№ 207/1878/21
№ 2/207/212/22
03 лютого 2022 року Баглійський районний суд м. Дніпродзержинська Дніпропетровської області у складі:
головуючого судді Подобєд О.К.
при секретарі Єрмакової Н.П.
розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Кам`янське цивільну справу за позовною заявою Товариства з обмеженою відповідальністю «ВЕРДИКТ КАПІТАЛ» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості , -
У червні 2021 представник ТОВ «Вердикт Капітал» звернувся до суду з позовом про стягнення боргу за кредитним договором № 500968320 від 25.12.2014 р. у розмірі 40 443,35 грн.; 2 270,00 грн. витрат по сплаті судового збору; 20 000,00 грн. витрат на правову допомогу.
В обґрунтування позовних вимог посилався на те, що між ОСОБА_1 та ПАТ «Альфа-Банк», був укладений кредитний договір № 500968320 від 25.12.2014 за умовами якого банк надав позичальнику кредит у розмірі 13 027,81 грн. зі сплатою 15,99% річних. 21 червня 2016 між ПАТ «Альфа-Банк» та ТОВ «Кредитні ініціативи» було укладено Договір факторингу № 1, відповідно до якого ПАТ «Альфа -Банк» відступило ТОВ «Кредитні ініціативи», а ТОВ «Кредитні ініціативи» набуло право вимоги заборгованості за договорами кредиту, в тому числі за договором кредиту № 500968320 від 25.12.2014 укладеного між ПАТ «Альфа-Банк» та боржником. 26 грудня 2018 між ТОВ «Кредитні ініціативи» та ТОВ «ФК «ВЕСТА» було укладено договір факторингу № 2019-1КІ/ВЕСТА, відповідно до якого ТОВ «Кредитні ініціативи» відступило ТОВ «ФК «ВЕСТА», а ТОВ «ФК «ВЕСТА» набуло право вимоги заборгованості за договорами кредиту, в тому числі за договором кредиту № 500968320 від 25.12.2014, укладеного між ПАТ «Альфа-Банк» та боржником. 16 січня 2019 між ТОВ «ФК «ВЕСТА» та ТОВ «Вердикт Капітал» було укладено договір відступлення прав вимог № 16-01/19/1 відповідно до якого ТОВ «ФК «ВЕСТА» відступило ТОВ «Вердикт Капітал», а ТОВ «Вердикт Капітал» набуло право вимоги заборгованості за договорами кредиту, в тому числі за договором кредиту № 500968320 від 25.12.2014, укладеного між ПАТ «Альфа-Банк» та боржником.
Загальний розмір заборгованості, що підлягає стягненню станом на 18.05.2021, відповідно до розрахунку заборгованості, становить: заборгованість за кредитом (за тілом кредиту) - 13 027,81 грн., заборгованість за відсотками на дату відступлення права вимоги - 23 583,83 грн., нараховані 3% річних - 1 173,57 грн., витрати на інфляції - 2 658,14 грн.
Ухвалою Баглійського районного суду м. Дніпродзержинська від 13.07.2021 відкрито провадження у справі за вказаним позовом у порядку спрощеного позовного провадження.
Представник позивача в судове засідання не з`явився, надав заява про розгляд справи за його відсутності.
Відповідач у судове засідання не з`явився. Судом вживалися заходи щодо його повідомлення про дату, час та місце розгляду справи належним чином, про що свідчить довідка про доставку смс -повідомлення в матеріалах справи.
Відповідно до положень ч.1 ст. 280 Цивільного процесуального кодексу України (далі - ЦПК України), суд може ухвалити заочне рішення на підставі наявних у справі доказів за одночасного існування таких умов: 1) відповідач належним чином повідомлений про дату, час і місце судового засідання; 2) відповідач не з`явився в судове засідання без поважних причин або без повідомлення причин; 3) відповідач не подав відзив; 4) позивач не заперечує проти такого вирішення справи.
Враховуючи наявність у справі достатніх матеріалів про права та обов`язки сторін та те, що представник позивача проти заочного розгляду справи не заперечує, суд, на підставі ч.1 ст. 280 та відповідно до ч.1 ст. 281 ЦПК України, постановив ухвалу про заочний розгляд справи.
На підставі ч.2 ст. 247 Цивільного процесуального кодексу України, у разі неявки в судове засідання всіх учасників справи чи в разі якщо відповідно до положень цього Кодексу розгляд справи здійснюється судом за відсутності учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.
До суду від відповідача відзив не надходив.
Дослідивши матеріали справи, оцінивши зібрані по справі докази, суд дійшов висновку, що позов підлягає задоволенню у повному обсязі, виходячи з наступних підстав.
Судом встановлено, що 25.12.2014 між ПАТ «Альфа-Банк» та ОСОБА_1 було укладено Кредитний договір № 500968320, відповідно до умов якого, позивач надав позичальнику кредит у розмірі 13 027,81 зі сплатою 15,99 % річних (а.с 9-13).
21 червня 2016 між ПАТ «Альфа-Банк» та ТОВ «Кредитні ініціативи» було укладено Договір факторингу № 1, відповідно до якого ПАТ «Альфа -Банк» відступило ТОВ «Кредитні ініціативи», а ТОВ «Кредитні ініціативи» набуло право вимоги заборгованості за договорами кредиту, в тому числі за договором кредиту № 500968320 від 25.12.2014 укладеного між ПАТ «Альфа-Банк» та боржником (а.с. 22). 26 грудня 2018 між ТОВ «Кредитні ініціативи» та ТОВ «ФК «ВЕСТА» було укладено договір факторингу № 2019-1КІ/ВЕСТА, відповідно до якого ТОВ «Кредитні ініціативи» відступило ТОВ «ФК «ВЕСТА», а ТОВ «ФК «ВЕСТА» набуло право вимоги заборгованості за договорами кредиту, в тому числі за договором кредиту № 500968320 від 25.12.2014, укладеного між ПАТ «Альфа-Банк» та боржником (а.с. 23-37). 16 січня 2019 між ТОВ «ФК «ВЕСТА» та ТОВ «Вердикт Капітал» було укладено договір відступлення прав вимог № 16-01/19/1 відповідно до якого ТОВ «ФК «ВЕСТА» відступило ТОВ «Вердикт Капітал», а ТОВ «Вердикт Капітал» набуло право вимоги заборгованості за договорами кредиту, в тому числі за договором кредиту № 500968320 від 25.12.2014, укладеного між ПАТ «Альфа-Банк» та боржником (а.с. 38-42).
Відповідно до ст. 526 Цивільного кодексу України зобов`язання повинні виконуватись належним чином відповідно до умов договору, актів цивільного законодавства.
Боржник вважається таким, що прострочив, якщо він не приступив до виконання зобов`язання або не виконав його у строк, встановлений договором або законом. (ч.1 ст. 612 Цивільного кодексу України.
Згідно зі ст.ст. 610, 611 Цивільного кодексу України, порушенням зобов`язання є його невиконання або виконання з порушенням умов, визначених змістом зобов`язання (неналежне виконання), а у разі порушення зобов`язання, настають правові наслідки, встановлені договором або законом, зокрема сплата неустойки.
Згідно ч.2 ст.1050 ЦК України якщо договором встановлений обов`язок позичальника повернути позику частинами (з розстроченням), то в разі прострочення повернення чергової частини позикодавець має право вимагати дострокового повернення частини позики, що залишалася, та сплати процентів, належних за договором.
Відповідно до вимог ст. 77 Цивільного процесуального кодексу України, належними є докази, які містять інформацію щодо предмета доказування. Предметом доказування є обставини, що підтверджують заявлені вимоги чи заперечення або мають інше значення для розгляду справи і підлягають встановленню при ухваленні судового рішення. Сторони мають право обґрунтовувати належність конкретного доказу для підтвердження їхніх вимог або заперечень.
Відповідно до ст. 1054 Цивільного кодексу України за кредитним договором банк або інша фінансова установа (кредитодавець) зобов`язується надати грошові кошти (кредит) позичальникові у розмірі та на умовах, встановлених договором, а позичальник зобов`язується повернути кредит та сплатити проценти. До відносин за кредитним договором застосовуються положення параграфа 1 цієї глави, якщо інше не встановлено цим параграфом і не випливає із суті кредитного договору.
Відповідно до розрахунку заборгованості станом на 18.05.2021, заборгованості становить 40 443,35 грн., та складається з : заборгованості за кредитом (за тілом кредиту) - 13 027,81 грн., заборгованості за відсотками на дату відступлення права вимоги - 23 583,83 грн., нараховані 3% річних - 1 173,57 грн., витрат на інфляції - 2 658,14 грн.,
Крім того, позивач просить стягнути з відповідача 20 000,00 грн. в рахунок отримання правничої допомоги.
Відповідно до статті 30 Закону України "Про адвокатуру і адвокатську діяльність" гонорар є формою винагороди адвоката за здійснення захисту, представництва та надання інших видів правової допомоги клієнту. Порядок обчислення гонорару (фіксований розмір, погодинна оплата), підстави для зміни розміру гонорару, порядок його сплати, умови повернення тощо визначаються в договорі про надання правової допомоги. При встановленні розміру гонорару враховуються складність справи, кваліфікація і досвід адвоката, фінансовий стан клієнта та інші істотні обставини. Гонорар має бути розумним та враховувати витрачений адвокатом час.
Частиною 2, 3 та 4 ст 137 ЦПК України передбачено, що за результатами розгляду справи витрати на правничу допомогу адвоката підлягають розподілу між сторонами разом із іншими судовими витратами. Для цілей розподілу судових витрат:
1) розмір витрат на правничу допомогу адвоката, в тому числі гонорару адвоката за представництво в суді та іншу правничу допомогу, пов`язану зі справою, включаючи підготовку до її розгляду, збір доказів тощо, а також вартість послуг помічника адвоката визначаються згідно з умовами договору про надання правничої допомоги та на підставі відповідних доказів щодо обсягу наданих послуг і виконаних робіт та їх вартості, що сплачена або підлягає сплаті відповідною стороною або третьою особою;
2) розмір суми, що підлягає сплаті в порядку компенсації витрат адвоката, необхідних для надання правничої допомоги, встановлюється згідно з умовами договору про надання правничої допомоги на підставі відповідних доказів, які підтверджують здійснення відповідних витрат.
Для визначення розміру витрат на правничу допомогу з метою розподілу судових витрат учасник справи подає детальний опис робіт (наданих послуг), виконаних адвокатом, та здійснених ним витрат, необхідних для надання правничої допомоги.
Розмір витрат на оплату послуг адвоката має бути співмірним із:
1) складністю справи та виконаних адвокатом робіт (наданих послуг);
2) часом, витраченим адвокатом на виконання відповідних робіт (надання послуг);
3) обсягом наданих адвокатом послуг та виконаних робіт;
4) ціною позову та (або) значенням справи для сторони, в тому числі впливом вирішення справи на репутацію сторони або публічним інтересом до справи.
Так, для підтвердження витрат на правову допомогу позивачем було надано, договір про надання правової допомоги від 05.03.2021, заявку про надання правових послуг, акт прийому-передачі робіт, укладених між ТОВ «Вердикт Капітал» та ОА «Лігал Ассістанс» з детальним описом наданих ОА «Лігал Ассістанс» послуг, відповідно до якого визначено розмір витрат на правничу допомогу, який складає в сукупності 20 000,00 грн., а також платіжне доручення на суму 200 000,00 грн.
У відповідності до ст. 141 ЦПК України суд присуджує до стягнення з відповідача на користь позивача судові витрати по сплаті судового збору в сумі 2 270,00 грн. які сплачено позивачем за подання позову до суду, виходячи із суми позовних вимог, які задоволено судом, а також суму понесених витрат на правничу допомогу у розмірі: 20 000,00 грн.
Враховуючи вище викладене керуючись ст.ст. 10, 11,76 84, 130, 141, 209, 258, 259, 265, 268, 273, 280, 354 ЦПК України, ст.ст. 525, 526, 599, 631, 1048, 1049 ЦК України,
Позов Товариства з обмеженою відповідальністю «ВЕРДИКТ КАПІТАЛ» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості - задовольнити у повному обсязі.
Заочне рішення набирає законної сили, якщо протягом строків, встановлених цим Кодексом, не подані заява про перегляд заочного рішення або апеляційна скарга, або якщо рішення залишено в силі за результатами апеляційного розгляду справи.
Заочне рішення може бути переглянуто судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача. Заяву про перегляд заочного рішення може бути подано протягом тридцяти днів з дня його проголошення.
Учасник справи, якому повне заочне рішення суду не було вручене у день його проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на подання заяви про його перегляд - якщо така заява подана протягом двадцяти днів з дня вручення йому повного заочного рішення суду.
Позивач має право оскаржити заочне рішення в загальному порядку, встановленому Цивільним процесуальним кодексом України. Повторне заочне рішення позивач та відповідач можуть оскаржити в загальному порядку, встановленому цим Кодексом.
У разі залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення заочне рішення може бути оскаржено з загальному порядку, встановленому цим Кодексом. У цьому разі строк на апеляційне оскарження рішення починає відраховуватися з дати постановлення ухвали про залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення.
Головуючий суддя О.К. Подобєд