ДАРНИЦЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД М.КИЄВА
провадження № 2-п/753/39/22
У Х В А Л А

про скасування заочного рішення

"24" січня 2022 р. Дарницький районний суд м. Києва в складі:

головуючого судді Котвицького В.Л.

при секретарі Яценко Ю.О.

розглянувши у відкритому судовому засіданні у м. Києві заяву ОСОБА_1 про перегляд заочного рішення Дарницького районного суду м. Києва від 18.04.2018 у цивільній справі за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю Компанія управління активами «Прімоколект-Капітал» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості за кредитним договором, -

ВСТАНОВИВ:

Заочним рішенням Дарницький районний суд м. Києва від 18.04.2018 позовні вимоги ТОВ КУА «Прімоколект-Капітал» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості за кредитним договором задоволено та стягнуто з ОСОБА_1 на користь ТОВ КУА «Прімоколект-Капітал» заборгованість за кредитним договором №690009971 від 07.03.2008 в сумі 72730,16 грн. Також з відповідача на користь позивача стягнуто судовий збір у сумі 1600,00 грн.

У липні 2021 року від відповідача ОСОБА_1 надійшла заява про перегляд вказаного заочного рішення Дарницького районного суду м. Києва від 18.04.2018, в якій вона просила переглянути вказане рішення з подальшим його скасуванням та призначити справу до розгляду в загальному порядку.

Обґрунтовуючи викладені у заяві обставини, заявник посилалалась на те, що не була повідомлена про розгляд справи, а також зазначила на наявність обставин, що мають істотне значення для правильного вирішення справи.

Сторони в судове засідання не з`явилися, разом з тим відовідач подала до суду заяву про розгляд справи за її відсутності. Крім того, відповідно до вимог ЦПК України, неявка належним чином повідомлених сторін не є перешкодою для розгляду вказаної заяви.

Дослідивши заяву про перегляд заочного рішення, матеріали справи, судом встановлено наступне.

Заочним рішенням Дарницький районний суд м. Києва від 18.04.2018 позовні вимоги ТОВ КУА «Прімоколект-Капітал» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості за кредитним договором задоволено та стягнуто з ОСОБА_1 на користь ТОВ КУА «Прімоколект-Капітал» заборгованість за кредитним договором №690009971 від 07.03.2008 в сумі 72730,16 грн. Також з відповідача на користь позивача стягнуто судовий збір у сумі 1600,00 грн.

За вимог ст. 284 ЦПК України, заочне рішення може бути переглянуте судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача. Заяву про перегляд заочного рішення може бути подано протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Учасник справи, якому повне заочне рішення суду не було вручене у день його проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на подання заяви про його перегляд - якщо така заява подана протягом двадцяти днів з дня вручення йому повного заочного рішення суду. Строк на подання заяви про перегляд заочного рішення може бути також поновлений в разі пропуску з інших поважних причин.

З матеріалів справи вбачається, що про заочне рішення Дарницького районного суду м.Києва від 18.04.2018 ОСОБА_1 дізналась лише 23.07.2021, коли отримала постанову про відкриття виконавчого провадження.

У справі наявний рекомендований лист на ім`я ОСОБА_1 з судовим викликом на 18.04.2018 з відміткою установи поштового зв`язку, що він повертається за закінченням кінцевого строку зберігання.

З даного приводу зазначає, що згідно з частиною другою статті 211 ЦПК України про місце, дату і час судового засідання суд повідомляє учасників справи.

Відповідно до частини шостої статті 128 ЦПК України судова повістка, а у випадках, встановлених цим Кодексом, разом з копіями відповідних документів надсилається на офіційну електронну адресу відповідного учасника справи, у випадку наявності у нього офіційної електронної адреси або разом із розпискою рекомендованим листом з повідомленням про вручення у випадку, якщо така адреса відсутня, або через кур`єрів за адресою, зазначеною стороною чи іншим учасником справи.

За змістом частини третьої статті 130 ЦПК України у випадку відсутності в адресата офіційної електронної адреси судові повістки, адресовані фізичним особам, вручаються їм під розписку.

Відповідно до частини п`ятої статті 128 ЦПК України судова повістка про виклик повинна бути вручена з таким розрахунком, щоб особи, які викликаються, мали достатньо часу для явки в суд і підготовки до участі в судовому розгляді справи, але не пізніше ніж за п`ять днів до судового засідання, а судова повістка-повідомлення - завчасно.

У частині дев`ятій статті 128 ЦПК України передбачені випадки повідомлення учасників судового процесу за допомогою засобів телефонного чи факсимільного зв`язку та зазначено, що суд викликає або повідомляє свідка, експерта, перекладача, спеціаліста, а у випадках термінової необхідності, передбачених цим Кодексом, зокрема у справах про видачу обмежувального припису - також учасників справи телефонограмою, телеграмою, засобами факсимільного зв`язку, електронною поштою або повідомленням через інші засоби зв`язку (зокрема мобільного), які забезпечують фіксацію повідомлення або виклику.

Принцип рівності сторін - один із складників ширшої концепції справедливого судового розгляду - передбачає, що кожна сторона повинна мати розумну можливість представляти свою сторону в умовах, які не ставлять її в суттєво менш сприятливе становище в порівнянні з опонентом (GUREPKA v. UKRAINE (No. 2), N 38789/04, § 23, ЄСПЛ, від 08.04.2010).

Європейський суд з прав людини зауважив, що право на публічний розгляд, передбачене пунктом 1 статті 6 Конвенції, має на увазі право на "усне слухання". Право на публічний судовий розгляд становить фундаментальний принцип. Право на публічний розгляд було б позбавлене смислу, якщо сторона в справі не була повідомлена про слухання таким чином, щоб мати можливість приймати участь в ньому, якщо вона вирішила здійснити своє право на явку до суду, встановлене національним законом. В інтересах здійснення правосуддя сторона спору повинна бути викликана в суд таким чином, щоб знати не тільки про дату і місце проведення засідання, але й мати достатньо часу, щоб встигнути підготуватися до справи (TRUDOV v. RUSSIA, N 43330/09, § 25, 27, ЄСПЛ, від 13.12.2011).

Відповідно до частини четвертої статті 263 ЦПК України при виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин суд враховує висновки щодо застосування відповідних норм права, викладені в постановах Верховного Суду.

У постанові Верховного Суду у складі колегії суддів Першої судової палати Касаційного цивільного суду від 25.04.2018 по справі № 295/5011/15-ц (провадження № 61-1125св17) вказано, що: "ухвалюючи рішення в справі, суд першої інстанції зазначені вимоги законодавства до уваги не взяв, розглянувши справу за відсутності ОСОБА_3 та її представника, щодо яких відсутні докази належного повідомлення про час та місце розгляду справи на 04.05.2017, суд розгляд справи не відклав, причини їх неявки в судове засідання не з`ясував, порушив конституційне право ОСОБА_3 на участь у судовому розгляді, не забезпечив їй можливості надати суду докази та навести доводи, чим порушив вимоги статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод щодо права особи на справедливий судовий розгляд. Апеляційний суд, зазначивши, що розгляд справи без участі відповідачів, які не були повідомлені про час та місце розгляду справи, є формальним міркуванням, не звернув уваги на те, що конституційне право на участь у судовому розгляді, бути належним чином повідомленим про дату судового розгляду не може бути формальним, це є порушенням зазначених вимог законодавства та підставою для безумовного скасування судового рішення і ухвалення власного рішення. При цьому висновок апеляційного суду про те, що відповідачі свідомо не отримували повістки, реалізуючи своє диспозитивне право на участь у справі, був би правильним лише у разі, якщо було б доведено, що відповідачі, знаючи, що на їх адресу надійшов рекомендований лист з суду, не отримували його. Проте таких обставин судом не установлено".

У постанові Верховного Суду у складі колегії суддів Другої судової палати Касаційного цивільного суду від 20.06.2018 в справі № 127/2871/16-ц (провадження № 61-4668св18) зазначено, що "на а. с. 122-124 містяться відомості про повернення суду апеляційної інстанції повістки про виклик позивача до суду з вказівкою причини повернення - за закінченням терміну зберігання, що не свідчить про відмову позивача від одержання повістки чи про його незнаходження за адресою, повідомленою суду. Розміщена на а. с. 118 телефонограма щодо повідомлення секретарем судового засідання про розгляд справи судом апеляційної інстанції ОСОБА_2 (яка представляла інтереси позивача в суді першої інстанції) також не може слугувати підтвердженням повідомлення позивача про розгляд справи судом апеляційної інстанції, оскільки, з одного боку, не відповідає встановленому порядку вручення судової повістки, а з іншого боку, не враховує встановлені договором про надання правової допомоги (а. с. 27) обмеження на представництво адвокатом Клєпіковою О.С. лише у Вінницькому міському суді".

У постанові Великої Палати Верховного Суду від 12.12.2018 у справі № 752/11896/17 (провадження № 14-507цс18) зроблено висновок, що "приписи ЦПК України як на момент ухвалення заочного рішення, так і на момент розгляду справи Великою Палатою Верховного Суду не дозволяють дійти висновку, що повернення повістки про виклик до суду з вказівкою причини повернення "за закінченням терміну зберігання" є доказом належного інформування відповідача про час і місце розгляду справи. Окрім того, за змістом висновків Касаційного цивільного суду у складі Верховного Суду повернення повістки про виклик до суду з вказівкою причини повернення "за закінченням терміну зберігання" не свідчить про відмову сторони від одержання повістки чи про її незнаходження за адресою, повідомленою суду".

З урахуванням вищевикладеного та того, що повістка про виклик ОСОБА_1 до суду повернулася з вказівкою причини повернення "за закінченням терміну зберігання", суд дійшов висновку, що в справі відсутні докази належного повідомлення відповідачки про дату, місце і час судового розгляду справи.

Відповідно до ч. 1 ст. 288 ЦПК України заочне рішення підлягає скасуванню, якщо судом буде встановлено, що відповідач не з`явився в судове засідання та (або) не повідомив про причини неявки, а також не подав відзив на позовну заяву з поважних причин, і докази, на які він посилається, мають істотне значення для правильного вирішення справи.

У відповідності до ч. 3 ст. 287 ЦПК України, у результаті розгляду заяви про перегляд заочного рішення суд може своєю ухвалою: 1) залишити заяву без задоволення; 2) скасувати заочне рішення і призначити справу до розгляду за правилами загального чи спрощеного позовного провадження.

З огляду на викладене, суд приходить до висновку, що з урахуванням наведених відповідачем підстав для скасування заочного рішення та доказів, на дослідженні яких наполягає відповідач, які мають істотне значення для правильного вирішення спору в частині доведення наявності/відсутності заборгованості у зобов`язальної сторони, та враховуючи той факт, що обставини справи з`ясовуються судом на засадах змагальності, є підстави для скасування заочного рішення суду та призначення справи до розгляду в судовому засіданні за правилами спрощеного позовного провадження.

Керуючись ст. ст. 284-288, 353 ЦПК України, суд -

УХВАЛИВ:

Заяву ОСОБА_1 про перегляд заочного рішення Дарницького районного суду м. Києва від 18.04.2018 у цивільній справі за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю Компанія управління активами «Прімоколект-Капітал» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості за кредитним договором - задовольнити.

Скасувати заочне рішення Дарницького районного суду м. Києва від 18.04.2018 у цивільній справі №753/23387/17 (провадження №2/753/834/18) за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю Компанія управління активами «Прімоколект-Капітал» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості за кредитним договором.

Призначити судове засідання в порядку спрощеного позовного провадження на «03» березня 2022 року о «15» год. «30» хв., у приміщенні суду за адресою: м. Київ, вул. Кошиця 5-А, зал №211.

Відповідач має право у п`ятнадцятиденний строк з дня вручення даної ухвали подати відзив на позовну заяву у порядку та з дотриманням вимог ст. ст. 178, 191 ЦПК України.

Одночасно з надісланням (наданням) відзиву до суду, копію відзиву та доданих до нього документів відповідач зобов`язаний надіслати іншим учасникам справи та надати суду докази, що підтверджують надіслання (надання) відзиву і доданих до нього доказів іншим учасникам справи. У разі ненадання відповідачами відзиву у встановлений судом строк без поважних причин суд вирішує справу за наявними матеріалами. (ч. 8 ст. 178, ч. 2 ст. 191 ЦПК України)

Позивач має право у п`ятиденний строк з дня отримання копії відзиву та доданих до нього документів подати відповідь на відзив у порядку та з дотриманням вимог ст. 178, 179 ЦПК України. Одночасно з надісланням відповіді на відзив до суду, копію відповіді та доданих до неї документів позивач зобов`язаний надіслати іншим учасникам справи та надати суду докази, що підтверджують надіслання (надання) відповіді на відзив і доданих до неї доказів іншим учасникам справи.

У разі надіслання (надання) відповіді на відзив відповідач має право у п`ятиденний строк з дня отримання її копії подати заперечення, у яких викласти свої пояснення, міркування і аргументи щодо наведених позивачем у відповіді на відзив пояснень, міркувань і аргументів і мотивів їх визнання або відхилення у порядку та з дотриманням вимог ст. 180 ЦПК України. Одночасно з надісланням заперечень до суду, копію заперечень та доданих до них документів позивач зобов`язаний надіслати іншим учасникам справи та надати суду докази, що підтверджують надіслання (надання) заперечень і доданих до них доказів іншим учасникам справи.

Попередити учасників справи про неприпустимість зловживання процесуальними правами. Учасники судового процесу та їх представники повинні добросовісно користуватися процесуальними правами.

Залежно від конкретних обставин суд може визнати зловживання процесуальними правами дії, що суперечать завданню цивільного судочинства передбачених ст. 44 ЦПК України.

У разі, якщо подання скарги, заяви, клопотання буде визнане зловживанням процесуальними правами, суд з урахуванням обставин справи має право залишити без розгляду або повернути скаргу, заяву, клопотання.

Інформацію посправі можна отримати у приміщенні суду за адресою: м. Київ, вул. О. Кошиця, 5-а та на офіційному веб-порталі судової влади України в мережі Інтернет: https://court.gov.ua/sud2602/.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя В.Л. Котвицький