Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

(ЗАОЧНЕ)

09 лютого 2022 року Білоцерківський міськрайонний суд Київської області у складі:

головуючого судді - Бебешко М. М. ,

при секретарі - Ковальчук Ю. В.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в порядку спрощеного позовного провадження у приміщенні суду м. Біла Церква позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 про визнання осіб такими, що втратили право на користування житловим приміщенням,-

В С Т А Н О В И В :

У жовтні 2021 року ОСОБА_1 звернулася до Білоцерківського міськрайонного суду Київської області з позовом, в якому просить суд визнати ОСОБА_2 та ОСОБА_3 такими, що втратили право користування житловим приміщенням, а саме будинком АДРЕСА_1 .

Позовні вимоги обґрунтовані тим, що позивач є власником будинку АДРЕСА_1 .

Відповідач ОСОБА_2 є її колишньою невісткою, а відповідач ОСОБА_3 є її внуком. Відповідач ОСОБА_2 на підставі рішення Білоцерківського міськрайонного суду Київської області від 25 грудня 2014 року розірвала шлюб з сином позивача ОСОБА_4 . З липня 2018 року відповідачі не проживають в будинку позивача, що підтверджується актом № 20221 від 16 вересня 2021 року. Оскільки в добровільному порядку відповідачі не бажають знятися з реєстрації, а позивач не має можливості оформити субсидію, остання вимушена звернутися до суду за захистом своїх прав та інтересів.

Відповідно до протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 01 жовтня 2021 року вказану справу передано на розгляд судді Бебешку М.М.

Ухвалою суду від 27 жовтня 2021 року прийнято позовну заяву до розгляду, відкрито провадження у справі та призначено розгляд справи в порядку спрощеного позовного провадження у відкритому судовому засіданні з повідомленням (викликом) учасників справи та призначено судове засідання на 07 грудня 2021 року на 16.00 год.

07 грудня 2021 року на адресу суду надійшла заява від позивача ОСОБА_1 про розгляд справи за її відсутності, підтримання нею своїх позовних вимог та відсутність заперечення щодо ухвалення заочного рішення.

У зв`язку з неявкою відповідачів в судове засідання, призначене на 07 грудня 2021 року, розгляд справи відкладено на 09 лютого 2022 року.

В судове засідання 09 лютого 2022 року відповідачі повторно не з`явилися. Про день, час та місце розгляду справи повідомлені судом своєчасно. Рекомендовані повідомлення про вручення відповідачам поштових відправлень повернулися на адресу суду 04 листопада 2021 року з відмітками про їх вручення 02.11.2021 року та 13 грудня 2021 року з відмітками про їх вручення 10.12.2021 року.

Відповідно до ч.1 ст. 280 ЦПК України - суд може ухвалити заочне рішення на підставі наявних у справі доказів за одночасного існування таких умов:

1) відповідач належним чином повідомлений про дату, час і місце судового засідання;

2) відповідач не з`явився в судове засідання без поважних причин або без повідомлення причин;

3) відповідач не подав відзив;

4) позивач не заперечує проти такого вирішення справи.

За таких умов суд, відповідно до вимог статті 281 ЦПК України постановляє ухвалу про заочний розгляд справи.

Відповідно до частини другої статті 247 ЦПК України фіксування судового засідання технічними засобами не здійснювалося.

Дослідивши матеріали справи, суд встановив наступне.

Відповідно до наявної у справі копії свідоцтва про право власності на житловий будинок від 12 січня 1989 року, житловий будинок, що знаходиться в АДРЕСА_1 , на праві власності належить ОСОБА_1 .

Рішенням Білоцерківського міськрайонного суду Київської області від 25 грудня 2014 року розірвано шлюб між ОСОБА_5 та ОСОБА_4 .

Актом № 46/2021 фактично проживаючих осіб від 16 вересня 2021 року засвідчено те, що за адресою: будинок АДРЕСА_1 зареєстровано 4 осіб ОСОБА_2 , ОСОБА_4 , ОСОБА_1 , ОСОБА_3 . Фактично з липня 2018 року у даному будинку проживає 2 осіб - ОСОБА_4 та ОСОБА_1 .

Витягом з реєстру Білоцерківської міської територіальної громади від 13.09.2021 року встановлено, що за адресою: АДРЕСА_1 зареєстровано 4 осіб: ОСОБА_2 , ОСОБА_4 , ОСОБА_1 та ОСОБА_3 .

Вказані обставини підтверджуються наявними в матеріалах справи письмовими доказами.

При вирішенні справи суд виходить з наступного.

Відповідно до ч.1,2 ст. 319 ЦК України - власник володіє, користується, розпоряджається своїм майном на власний розсуд.

Власник має право вчиняти щодо свого майна будь-які дії, які не суперечать закону.

При здійсненні своїх прав та виконанні обов`язків власник зобов`язаний додержуватися моральних засад суспільства.

Згідно з вимогами ст. 391 ЦК України власник майна має право вимагати усунення перешкод у здійсненні ним права користування та розпоряджання своїм майном.

Відповідно до ч.2 ст. 405 ЦК України - член сім`ї власника житла втрачає право на користування цим житлом у разі відсутності члена сім`ї без поважних причин понад один рік, якщо інше не встановлено домовленістю між ним і власником житла або законом.

Згідно з вимогами абзацу 3 ч.1 ст. 7 Закону України «Про свободу пересування та вільний вибір місця проживання в Україні» - зняття з реєстрації місця проживання особи здійснюється на підставі судового рішення, яке набрало законної сили, про позбавлення права власності на житлове приміщення або права користування житловим приміщенням, про виселення, про визнання особи безвісно відсутньою або оголошення її померлою.

Судом встановлено, що позивач є власником будинку АДРЕСА_1 .

Відповідач ОСОБА_2 та ОСОБА_3 спільним побутом із позивачем не пов`язані, за місцем реєстрації відсутні понад один рік.

За таких обставин, суд вважає, що відповідачі ОСОБА_2 та ОСОБА_3 як колишні член сім`ї власника ОСОБА_1 , що понад 3 роки не проживає за місцем реєстрації, відповідно до вимог статей 391, 405 ЦК України втратили право на користування житлом.

Подібна правова позиція висловлена у Постанові Касаційного цивільного суду у складі Верховного Суду від 10 лютого 2021 року у справі № 502/922/18 (провадження № 61-1913св20.

Відповідно до частини першої статті 141 Цивільного процесуального кодексу України - судовий збір покладається на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог. Інші судові витрати, пов`язані з розглядом справи, покладаються:

1) у разі задоволення позову - на відповідача;

2) у разі відмови в позові - на позивача;

3) у разі часткового задоволення позову - на обидві сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог.

За таких обставин, з відповідачів ОСОБА_2 та ОСОБА_3 належить стягнути сплачений судовий збір на користь позивача в сумі, що становить 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб в сумі 908, 00 грн.

На підставі викладеного, керуючись ст. 12, 13, 81, 141, 258-259, 263-265, 273, 280-282, 354 ЦПК України, суд,-

У Х В А Л И В :

Позов ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 про визнання ОСОБА_2 та ОСОБА_3 такими, що втратили право на користування житловим приміщенням - задовольнити повністю.

Визнати ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_1 та ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_2 такими, що втратили право на користування житловим приміщенням, а саме житловим будинком АДРЕСА_1 .

Стягнути із ОСОБА_2 на користь ОСОБА_1 судові витрати у справі, пов`язані зі сплатою судового збору, в сумі 454,00 грн.

Стягнути із ОСОБА_3 на користь ОСОБА_1 судові витрати у справі, пов`язані зі сплатою судового збору, в сумі 454,00 грн.

Заочне рішення може бути переглянуте судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача.

Заяву про перегляд заочного рішення може бути подано протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

Учасник справи, якому повне заочне рішення суду не було вручене у день його проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на подання заяви про його перегляд - якщо така заява подана протягом двадцяти днів з дня вручення йому повного заочного рішення суду.

Строк на подання заяви про перегляд заочного рішення може бути також поновлений в разі пропуску з інших поважних причин.

Заочне рішення набирає законної сили, якщо протягом строків, встановлених цим Кодексом, не подані заява про перегляд заочного рішення або апеляційна скарга, або якщо рішення залишено в силі за результатами апеляційного розгляду справи.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Апеляційна скарга на рішення суду може бути подана протягом тридцяти днів з дня його складення до Київського апеляційного суду.

Учасник справи, якому рішення не було вручене у день його складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження рішення суду - якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.

Позивач: ОСОБА_1 , місце проживання: АДРЕСА_1 . РНОКПП: НОМЕР_1 .

Відповідач 1: ОСОБА_2 , місце проживання: АДРЕСА_1 . РНОКПП: НОМЕР_2 .

Відповідач 2: ОСОБА_3 , місце проживання: АДРЕСА_1 . РНОКПП: НОМЕР_3 .

СуддяМ. М. Бебешко