Провадження № 2-з/359/27/2022
Справа № 359/1455/22
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

14 лютого 2022 року м. Бориспіль

Суддя Бориспільського міськрайонного суду Київської області Семенюта О.Ю., розглянувши заяву ОСОБА_1 , ОСОБА_2 про забезпечення позову,-

встановив:

10.02.2022 року до Бориспільського міськрайонного суду Київської області надійшла позовна заява ОСОБА_1 , ОСОБА_2 до ОСОБА_3 про визнання права власності в порядку спадкування за законом на спадкове майно.

Разом з позовною заявою позивачами було подано і заяву про забезпечення позову, якою просили вжити заходи забезпечення позову шляхом накладання арешту на квартиру, що знаходиться за адресою: АДРЕСА_1 , зареєстрованої на праві власності за ОСОБА_3 .

В обґрунтування заяви зазначено, що під час перебування у шлюбі, 06 серпня 2007 року, ОСОБА_4 та відповідачем по справі, ОСОБА_3 , за договором купівлі-продажу від 08.06.2007 року № 5488, посвідченого приватним нотаріусом Бориспільського міського нотаріального округу Хміль Т.М., було здійснено купівлю трикімнатної квартири АДРЕСА_2 загальною площею 86,9 кв.м. Квартира зареєстрована на праві приватної власності на ім`я відповідача, а відомості про спадкодавицю в державному реєстрі речових прав відносно вищевказаної квартири відсутні. Вважають, що вказана квартира, є спільним майном придбаним під час перебування їхньої матері, ОСОБА_4 та їхнього батька, ОСОБА_3 , у зареєстрованому шлюбі, тобто є об`єктом спільної сумісної власності подружжя. Письмовою відповіддю приватного нотаріуса Лазоренко Л.Є. підтверджено, що заявники вважаються такими, що спадщину прийняли, однак, було роз`яснено про неможливість видати свідоцтва про право на спадщину за законом після смерті ОСОБА_4 , у зв`язку з відсутністю правовстановлюючого документа на спадкове майно та рекомендовано звернутися в суд для визначення частки померлої ОСОБА_4 у спільному майні подружжя.

Зазначають, що з моменту смерті матері пройшло 10 років. Відповідач на даний час перебуває в зареєстрованому шлюбі із іншою жінкою, змінив паспорт на ID картку, де відомості про перебування в шлюбі з їхньою матір`ю відсутні. Вважають, що шляхом можливого приховування від нотаріуса факту перебування відповідача в шлюбі під час купівлі зазначеної вище квартири, є реальна загроза відчуження відповідачем цієї квартири. Вказують, що позбавлені можливості оформити право на спадкове майно у нотаріальному порядку, то таке право підлягає судовому захисту. У добровільному порядку з батьком не можуть дійти згоди щодо поділу вищевказаного майна, тому існують реальні загрози невиконання рішення суду у зв`язку з можливістю відчуженням майна відповідачем.

Таким чином, з метою забезпечення виконання рішення суду, що буде в подальшому прийнято судом за результатами розгляду їхнього позову, просять суд вжити заходи забезпечення позову та накласти арешт на квартиру за адресою: АДРЕСА_1 .

Заява про забезпечення позову на підставі протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 10.02.2022 була розподілена на суддю Семенюту О.Ю.

Згідно з ч. 1 ст. 153 ЦПК України, заява про забезпечення позову розглядається судом не пізніше двох днів з дня її надходження без повідомлення учасників справи (учасників третейського (арбітражного) розгляду).

З урахуванням приписів ч. 1 ст.153 та ч. 2 ст.247 ЦПК України розгляд заяви здійснюється без виклику сторін та без фіксування судового засідання за допомогою звукозаписувального технічного засобу.

Розглянувши заяву про забезпечення цивільного позову, суд дійшов висновку, що заява про забезпечення позову підлягає до задоволення з наступних підстав.

Відповідно до ч.2 ст.149 ЦПК України забезпечення позову допускається як до пред`явлення позову, так і на будь-якій стадії розгляду справи, якщо невжиття таких заходів може істотно ускладнити чи унеможливити виконання рішення суду або ефективний захист, або поновлення порушених чи оспорюваних прав або інтересів позивача, за захистом яких він звернувся або має намір звернутися до суду.

Згідно з ч.3 ст.150 цього Кодексу заходи забезпечення позову мають бути співмірними із заявленими позивачем вимогами.

Як роз`яснив Пленум Верховного Суду України в п.4 постанови №9 від 22 грудня 2006 року «Про практику застосування судами цивільного процесуального законодавства при розгляді заяв про забезпечення позову», розглядаючи заяву про забезпечення позову, суд має з урахуванням доказів, наданих позивачем на підтвердження своїх вимог, пересвідчитись, зокрема, в тому, що між сторонами дійсно виник спір та існує реальна загроза невиконання чи утруднення виконання можливого рішення суду про задоволення позову; з`ясувати обсяг позовних вимог, дані про особу відповідача, а також відповідність виду забезпечення позову, який просить застосувати особа, котра звернулася з такою заявою, позовним вимогам.

Пленум Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ у постанові №5 від 07 лютого 2014 року також роз`яснив, що з метою забезпечення знаходження майна у володінні відповідача на час судового розгляду позову про право на це майно суд за клопотанням позивача може вжити заходи забезпечення позову, наприклад накласти арешт на майно, заборонити відповідачеві вчиняти певні дії, заборонити державному реєстратору прав на нерухоме майно вносити зміни до Державного реєстру речових прав на нерухоме майно тощо.

Відповідно до ч.1 ст.17 Закону України «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини» суди застосовують при розгляді справ Конвенцію про захист прав людини і основоположних свобод та практику Європейського суду з прав людини як джерело права.

Згідно з ч.1 ст.1 Першого протоколу до Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод кожна фізична або юридична особа має право мирно володіти своїм майном. Ніхто не може бути обмежений у своїй власності інакше як в інтересах суспільства і на умовах, передбачених законом і загальними принципами міжнародного права.

Як роз`яснив Європейський суд з прав людини в пілотному рішенні «Іванов проти України», право на суд, захищене статтею 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, було б ілюзорним, якби національна правова система дозволяла, щоб остаточне, обов`язкове для виконання судове рішення залишалось невиконаним на шкоду будь-якій зі сторін (рішення у справі «Горнсбі проти Греції»). Ефективний доступ до суду включає право на виконання судового рішення без невиправданих затримок (рішення у справі «Іммобільяре Саффі» проти Італії»). Необґрунтована затримка у виконанні обов`язкового для виконання судового рішення становить порушення Конвенції (рішення у справі «Бурдов проти Росії»).

Зі змісту інформаціїз Державного реєстру речових прав на нерухоме майно № 286635504 від 25.11.2021 вбачається, що ОСОБА_3 з 06.08.2007на праві приватної власності належить квартира АДРЕСА_2 , яка складається з трьох кімнат, загальна площа 86,9 кв.м., підстава виникнення права власності: договір купівлі-продажу, 5488, 08.06.2007, приватний нотаріус Бориспільського міського нотаріального округу Хміль Т.М. Крім того, в Єдиному державному реєстрі заборон відчуження об`єктів нерухомого майна відсутній запис про обтяження вказаного об`єкта нерухомого майна. Тому відповідач може у будь-який час відчужити квартиру у власність інших осіб. Ця обставина унеможливить не тільки виконання рішення суду, а також задоволення позову в цілому. Ця обставина свідчить також про те, що невжиття заходів забезпечення позову істотно ускладнить ефективний захист прав позивачів.

Враховуючи, що існує ризик відчуження майна, суд вважає доцільним та правильним заяву про забезпечення позову задовольнити.

Такий вид та спосіб забезпечення, на думку суду, є співмірним та достатнім для забезпечення позову.

Суд вважає, що у разі невжиття заходів забезпечення позову існує реальна загроза невиконання чи утруднення виконання можливого рішення суду про задоволення позову.

Безумовно, накладення арешту на квартиру АДРЕСА_2 , призведе до втручання держави у право ОСОБА_3 на мирне володіння майном. Водночас, таке втручання є не тільки виправданим, але й вкрай необхідним, оскільки воно спрямовано виключно на забезпечення цивільного судочинства та запобігання виникнення нових спорів з іншими особами, які можуть придбати спірне майно. Вказані цілі становлять суспільний інтерес, який превалює над індивідуальними свободами відповідача. Крім того, арешт об`єкту нерухомості полягає у позбавленні ОСОБА_3 можливості лише розпоряджатися цим об`єктом нерухомого майна. Це свідчить про те, що накладення арешту на квартиру не призведе до жодних негативних наслідків. Вжиття цього процесуального заходу не порушить вимоги ч.1 ст.1 Першого протоколу до Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, а навпаки сприятиме захисту права позивача на справедливий суд, гарантованого ч.1 ст.6 цієї ж Конвенції.

З огляду на це, суд вважає допустимим накласти арешт на квартиру АДРЕСА_2 .

Підстави для застосування зустрічного забезпечення відсутні.

Згідно ч. 1 ст. 157 Цивільного процесуального кодексу України ухвала суду про забезпечення позову має відповідати вимогам до виконавчого документа, встановленим законом. Така ухвала підлягає негайному виконанню з дня її постановлення незалежно від її оскарження і відкриття виконавчого провадження.

Керуючись п.1 ч.1, ч.2 ст.258, ст.260 ЦПК України, суддя

постановив:

Заяву ОСОБА_1 , ОСОБА_2 про забезпечення позову задовольнити.

Накласти арешт на квартиру, що знаходиться за адресою: АДРЕСА_1 , зареєстрованої на праві власності за ОСОБА_3 .

Стягувачі: ОСОБА_1 , дата народження невідома, ідентифікаційний номер НОМЕР_1 , зареєстроване місце проживання: АДРЕСА_1 .

ОСОБА_2 , дата народження невідома, ідентифікаційний номер НОМЕР_2 , зареєстроване місце проживання: АДРЕСА_1 .

Боржник: ОСОБА_3 , дата народження невідома, ідентифікаційний номер невідовий, зареєстроване місце проживання: АДРЕСА_1 .

Згідно ст.261 ЦПК України ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею.

Ухвала підлягає негайному виконанню з дня її постановлення незалежно від її оскарження.

Ухвала може бути оскаржена шляхом подачі апеляційної скарги до Київського апеляційного суду протягом п`ятнадцяти днів з 14.02.2022, як дня складення повного судового рішення.

Строк пред`явлення ухвали до виконання в межах строків, визначених Законом України «Про виконавче провадження» для пред`явлення виконавчого документа.

Суддя О.Ю. Семенюта