Справа № 315/1940/21
Номер провадження № 2/315/80/22
Р І Ш Е Н Н Я

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

02 лютого 2022 року м. Гуляйполе

Гуляйпільський районний суд Запорізької області у складі:

головуючої судді Романько О.О.

за участю секретаря судового засідання Денисенко Є.І.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі судових засідань в м. Гуляйполе Запорізької області цивільну справу за позовною заявою: ОСОБА_1 , подану через представника адвоката Сивоненко Олену Володимирівну до Малинівської територіальної громади в особі Малинівської сільської ради, третя особа: Бердянська державна нотаріальна контора Запорізької області про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини, -

ВСТАНОВИВ:

22.12.2021 року ОСОБА_1 звернувся до суду з позовною заявою, поданою через представника адвоката Сивоненко О.В. до Малинівської територіальної громади в особі Малинівської сільської ради, третя особа: Бердянська державна нотаріальна контора Запорізької області про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини.

В обґрунтування позовних вимог зазначили, що ІНФОРМАЦІЯ_1 померла ОСОБА_2 , про що відділом ДРАЦС по м. Бердянську Бердянського РУЮ Запорізької області видано свідоцтво про смерть серії НОМЕР_1 . Після її смерті залишилась спадщина у вигляді земельної ділянки для ведення особистого селянського господарства площею 1.6750 га, розташованої на території Любимівської сільської ради. Вказана земельна ділянка належить спадкодавцю на підставі Державного акту на право власності на земельну ділянку серії IV - ЗП № 000072, виданого на підставі розпорядження голови районної державної адміністрації від 29.11.2002 року № 423.

Далі в позові зазначили, що ОСОБА_1 є спадкоємцем за заповітом після смерті ОСОБА_2 , що підтверджується Заповітом від 13.04.2010 року, посвідченим державним нотаріусом Розівської нотаріальної контори Мацків Т.М. та зареєстрованим в реєстрі за № 620045. Позивачу не відомо про інших спадкоємців після смерті ОСОБА_2 . 03.08.2021 року позивач звернувся до Бердянської державної нотаріальна контори Запорізької області з метою оформлення спадщини, проте, отримав роз`яснення щодо відмови у оформленні спадщини за заповітом після смерті ОСОБА_2 у зв`язку із пропуском строків прийняття спадщини.

Як слідує далі з позову, вчасно за прийняттям спадщини позивач не звернувся до нотаріуса з огляду па наступні обставини. ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , була його сусідкою, вони проживали в смт. Розівка, мали дружні відносини, він іноді надавав їй допомогу по господарству, ходив за її дорученнями до крамниці, аптеки, тощо, адже вона була літньою та одинокою людиною. Однак, у 2010 році, у зв`язку з погіршенням матеріального становища його родини, він був вимушений від`їхати на заробітки до м. Києва і проживає там до цього часу. У 2020 році він приїжджав до смт. Розівка та від сусідів дізнався що ОСОБА_2 від`їхала проживати в КУ «Бердянський ГП» ЗОР і вирішив навідати її. Від працівників центру він дізнався що ОСОБА_2 померла, а також про те, що нею було начебто складено заповіт на його ім`я після його від`їзду до Києва, в зв`язку з чим він звернувся до нотаріуса.

Прохали визнати причини пропуску строку для подання заяви про прийняття спадщини ОСОБА_1 за заповітом померлої ОСОБА_2 поважними. Визначити ОСОБА_1 додатковий строк у три (3) місяці для подання заяви про прийняття спадщини, яка відкрилася після смерті ОСОБА_2 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_1 .

Позивач, представник позивача в судове засідання не з`явилися, про час та місце розгляду справи були повідомлені належним чином, представник позивача надала суду заяву від 02.02.2022 року про розгляд справи без її участі (а.с. 71).

Представник відповідача в судове засідання не з`явився, про час і місце його проведення повідомлений належним чином, подав 28.01.2022 року через канцелярію суду клопотання, в якому визнали позовні вимоги в повному обсязі, прохали розглянути справу без участі представника (а.с.69).

Представник третьої особи в судове засідання не з`явився, про час і місце його проведення повідомлений належним чином, подали 31.01.2022 року через канцелярію суду клопотання, в якому визнали позовні вимоги в повному обсязі, прохали розглянути справу без участі представника (а.с.70).

Виходячи з наведеного, а також положень ч.3 ст.211 ЦПК України, суд вважає, що рішення у справі можливо ухвалити при проведенні судового засідання за відсутності сторін.

У відповідності до вимог ч.2 ст.247 ЦПК України фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснювалось через неявку у судове засідання всіх осіб, які беруть участь у справі.

Суд, вивчивши матеріали справи, надавши їм оцінку, вважає, що позовна заява підлягає задоволенню за таких підстав.

Відповідно до ч.1 ст.4 ЦПК України кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів.

Відповідно до ст.12 ЦПК України цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін. Учасники справи мають рівні права щодо здійснення всіх процесуальних прав та обов`язків, передбачених законом. Кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом.

Стаття 13 ЦПК України передбачає, що суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках.

Судом встановлені наступні обставини у справі та відповідні їм правовідносини.

Позивач ОСОБА_1 народився ІНФОРМАЦІЯ_3 в смт. Розівка Розівського району Запорізької області згідно паспорта громадянина України серії НОМЕР_2 , виданого 13.11.2006 року Розівським РВ УМВС України в Запорізькій області(а.с.8-9).

Згідно копії довідки від 07.10.2021 року №03.3-05/146 про реєстрацію місця проживання особи, ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_4 , має зареєстроване місце проживання за адресою: АДРЕСА_1 (а.с. 11).

Згідно копії заповіту від 13.04.2010 року посвідченого державним нотаріусом Розівської державної нотаріальної контори Запорізької області Мацків Т.М. та зареєстрованого в реєстрі за №524, ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , заповідала все своє майно ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_4 (а.с. 12).

Згідно копії Державного акту на право приватної власності на землю серії IV-ЗП №000072, ОСОБА_2 на підставі розпорядження голови РДА від 29.11.2002 року №423 передано у приватну власність земельну ділянку площею 1,68 га на території Любимівської сільської ради для ведення особистого селянського господарства (а.с. 13).

Згідно довідки КУ «Бердянський геріатричний пансіонат» Запорізької обласної ради №323-07 від 13.11.2020 року, ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , проживала в КУ «Бердянський ГП» ЗОР з 17.04.2010 року, була зареєстрована за адресою пансіонату: АДРЕСА_2 , з 20.04.2010 року, по день смерті ІНФОРМАЦІЯ_1 , знята з реєстрації місця проживання 17.03.2011 року (а.с. 14).

Згідно копії Витягу про реєстрацію в Спадковому реєстрі №23397011 виданого 13.04.2010 року Розівською державною нотаріальною конторою, 13.04.2010 року посвідчено заповіт №524, заповідач: ОСОБА_2 (а.с. 15).

Згідно копії Витягу про реєстрацію в Спадковому реєстрі №65857677 виданого 03.08.2021 року Бердянською державною нотаріальною конторою, зареєстровано спадкову справу №68084088, номер у нотаріуса 300/2021, заведено 03.08.2021 року, після спадкодавця ОСОБА_2 , померлої ІНФОРМАЦІЯ_1 (а.с. 16).

03.08.2021 року за №1877/02-14 в.о. завідувача Бердянської державної нотаріальної контори Південно-Східного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Дніпро) за результатами розгляду заяви ОСОБА_1 про прийняття спадщини за заповітом після смерті ОСОБА_2 , складено роз`яснення про відмову ОСОБА_1 у видачі свідоцтва про право на спадщину за заповітом в зв`язку з тим, що спадкоємець пропустив встановлений для прийняття спадщини строк у шість місяців з часу відкриття спадщини (а.с. 17).

Згідно копії свідоцтва про смерть серії НОМЕР_3 виданого 17.03.2011 року відділом державної реєстрації актів цивільного стану по м. Бердянську Бердянського міськрайонного управління юстиції Запорізької області, ОСОБА_2 померла ІНФОРМАЦІЯ_1 у віці 87 років, про що складено відповідний актовий запис №380 (а.с. 18).

13.01.2022 року Бердянською державною нотаріальною конторою Південно-Східного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Дніпро) надано копію спадкової справи №300/2021 щодо майна померлої ІНФОРМАЦІЯ_1 ОСОБА_2 (а.с. 26-61).

Згідно із ст.1216 ЦК України спадкуванням є перехід прав та обов`язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця), до інших осіб (спадкоємців).

В ст.1217 ЦК України визначено, що спадкування здійснюється за заповітом та за законом.

У відповідності зі ст.1218 ЦК України до складу спадщини входять усі права та обов`язки, що належали спадкодавцеві на момент відкриття спадщини і не припинилися внаслідок смерті.

Згідно положень ст.1220 ЦК України спадщина відкривається внаслідок смерті особи або оголошення її померлою.

Відповідно до ст.1222 ЦК України спадкоємцями за заповітом і за законом можуть бути фізичні особи, які є живими на час відкриття спадщини, а також особи, які були зачаті за життя спадкодавця і народжені живими після відкриття спадщини.

Відповідно до ч.3 ст.1223 ЦК України право на спадкування виникає у день відкриття спадщини.

За ст.1268 ЦК України спадкоємець за заповітом чи за законом має право прийняти спадщину або не прийняти її.

Стаття 1269 ЦК України передбачає, що спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу або в сільських населених пунктах - уповноваженій на це посадовій особі відповідного органу місцевого самоврядування заяву про прийняття спадщини. Заява про прийняття спадщини подається спадкоємцем особисто.

Відповідно до ч.1 ст.1270 ЦК України для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини.

Згідно зі ст.1272 ЦК України якщо спадкоємець протягом строку, встановленого ст.1270 цього Кодексу, не подав заяву про прийняття спадщини, він вважається таким, що не прийняв її. За письмовою згодою спадкоємців, які прийняли спадщину, спадкоємець, який пропустив строк для прийняття спадщини, може подати заяву про прийняття спадщини нотаріусу або в сільських населених пунктах - уповноваженій на це посадовій особі відповідного органу місцевого самоврядування за місцем відкриття спадщини. За позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини.

З урахуванням наведеного, якщо спадкоємець пропустив шестимісячний строк для подання заяви про прийняття спадщини з поважних причин, закон надає йому право на звернення до суду з позовом про визначення додаткового строку на подання такої заяви.

Так, відповідно до п.24 Постанови Пленуму Верховного Суду України №7 від 30.05.2008 року «Про судову практику у справах про спадкування» особа, яка не прийняла спадщину в установлений законом строк, може звернутися до суду з позовною заявою про визначення додаткового строку для прийняття спадщини відповіднодо ч.3 ст.1272 ЦК України. Вирішуючи питання про визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій.

Судом встановлено, що до суду звернувся позивач з позовом про визначення йому як спадкоємцеві за заповітом додаткового строку для подання нотаріусу заяви про прийняття спадщини після смерті ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_1 , з посиланням на те, що його право на спадкування за заповітом, передбачене ст.1268 ЦК України, не визнається, так як він пропустив строк подання нотаріусу заяви про прийняття спадщини, встановлений ст.1270 ЦК України, після смерті ОСОБА_2 , так як на час відкриття спадщини працював та мешкав в м. Києві, а ОСОБА_2 перебувала в КУ «Бердянський ГП» ЗОР. Прохав визначити йому додатковий строк в три місяці після набрання рішенням законної сили для подання нотаріусу заяви про прийняття спадщини за заповітом.

Обґрунтовуючи, свої вимоги щодо надання додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини, позивач повідомив, що він своєчасно не звернувся до нотаріуса з питання оформлення спадщини, в зв`язку з тим, що працював та мешкав в м. Києві, а ОСОБА_2 перебувала в КУ «Бердянський ГП» ЗОР, та коли він поїхав її навідати в зазначеній установі, дізнався про її смерть та складення нею заповіту на його користь.

Оскільки в законі не міститься визначення поняття поважності причин пропущення строку для прийняття спадщини, їх поважність повинна визначатися судом у кожному випадку, виходячи з конкретних обставин справи та характеру взаємовідносин сторін.

До того ж, згідно з правовою позицією Верховного Суду України, яка викладена 06.09.2017 року у цивільній справі №6-496цс17 «відповідно до частини третьої статті 1272 ЦК України за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини. За змістом цієї статті поважними причинами пропуску строку для прийняття спадщини є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій.

Правила ч. 3 ст. 1272 ЦК України про надання додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини можуть бути застосовані якщо у спадкоємця були перешкоди для подання такої заяви: 2) ці обставини суд визнав поважними. Необізнаність спадкоємця про наявність заповіту є поважною причиною пропуску строку для прийняття спадщини. У вирішенні питання про поважність причин пропуску строку для прийняття спадщини потрібно враховувати свободу заповіту як фундаментальний принцип спадкового права».

Крім того, Пленум Верховного Суду України в п. 24 постанови від 30 травня 2008 року № 7 «Про судову практику у справах про спадкування» роз`яснив, що вирішуючи питання про визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій.

Поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними та істотними труднощами для спадкоємця саме на вчинення дій із прийняття спадщини. Такими є: відсутність у спадкоємця інформації про наявність заповіту, складеного на його користь; тяжка хвороба спадкоємців, що мало місце протягом основної частини строку для прийняття спадщини; перебування спадкоємця протягом основної частини строку для прийняття спадщини за кордоном; перебування протягом основної частини строку для прийняття спадщини у відрядженні за відсутністю у них можливості відправити заяву про прийняття спадщини поштою; перебування спадкоємця на строковій службі в складі Збройних сил України.

Отже, при вирішенні справ про визначення додаткового строку для прийняття спадщини слід враховувати, що додатковий строк визначається у разі, якщо суд визнає причини пропуску строку для прийняття спадщини поважними.

Необізнаність спадкоємця про наявність заповіту є поважною причиною пропуску строку для прийняття спадщини.

У вирішенні питання про поважність причин пропуску строку для прийняття спадщини потрібно враховувати свободу заповіту як фундаментальний принцип спадкового права.

Вказана правова позиція міститься у постанові Верховного Суду у складі постійної колегії суддів Третьої судової палати Касаційного цивільного суду від 26 липня 2021 року у справі № 405/7058/19 (провадження № 61-18000св20).

Про свободу заповіту як фундаментальний принцип спадкового права та поважність причин пропуску строку для подання заяви про прийняття спадщини у випадку доведеності факту необізнаності спадкоємця про існування заповіту вказано також у постановах Верховного Суду від 25 березня 2020 року у справі № 642/2539/18-ц, від 26 червня 2019 року у справі № 565/1145/17, від 28 жовтня 2019 року у справі № 761/42165/17, від 06 червня 2018 року у справі № 315/765/14-ц, що свідчить про сталість судової практики у спірних правовідносинах.

Враховуючи, що позивач не був обізнаний про наявність заповіту, складеного на його користь, а також те, що нотаріус відкрив спадкову справу саме за зверненням позивача, інших спадкоємців встановити не виявилося за можливе, суд приходить до висновку про поважність причин пропуску позивачем строку прийняття спадщини, що відповідно до ч.3 ст. 1272 ЦК України є підставою для визначення йому додаткового строку, достатнього для подання заяви про прийняття спадщини.

Тому, суд вважає обґрунтованими доводи позивача про поважність причин пропуску строку на прийняття спадщини, та на підставі ч.3 ст.1272 ЦК України вважає за можливе визначити позивачу додатковий строк в три місяці після набрання рішенням законної сили для подання до нотаріуса заяви про прийняття спадщини.

А тому позов підлягає задоволенню, як такий, що ґрунтується на законі, підтверджений встановленими обставинами та перевірений наданими доказами.

Керуючись ст. ст. 4, 12, 13, 76, 77, 81, 83, 141, 223, 247, 258, 259, 263-265, 268, 272-273, 352, 354-355 ЦПК України,суд, -

УХВАЛИВ:

Позовну заяву ОСОБА_1 , подану через представника адвоката Сивоненко Олену Володимирівну до Малинівської територіальної громади в особі Малинівської сільської ради, третя особа: Бердянська державна нотаріальна контора Запорізької області про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини задовольнити.

Визнати поважною причину пропуску строку ОСОБА_1 для подання нотаріусу заяви про прийняття спадщини за заповітом після смерті ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_5 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_6 .

Визначити ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_7 , уродженцю смт. Розівка Розівського району Запорізької області, паспорт серії НОМЕР_2 , виданий 13.11.2006 року Розівським РВ УМВС України в Запорізькій області, зареєстрований за адресою: АДРЕСА_1 , додатковий строк тривалістю три місяці з дня набрання рішенням законної сили для подання нотаріусу заяви про прийняття спадщини за заповітом після смерті ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_5 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_6 .

Судові витрати віднести на рахунок позивача.

Повний текст рішення складено 07.02.2022 року.

Апеляційна скарга на рішення суду може бути подана до Запорізького апеляційного суду через Гуляйпільський районний суд Запорізької області протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення. Учасник справи, якому повне рішення суду не було вручено у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження.

Строк на апеляційне оскарження може бути також поновлений в разі пропуску з інших поважних причин, крім випадків, зазначених у частині другій статті 358 ЦПК України.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Суддя: О. О. Романько