_____________________________________________________________________________________________________________________
Справа № 947/3968/22
Провадження № 2/947/1672/22
УХВАЛА

про залишення позовної заяви без руху

10.02.2022 року

Суддя Київського районного суду м. Одеси Гниличенко М.В., розглянувши матеріали позовної заяви ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 про визнання права власності в порядку спадкування за заповітом,-

ВСТАНОВИВ:

28.01.2022 року ОСОБА_1 звернувся до суду з позовом до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , в якому просить визнати за ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , ІПН: НОМЕР_1 , право власності на 1/3 частку трьохкімнатної квартири АДРЕСА_1 (загальна площа 66,3 кв.м) в порядку спадкування за заповітом після смерті його бабусі ОСОБА_4 , померлої ІНФОРМАЦІЯ_2 . Одночасно з подачею позову ОСОБА_1 просить звільнити його від сплати судового збору за подання позовної заяви, посилаючись на те, що він не має можливості сплатити судовий збір у зв`язку з тим, що він на теперішній час не працює та не має доходу.

Відповідно протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 28.01.2022 року зазначену справу розподілено судді Гниличенко М.В.

Дослідивши позовну заяву та додані до неї матеріали на предмет відкриття провадження по справі, суддя приходить до наступного.

Згідно з ч.1 ст. 4 ЦПК України, кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів.

Відповідно ст.187 ЦПК України, суд відкриває провадження у справі за відсутності підстав для залишення позовної заяви без руху, повернення позовної заяви чи відмови у відкритті провадження.

Пред`явлена позовна заява підлягає залишенню без руху, оскільки не відповідає вимогам ст.175 ЦПК України.

Відповідно до ч. 1 ст. 185 ЦПК України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175 і 177 ЦПК України, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

Згідно з п.п. 5, 8 ч.3 ст.175 ЦПК України позовна заява повинна містити виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги; зазначення доказів, що підтверджують вказані обставини; перелік документів та інших доказів, що додаються до заяви; зазначення доказів, які не можуть бути подані разом із позовною заявою (за наявності); зазначення щодо наявності у позивача або іншої особи оригіналів письмових або електронних доказів, копії яких додано до заяви.

Відповідно до ч. 5 ст.177 ЦПК України позивач зобов`язаний додати до позовної заяви всі наявні в нього докази, що підтверджують обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги (якщо подаються письмові чи електронні докази позивач може додати до позовної заяви копії відповідних доказів).

Відповідно до ч.2 ст.83 ЦПК України позивач повинен подати докази разом з поданням позовної заяви, або докази неможливості самостійного отримання цього доказу /ст.84 ЦПК України/.

Позивачем до позовної заяви не було надано жодного доказу на підтвердження обставин на які він посилається, а саме копії заповіту, з якого вбачається, що спадкодавець ОСОБА_4 заповіла своє майно ОСОБА_1 . Крім того, суду не надано доказів про вжиті самостійно особою заходи у вигляді письмового звернення з запитом до нотаріуса для отримання відомостей про наявність заповіту та відповіді на вказане звернення.

Відповідно до ч. 1 ст. 136 ЦПК України суд, враховуючи майновий стан сторони, може своєю ухвалою відстрочити або розстрочити сплату судового збору на визначений строк у порядку, передбаченому законом, але не більше як до ухвалення судового рішення у справі.

Також згідно ст. 8 Закону України «Про судовий збір» враховуючи майновий стан сторони, суд може своєю ухвалою відстрочити або розстрочити сплату судового збору на певний строк, але не довше ніж до ухвалення судового рішення у справі. Суд може зменшити розмір судового збору або звільнити від його сплати на підставі, зазначеній у частині першій цієї статті.

Зі змісту даних норм закону слідує, що підставою для звільнення від сплати судового збору може бути майновий стан сторони.

Позивач посилається на те, що він зараз не працює, не має доходу та не має можливості сплатити судовий збір. До клопотання про звільнення від сплати судового збору позивач надає відомості про те, що він не перебуває на обліку як отримувач будь-якого виду пенсії в Головному управлінні Пенсійного фонду України в Одеській області, не перебуває на обліку та не отримує будь-яких видів державної соціальної допомоги, не отримує страхові виплати та не має доходів фізичної особи-платника податків за період з 1 кварталу 2021 року по 3 квартал 2021 року.

Із позовної заяви вбачається, що ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , будь-які відомості щодо навчання або працевлаштування або про стан здоров`я позивача відсутні, будь-які види пенсії або державної соціальної допомоги він не отримує, з чого можливо зробити висновок, що позивач є повнолітня працездатна особа, не є особою з інвалідністю, не віднесено до інших пільгових категорій, тому будь-які пільги зі сплати судового збору на користь держави при зверненні з позовом відсутні.

Крім того, позивач зареєстрований за адресою: АДРЕСА_2 , невідомо належить вказане житло на праві власності чи користуванні позивачу. Відсутні відомості щодо наявності іншого рухомого та нерухомого майна на праві власності позивачу.

Усе вищевказане необхідно для встановлення реального майнового стану позивача.

Згідно ч.4 ст.177 ЦПК України, до позовної заяви додаються документи, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, що підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Законом України «Про судовий збір» визначені правові засади справляння судового збору, платників, об`єкти та розміри ставок судового збору, порядок сплати, звільнення від сплати та повернення судового збору.

Частиною 1 статті 4 Закону України «Про судовий збір» встановлено, що судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.

Відповідно до положень ст. 7 Закону України «Про Державний бюджет України на 2022 рік», прожитковий мінімум для працездатних осіб з 01 січня 2022 року встановлений у розмірі 2481 ,00 гривень.

Згідно п.п. 1 п. 1 ч. 2 ст. 4 Закону України «Про судовий збір» за подачу до суду позовної заяви майнового характеру, яка подана фізичною особою сплачується судовий збір в розмір 1 відсоток ціни позову, але не менше 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб (992,40 грн.) та не більше 5 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб (12407,00 грн).

Позивачем заявлена ціна позову у розмірі 27000,00 гривень, проте невідомо з яких міркувань та доказів виходив позивач при визначенні даної ціни позову.

Звільнення від сплати судового збору це право суду, питання про звільнення вирішуються шляхом дослідження усіх доказів, наданих позивачем у сукупності, однак у даному випадку суд не знайшов підстав для звільнення позивача від сплати судового збору.

Суд звертає увагу на те, що розмір судового збору за подання позовної заяви про визнання права власності на майно визначається з урахуванням вартості спірного майна, тобто як зі спору майнового характеру.

Частиною 2 статті 176 ЦПК України зазначено, що якщо визначена позивачем ціна позову вочевидь не відповідає дійсній вартості спірного майна або на момент пред`явлення позову встановити точну його ціну неможливо, розмір судового збору попередньо визначає суд з наступним стягненням недоплаченого або з поверненням переплаченого судового збору відповідно до ціни позову, встановленої судом при вирішенні справи.

Таким чином, діюче процесуальне законодавство надає суду першої інстанції повноваження визначити остаточний розмір судового збору, який підлягає до сплати в дохід держави.

На підставі викладеного, в обґрунтування ціни позову позивачу слід надати до суду належну оцінку вартості майна або сплатити встановлений законом судовий збір за вирішення вимог майнового характеру. Оскільки, позивач просить визнати за ним право власності на 1/3 частку трьохкімнатної квартири АДРЕСА_1 (загальна площа 66,3 кв.м), то сума, яка підлягає до сплати становить ( 12407,00 : 3) = 4135,67 гривень.

Судовий збір повинен бути сплачений за реквізитами Київського районного суду міста Одеси, а саме: отримувач коштів: ГУК в Од. обл./Київський район/22030101, код отримувача: (код за ЄДРПОУ) -37607526; банк отримувача: Казначейство України (ЕАП), код банку отримувача: (МФО) 899998, рахунок отримувача: UA0015756 , код класифікації доходів бюджету: 22030101, призначення платежу: *;101;(код клієнта за ЄДРПОУ для юридичних осіб (доповнюється зліва нулями до восьми цифр, якщо значущих цифр менше 8), реєстраційний номер облікової картки платника податків фізичної особи (завжди має 10 цифр) або серія та номер паспорта громадянина України, в разі якщо платник через свої релігійні переконання відмовився від прийняття реєстраційного номера облікової картки платника податків та повідомив про це відповідний орган Міністерства доходів і зборів України і має відповідну відмітку у паспорті); Судовий збір, за позовом (ПІБ чи назва установи, організації позивача), Київський районний суд м. Одеси (назва суду, де розглядається справа).

Таким чином, оскільки ОСОБА_1 надано позовну заяву без додержання вимог ст.ст. 175,176,177 ЦПК України, суддя вважає, що позовна заява підлягає залишенню без руху та позивачеві за необхідне виправити недоліки поданого позову, а саме: позивачу необхідно здійснити оцінку вартості майна на час розгляду справи та сплатити 1% від оцінки вартості майна ( з урахуванням 1/3 частки квартири) або сплатити судовий збір у розмірі 4135,67 грн. та надати суду оригінал документу про сплату судового збору; надати копії документів, якими позивач обґрунтовує свої вимоги, або зазначенням підстав неможливості їх одержання або додання клопотання про їх витребування.

Відповідно до ч. ч. 1,2 ст. 185 ЦПК України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175 і 177 ЦПК України, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

В ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, оскільки позовна заява ОСОБА_1 не відповідає вимогам закону, її необхідно залишити без руху та надати строк для усунення вказаних недоліків.

Керуючись ст.ст. 136, 175, 177, 185 ЦПК України,-

УХВАЛИВ:

У задоволенні клопотання ОСОБА_1 про звільнення від сплати судового збору відмовити.

Позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 про визнання права власності в порядку спадкування за заповітом - залишити без руху.

Надати позивачу строк для усунення недоліків поданої заяви - п`ять днів з дня отримання копії ухвали, в іншому випадку позовна заява буде вважатися неподаною і повернута.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя Гниличенко М. В.