ЧЕРНІВЕЦЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
П О С Т А Н О В А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

27 січня 2022 року

м. Чернівці

справа № 718/1038/21

провадження 822/92/22

Чернівецький апеляційний суд у складі колегії суддів судової палати з розгляду цивільних справ:

головуючого Кулянда М. І.

суддів: Одинака О.О., Половінкіної Н.Ю.,

за участю секретаря Паучек І.І.

учасники справи:

позивач ОСОБА_1 , в інтересах якого діє ОСОБА_2 ,

відповідач ОСОБА_3 ,

третя особа державний нотаріус Кіцманської державної нотаріальної контори Беженар Алла Миколаївна,

апеляційна скарга ОСОБА_3 , в інтересах якої діє ОСОБА_4 , на ухвалу Кіцманського районного суду Чернівецької області від 13 грудня 2021 року,

головуючий в суді першої інстанції суддя Мінів О.І.

ВСТАНОВИВ:

Описова частина

Короткий зміст позовних вимог

У квітні 2021 року ОСОБА_1 , в інтересах якого діє ОСОБА_2 , звернувся до суду з позовом до ОСОБА_3 , третя особа державний нотаріус Кіцманської державної нотаріальної контори Беженар А.М. про визнання заповіту недійсним.

27 серпня 2021 року представник позивача ОСОБА_5 подала до суду клопотання про призначення у справі посмертної комісійної судово-медичної та судово-психіатричної експертизи з метою визначення психічного стану ОСОБА_6 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_1 , на час складання нею заповіту 04 червня 2020 року.

Короткий зміст ухвали суду першої інстанції

Ухвалою Кіцманського районного суду Чернівецької області від 13 грудня 2021 року клопотання представника позивача ОСОБА_1 - ОСОБА_5 задоволено частково.

Призначено у справі посмертну комплексну судово-медичну та судово-психіатричну експертизу, на вирішення якої поставлено такі запитання:

1) Який стан здоров`я громадянки ОСОБА_6 , 1940 року народження був на час складання заповіту 04 червня 2020 року, зважаючи на захворювання, зазначені в медичній документації?

2) В якому психічному стані перебувала ОСОБА_6 на час складання заповіту 04 червня 2020 року, зважаючи на наявність у неї встановлених захворювань, зазначених в медичній документації?

3) Чи впливало призначене та отримане лікування на психічний стан ОСОБА_6 на час укладення заповіту 04 червня 2020 року?

4) Чи могла ОСОБА_6 за своїм психічним станом на час укладення заповіту 04 червня 2020 року повною мірою усвідомлювати значення своїх дій та керувати ними?

Проведення експертизи доручено КМУ «Обласне бюро судово-медичної експертизи».

У розпорядження експерта направлено матеріали цивільної справи 718/1038/21.

Експертів попереджено про кримінальну відповідальність за ст. ст. 384, 385 КК України та зобов`язано провести експертизу в строк, встановлений п. 1.13. Наказу Міністерства юстиції України № 53/5 від 08 жовтня 1998 року «Про затвердження Інструкції про призначення та проведення судових експертиз та Науково-методичних рекомендацій з питань підготовки та призначення судових експертиз».

Оплату комплексної судово-медичної та судово-психіатричної експертизи покладено на позивача ОСОБА_1 .

Провадження у справі зупинено на час проведення експертизи.

Короткий зміст вимог апеляційної скарги

В апеляційний скарзі ОСОБА_3 просить ухвалу суду першої інстанції скасувати.

Узагальнені доводи осіб, які подали апеляційну скаргу

Апелянт посилається на те, що суд першої інстанції постановив ухвалу з порушенням норм процесуального права.

Апеляційна скарга мотивована тим, що суд першої інстанції порушив принцип змагальності сторін, позивач не надав суду належних та допустимих доказів того, що заповідачка, на момент укладання заповіту, не розуміла значення своїх дій та не могла керувати ними. Також в матеріалах справи відсутня належна медична документація на підтвердження того, що за життя заповідачка хворіла.

Узагальнені доводи та заперечення інших учасників справи

У відзиві на апеляційну скаргу ОСОБА_1 просить залишити апеляційну скаргу без задоволення, а ухвалу суду першої інстанції - без змін.

Вважає ухвалу суду першої інстанції законною та обґрунтованою, а доводи апеляційної скарги безпідставними.

Мотивувальна частина

Позиція апеляційного суду, застосовані норми права та мотиви, з яких виходить суд при прийнятті постанови

Заслухавши доповідь судді-доповідача, пояснення осіб, які брали участь у справі, з`ясувавши обставини справи та обговоривши доводи апеляційної скарги, суд апеляційної інстанції дійшов висновку, що апеляційна скарга підлягає залишенню без задоволення.

За приписами положень статті 2 ЦПК України завданням цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави. До основних засад (принципів) цивільного судочинства відносяться, зокрема змагальність сторін та диспозитивність.

Відповідно до ч. ч. 1-3 ст. 12 ЦПК України, цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін. Учасники справи мають рівні права щодо здійснення всіх процесуальних прав та обов`язків, передбачених законом. Кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог чи заперечень, крім випадків встановлених цим Кодексом.

Пунктами 2, 3 ч. 1 ст. 43 ЦПК України передбачено право учасників справи подавати докази та брати участь у їх дослідженні, подавати заяви та клопотання.

Згідно з положеннями ст. 76, ч. ч. 1, 5, 6 ст. 81 ЦПК України доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. Ці дані встановлюються такими засобами: письмовими, речовими і електронними доказами; висновками експертів; показаннями свідків.

Кожна сторона зобов`язана довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог і заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Докази подаються сторонами та іншими учасниками справи. Доказування не може ґрунтуватися на припущеннях.

Судова експертиза - це дослідження на основі спеціальних знань у галузі науки, техніки, мистецтва, ремесла тощо об`єктів, явищ і процесів з метою надання висновку з питань, що є або будуть предметом судового розгляду (стаття 1 Закону України «Про судову експертизу»).

Згідно з ч. 3 ст. 102 ЦПК України висновок експерта може бути підготовлений на замовлення учасника справи або на підставі ухвали суду про призначення експертизи.

Відповідно до ч.1 ст.103 ЦПК України суд призначає експертизу якщо для з`ясування обставин, що мають значення для справи, необхідні спеціальні знання у сфері іншій, ніж право, без яких встановити відповідні обставини неможливо; сторонами (стороною) не надані відповідні висновки експертів із самих запитань або висновки експертів викликають сумніви щодо їх правильності.

Згідно з ч.4,5 ст.103 ЦПК України запитання, з яких має бути проведена експертиза, що призначається судом, визначаються судом.

Учасники справи мають право запропонувати суду запитання, роз`яснення яких, на їх думку, потребує висновку експерта. У разі відхилення або зміни запитань, запропонованих учасниками справи, суд зобов`язаний мотивувати таке відхилення або зміну.

Про призначення експертизи суд постановляє ухвалу, в якій зазначає підстави проведення експертизи, запитання, з яких експерт має надати суду висновок, особу (осіб), якій доручено проведення експертизи, перелік матеріалів, що надаються для дослідження, та інші дані, які мають значення для проведення експертизи (ч. 1 ст. 104 ЦПК України).

Постановляючи ухвалу про задоволення клопотання про призначення експертизи, суд першої інстанції, врахувавши характер спірних правовідносин, правильно виходив з того, що для з`ясування обставин, що мають значення для справи, необхідні знання у сфері іншій, ніж право, без яких встановити відповідні обставини неможливо.

Для встановлення всіх обставин справи, а саме, який психічний стан був у заповідачки в момент вчинення правочину, необхідні спеціальні знання у сфері іншій, ніж право, без яких встановити відповідні обставини неможливо.

Відповідно до роз`яснень Пленуму Верховного Суду України у постанові № 9 від 6 листопада 2009 року «Про практику розгляду цивільних справ про визнання правочинів недійсними», при розгляді справ за позовом про визнання недійсними заповітів на підставі ст. 225, частини 2 статті 1257 ЦК України суд відповідно до ст. 145 ЦПК України за клопотанням хоча б однієї зі сторін зобов`язаний призначити посмертну судово-психічну експертизу. Висновок такої експертизи має стосуватися стану особи на момент вчинення правочину.

Оскільки, позивач ставить під сумнів психічний стан заповідачки в момент вчинення правочину та вказане є предметом доказування, тобто сукупність умов для призначення експертизи в цьому випадку дотримано.

Також апеляційний суд не погоджується з доводами апеляційної скарги про порушенням судом принципу змагальності сторін.

Одним з принципів цивільного судочинства, є змагальність сторін, тому суд не має права позбавляти сторону у справі можливості таким чином довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень.

Вирішуючи питання щодо необхідності призначення експертизи у цій конкретній справі, апеляційний суд бере до уваги таке.

Принцип змагальності процесу означає, що кожній стороні повинна бути надана реальна можливість ознайомитися з усіма доказами та зауваженнями, наданими іншою стороною, і відповісти на них (Рішення у справі «Ruiz-Mateos проти Іспанії», від 23 червня 1993 року, заява № 12952/87, п. 63).

Захищене статтею 6 ЄКПЛ право на справедливий судовий розгляд також передбачає право на змагальність провадження. Кожна сторона провадження має бути поінформована про подання та аргументи іншої сторони та має отримувати нагоду коментувати чи спростовувати їх.

У процесі, побудованому за принципом змагальності, збір і підготовка усього фактичного матеріалу для вирішення спору між сторонами покладається законом на сторони. Суд тільки оцінює надані сторонам матеріали, але сам жодних фактичних матеріалів і доказів не збирає.

Отже, апеляційний суд визнає, що суд першої інстанції правильно визначив наявність підстав для призначення судової експертизи, яка необхідна для повного, об`єктивного і всебічного встановлення обставин справи та для правильного вирішення спору по суті.

При цьому відповідач та його представник, відповідно до наданих їм ч. 3, 5 ст. 103 ЦПК України прав, не запропонували суду своїх запитань, роз`яснення яких, на їхню думку, потребують висновку експерта, а також не заявили про свою незгоду із запропонованою позивачем експертною установою, якій слід доручити проведення комплексної судово-медичної та судово-психіатричної експертизи, у зв`язку з чим суд першої інстанції при призначенні експертизи обґрунтовано виходив із запропонованих позивачем запитань та визначив для проведення експертизи експерту установу, запропоновану позивачем.

Безпідставними є доводи апелянта про те, що в матеріалах справи відсутні медичні документи та докази, які потрібні для призначення експертизи, виходячи з наступного.

Згідно з Інструкцією про призначення та проведення судових експертиз та експертних досліджень, затвердженою наказом Міністерства юстиції України від 08 жовтня 1998 №53/5, у редакції наказу від 26 грудня 2012 №950/5 (пункти 2.1.,2.2. розділу ІІ), експерт має право: ознайомлюватися з матеріалами справи, які стосуються предмета експертизи; відповідно до процесуального законодавства заявляти клопотання про надання додаткових матеріалів і зразків та вчинення інших дій, пов`язаних із проведенням експертизи; у разі виникнення сумніву щодо змісту та обсягу доручення невідкладно заявляти клопотання органу (особі), який (яка) призначив(ла) експертизу (залучив(ла) експерта), щодо уточнення поставлених експертові запитань. Експерт може відмовитися від проведення експертизи, якщо наданих йому матеріалів недостатньо для виконання, покладених на нього обов`язків, а витребувані додаткові матеріали не надані, або якщо поставлені запитання виходять за межі його спеціальних знань. Повідомлення про відмову повинно бути вмотивованим.

В обов`язки експерта входить повідомлення в письмовій формі органу (особи), який (яка) призначив(ла) експертизу (залучив(ла) експерта), про неможливість її проведення та повернення наданих матеріалів справи та інших документів, якщо поставлене запитання виходить за межі компетенції експерта або якщо надані йому матеріали недостатні для вирішення поставленого питання, а витребувані додаткові матеріали не були надані; надання роз`яснень, показань чи доповнень з приводу проведеної експертизи або причин повідомлення про неможливість її проведення на вимогу органу (особи), який (яка) призначив(ла) експертизу (залучив(ла) експерта).

Таким чином, судовий експерт самостійно визначається з обсягом матеріалів, необхідних для проведення дослідження, та у разі їх недостатності для висновку на поставлене запитання повідомляє про це суд, який призначив експертизу.

Однак, як вбачається з матеріалів справи судом першої інстанції, під час підготовки справи до судового розгляду, за клопотанням сторони позивача, витребувано із КНП «Кіцманська багатопрофільна лікарня інтенсивного лікування» медичну карту хворої ОСОБА_6 та із Обласного комунального некомерційного підприємства «Чернівецький обласний центр екстреної медичної допомоги та медицини катастроф» інформацію про виклики швидкої медичної допомоги до хворої ОСОБА_6 , протягом 2018-2020 років.

Отже, з метою забезпечення правильного вирішення спору між сторонами, для всебічного та повного дослідження обставин справи, апеляційний суд дійшов висновку про відсутність правових підстав для скасування ухвали суду першої інстанції.

Інші доводи апеляційної скарги не спростовують висновків суду першої інстанції, зводяться до незгоди із ухвалою суду та не можуть бути підставою для скасування ухвали суду.

Суд першої інстанції, правильно встановивши обставини справи та характер спірних правовідносин, дійшов обґрунтованого висновку про наявність передбачених законом підстав для задоволення клопотання позивача про призначення у справі комплексної судово-медичної та судово-психіатричної експертизи, оскільки без спеціальних знань неможливо встановити обставини, що входять в предмет доказування у цій справі.

Висновки апеляційного суду за результатами розгляду апеляційної скарги

Відповідно до ст. 375 ЦПК України суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а судове рішення без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права.

Ураховуючи наведене вище, апеляційна скарга підлягає залишенню без задоволення, а ухвала суду першої інстанції - без змін.

Керуючись ст. 374, 375, 381, 382, 383 ЦПК України, апеляційний суд

ПОСТАНОВИВ:

Апеляційну скаргу ОСОБА_3 , в інтересах якої діє ОСОБА_4 , залишити без задоволення.

Ухвалу Кіцманського районного суду Чернівецької області від 13 грудня 2021 року залишити без змін.

Постанова набирає законної сили з дня її прийняття.

На постанову може бути подана касаційна скарга до Верховного Суду протягом тридцяти днів з дня складання повного тексту постанови.

Дата складання повного тексту постанови - 01 лютого 2022 року.

Головуючий М.І. Кулянда

Судді: Н.Ю. Половінкіна

О.О. Одинак