Справа № 219/5371/21
Провадження № 2-ві/219/4/22
УХВАЛА

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

09 лютого 2022 року Артемівський міськрайонний суд Донецької області в складі:

судді Медінцевої Н.М.,

за участі секретаря судового засідання Посунько К.Д.,

позивача ОСОБА_1

представника відповідача ОСОБА_2 ,

розглянувши заяву позивача ОСОБА_1 про відвід судді Медінцевій Н.М. у цивільній справі за позовною заявою ОСОБА_1 до Державної установи «Бахмутська установа виконання покарань (№ 6)» про стягнення заборгованості незаконно зменшеної і не виплаченої заробітної плати і пов`язані з нею наступні виплати, моральну шкоду,

встановив:

Позивач ОСОБА_1 заявив відвід судді Медінцевій Н.М.

В обґрунтування заявленого відводу ОСОБА_1 зазначив, що він не довіряє судді, головуючій по справі Медінцевій Н.М., оскільки у нього маються сумніви неупередженості та об`єктивності судді. При цьому вказує, що такі сумніви в нього появилися ще з часу, коли суддя була головою Артемівського міськрайонного суду Донецької області, оскільки ним подавались на її ім.»я заяви на діяльність суддів Дубовика Р.Є., Хомченко Л.І., належної реакції з боку голови суду не було. Тому з причини предвзятого відношення до нього з боку судді повного та непредвзятого розгляду справи не буде, так само, як і об`єктивності. Порушуючи закон, суддя Медінцева Н.М. перешкоджає йому в отриманні інформації по справі, чим обмежує його право на судовий захист, та доступ до правосуддя. Виражає недовіру судді та вказує, що суддя Медінцева Н.М. є упереджено, вказує, що суддя навмисно не розглядає справу, повертає її, в зв`язку з чим він був вимушений звернутися до Апеляційного суду Донецької області та оскаржити ухвалу судді.

Крім того, після ознайомлення із даною справою 02.02.2022 року він з`ясував, що матеріали справи не пронумеровані, не прошиті його документи, які він направляв до суду на ім`я голови суду, та інше.

В судовому засідання позивач ОСОБА_1 наполягав на задоволенні свого клопотання.

В судовому засіданні представник відповдача ОСОБА_2 просив прийняти рішення на розсуд суду.

Розглянувши заяву про відвід, врахувавши пояснення сторін, вивчивши матеріали справи, суд зазначає про наступне.

З системного аналізу положень закону вбачається, що особа, яка заявляє відвід судді, має навести конкретні обставини, які можуть викликати сумнів у неупередженості або об`єктивності судді. Водночас для того, щоб ці обставини лягли в основу заяви про відвід, вони повинні бути доведеними.

Вимога мотивувати відвід означає, що особа, яка його заявила, повинна викласти відомі їй обставини, з якими вона пов`язує необхідність усунення судді від участі у судовому провадженні.

Суд констатує, що виходячи з практики Європейського суду з прав людини, при оцінці безсторонності слід розмежовувати суб`єктивний та об`єктивний аспект.

Довіра з формуванням суспільної думки націлена на правомірні очікування з боку громадськості певної моделі поведінки від суддів, що втілюється в ефективному відправленні судочинства та виступає мірою реалізації завдань справедливого суду.

Європейський суд з прав людини у рішенні в справі «Мироненко та Мартенко проти України» вказав, що згідно з усталеною практикою ЄСПЛ наявність безсторонності має визначатися для дотримання п.1 ст.6 Конвенції за допомогою суб`єктивного та об`єктивного критеріїв. За суб`єктивним критерієм оцінюється особисте переконання та поведінка конкретного судді, тобто чи виявляв суддя упередженість або безсторонність у цій справі. Відповідно до об`єктивного критерію визначається, серед інших аспектів, чи забезпечив суд відсутність будь-яких сумнівів у його безсторонності. У кожній окремій справі слід визначити, чи мають стосунки, що розглядаються, таку природу та ступінь, що свідчать про те, що суд не є безстороннім. ЄСПЛ звернув увагу на те, що, застосовуючи об`єктивний критерій, слід з`ясувати, чи існують, окрім самої поведінки судді, певні факти, які можуть бути підставою для сумніву в його безсторонності. Вирішальне значення при цьому матиме можливість вважати такі сумніви об`єктивно обґрунтованими. Поняття «інші обставини, які викликають сумнів у його неупередженості», є оціночними, використання яких залежить від правосвідомості особи, яка їх застосовує та з`ясовує їх сутність, виходячи зі свого внутрішнього переконання.

Вирішальним при визнанні судді безстороннім є те, чи можуть бути об`єктивно виправдані побоювання учасників справи щодо заангажованості певного судді.

Для задоволення відводу за об`єктивним критерієм мають бути не щонайменші сумніви одного з учасників справи, а достатні підстави вважати, що суддя не є безстороннім або що йому бракує неупередженості під час розгляду справи.

Як вбачається з матеріалів справи ОСОБА_1 в обґрунтування свого відводу виражає недовіру судді та вказує, що суддя Медінцева Н.М. є упередженою, та вказує на те, що в нього така думка склалася ще з того часу, коли остання виконувала обов`язки голови суду.

Згідно з Коментарем до Кодексу суддівської етики, затвердженим рішенням Ради суддів України від 04 лютого 2016 року № 1, інститут відводу (самовідводу) судді від участі у розгляді конкретної справи - це одна із найважливіших гарантій здійснення правосуддя неупередженим та справедливим судом. Він покликаний ліквідувати найменшу підозру у заінтересованості судді в результатах розглянутої справи, навіть якщо такої заінтересованості немає, бо тут головним є публічний інтерес.

Право сторін на справедливий суд закріплене в нормах міжнародного права, зокрема в Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод. При розгляді заяви про відвід слід виходити саме з суб`єктивної оцінки сторони у справі щодо дій головуючого у справі. Іншими словами, якщо сторона має сумнів в безсторонності судді, хоча об`єктивно це нічим не підкріплено, то практика Європейського суду з прав людини наголошує на необхідності задоволення такої заяви про відвід, адже в іншому випадку це буде розцінено як порушення права особи на справедливий суд. Отже, незадоволення заяви про відвід може сприйматися стороною як порушення її прав.

Суд зазначає, що підстави, на які посилається заявник як на підстави відводу судді, за «об`єктивним критерієм» не можуть бути розцінені як обґрунтовані підстави для відводу.

Проте суд вважає правильним задовольнити клопотання про відвід судді за суб`єктивним критерієм з метою того, щоб з боку заявника не виникали сумніви в неупередженості судді під час вирішення справи. Наявність недовіри до судді на протязі декількох років, яка склалась на думку заявника, свідчить про наявність у заявника сумніву в об`єктивності та неупередженості судді. А тому з метою збереження та підвищення авторитету судової системи України, розгляду справи саме на засадах довіри до суду суд вбачає підстави для задоволення відводу.

Виходячи зі змісту вищевказаних норм та практики Європейського суду з прав людини, з метою уникнення будь-яких сумнівів в об`єктивності та неупередженості судді, суд вважає, що заява позивача про відвід судді Артемівського міськрайонного суду Донецької області Медінцевій Ніні Михайлівні від розгляду цивільної справи за первісною позовною заявою ОСОБА_1 до Державної установи «Бахмутська установа виконання покарань (№ 6)» про стягнення заборгованості незаконно зменшеної і не виплаченої заробітної плати і пов`язані з нею наступні виплати, моральну шкоду, підлягає задоволенню.

Враховуючи викладене, керуючись ст.ст. 36, 40 ЦПК України, суд,-

у х в а л и в:

Заяву ОСОБА_1 про відвід судді Медінцевій Н.М. - задовольнити.

Відвести суддю Артемівського міськрайонного суду Донецької області Медінцеву Н.М. від розгляду цивільної справи за позовною заявою ОСОБА_1 до Державної установи «Бахмутська установа виконання покарань (№ 6)» про стягнення заборгованості незаконно зменшеної і не виплаченої заробітної плати і пов`язані з нею наступні виплати, моральну шкоду.

Матеріали цивільної справи за позовною заявою ОСОБА_1 до Державної установи «Бахмутська установа виконання покарань (№ 6)» про стягнення заборгованості незаконно зменшеної і не виплаченої заробітної плати і пов`язані з нею наступні виплати, моральну шкоду (219/5371/21, провадження № 2/219/1167/2022) передати для авторозподілу відповідно до положень ст. 33 ЦПК України.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя Н.М.Медінцева