застосування судом заходів забезпечення позову, питання зустрічного забезпечення вирішується судом протягом десяти днів після подання такого клопотання. Копія ухвали про зустрічне забезпечення направляється учасникам справи не пізніше наступного дня після її постановлення (частина шоста статті 154 ЦПК України).

Керуючись ст.ст. 154, 259 - 261, 353 - 354 Цивільного процесуального кодексу України, суд -

ПОСТАНОВИВ:

У задоволенні клопотання ОСОБА_2 про зустрічне забезпечення позову у справі за позовом ОСОБА_3 до ОСОБА_2 , ОСОБА_4 в особі законного представника ОСОБА_2 , треті особи: приватний нотаріус Київського міського нотаріального округу Чикиш (Лахтадир) Марія Миколаївна, приватний нотаріус Київського міського нотаріального округу Буждиганчук Євдокія Юріївна, Служба у справах дітей та сім`ї Оболонської районної у м. Києві державної адміністрації про визнання заповіту недійсним, визнання свідоцтв про право на спадщину недійсними та визнання права власності на спадкове майно - відмовити.

Ухвала суду може бути оскаржена до Київського апеляційного суду шляхом подання апеляційної скарги протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Ухвала суду набирає законної сили з моменту її проголошення.

Повний текст ухвали суду складено - 14.02.2022.

Суддя І.М. Банасько