Харківський районний суд Харківської області
УХВАЛА

08 лютого 2022 року

Справа № 635/10306/21

Провадження № 2 /635/1070/2022

Харківський районний суд Харківської області у складі:

головуючого судді Карасави І.О.,

секретаря судового засідання- Панаса О.С.,

розглянувши у підготовчому засіданні в залі суду заяву позивача про витребування доказів по цивільній справі за позовом ОСОБА_1 до Пісочинської селищної ради Харківського району Харківської області про припинення права спільної сумісної власності та визнання права власності на 58/100 частин житлового будинку, господарських будівель та споруд,

УСТАНОВИВ:

ОСОБА_1 (далі- позивач) звернувся до Харківського районного суду Харківської області з позовом до Пісочинської селищної ради Харківського району Харківської області (далі- відповідач) про припинення права спільної сумісної власності та визнання права власності на 58/100 частин житлового будинку, господарських будівель та споруд.

У позовній заяві просить припинити право спільної сумісної власності ОСОБА_1 та ОСОБА_2 на 58/100 частин житлового будинку, розташованого за адресою: АДРЕСА_1 . Визнати за позивачем право власності на 58/100 частин житлового будинку «Б-1», з прибудовами літ. «Б1-1», «Б2-1», «Б3-1», «Б4-1», «Б5-1», масандрою літ. «МС», тамбуром літ. «б,б1», ганком літ. «б2», загальною площею 140,8 кв.м., житловою площею- 71,8 кв.м., допоміжноюж площею 63,20 кв.м., площею літніх приміщень 5,8 кв.м. з відповідною частиною господарських будівель та споруд: погрібами літ. «н», «П», сараями літ. «Н», «Е», «З», гаражами літ. «Л»,, «Г», вбиральнею літ. «Д», сіньми літ. «Ж», зливними ямами літ. «е», «С», «О», колонками літ. «К», «К1», «К2», огорожею №1-7, розташованими за адресою: АДРЕСА_2 частинах в порядку подалу спільної сумісної власності та в 29/100 частинах в порядку спадкування за законом після смерті ОСОБА_2 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_1 .

Ухвалою Харківського районного суду Харківської області від 11 січня 2022 року провадження у справі відкрито в порядку загального позовного провадження, призначено проведення підготовчого засідання з повідомленням сторін.

Позивач ОСОБА_1 разом з позовною заявою звернувся до суду з клопотанням про витребування від Харківської районної державної нотаріальної контори Харківської області, відокремленого підрозділу м. Люботин Харківської районної державної нотаріальної контори Харківської області відомості про те, чи звертався хто-небудь із заявами про прийняття спадщини або про відмову від прийняття спадщини після смерті ОСОБА_2 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_1 , який мешкав на час смерті за адресою: АДРЕСА_1 , із зазначенням прізвища, ім`я та по-батькові осіб та адреси осіб, які звертались з заявами. Також просить повідомити, чи складав ОСОБА_1 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_1 заповіт, якщо складав, то коли і на користь якої особи, і чи має заповіт чинність на даний час.

Позивач ОСОБА_1 та його представник ОСОБА_3 в підготовче засідання не з`явились. Представник ОСОБА_3 надала до суду заяву про розгляд справи за її відсутності.

Представник відповідача у підготовче засідання не з`явився, був повідомлений належним чином про дату підготовчого засідання, про причини неявки до суду не повідомив.

Враховуючи, що в судове засідання не з`явились всі учасники справи, відповідно до частини 2 статті 247 ЦПК України, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснювалось.

Суд, дослідивши клопотання позивача про витребування доказів дійшов до наступного.

Згідно частини 1 статті 76 ЦПК України доказами є будь-які фактичні дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи.

Відповідно до вимог частини 1 статті 84 ЦПК України, учасник справи, у разі неможливості самостійно надати докази, вправі подати клопотання про витребування доказів судом.

Згідно статті 5, 14 ЗУ «Про захист персональних даних» № 2297-VI від 01 червня 2010 року персональні дані є інформацією з обмеженим доступом, поширення персональних даних без згоди суб`єкта персональних даних або уповноваженої ним особи дозволяється у випадках, визначених законом, і лише в інтересах національної безпеки, економічного добробуту та прав людини.

Відповідно до пункту 2 статті 11 ЗУ «Про інформацію» № 2658-XII від 02 жовтня 1992 року не допускаються збирання, зберігання, використання та поширення конфіденційної інформації про особу без її згоди, а також пунктом 2 статті 21 цього ж Закону, встановлено, що конфіденційною є інформація про фізичну особу, а також інформація, доступ до якої обмежено фізичною або юридичною особою, окрім суб`єктів владних повноважень. Конфіденційна інформація може поширюватись за бажанням (згодою) відповідної особи у визначеному нею порядку відповідно до передбачених нею умов, а також в інших випадках, визначених законом.

Згідно частини 1,7 статті 8 Закону України «Про нотаріат» № 3426-XII від 02 вересня 1993 року - сукупність відомостей, отриманих під час вчинення нотаріальної дії або звернення до нотаріуса заінтересованої особи, в тому числі про особу, її майно, особисті майнові та немайнові права та обов`язки тощо становить нотаріальну таємницю. Довідки про вчинені нотаріальні дії та копії документів, що зберігаються у нотаріуса, видаються нотаріусом виключно фізичним та юридичним особам, за дорученням яких або щодо яких вчинялися нотаріальні дії. У разі смерті особи чи визнання її померлою такі довідки видаються спадкоємцям померлого. У разі визнання особи безвісно відсутньою опікун, призначений для охорони майна безвісно відсутнього, має право отримувати довідки про вчинені нотаріальні дії, якщо це необхідно для збереження майна, над яким встановлена опіка.

На підставі викладеного, суд дійшов висновку, що заявник не має можливості отримати інформацію самостійно у тому числі ту, яка становить нотаріальну таємницю.

Ураховуючи викладене, суд, розглянувши вищевказане клопотання вважає його обґрунтованим та таким, яке підлягає задоволенню.

Суд також роз`яснює, що відповідно до вимог статті 84 ЦПК України, будь-яка особа, у якої знаходиться доказ, повинна видати його на вимогу суду. Особи, які не мають можливості подати доказ, який витребовує суд, або не мають можливості подати такий доказ у встановлені строки, зобов`язані повідомити про це суд із зазначенням причин протягом п`яти днів з дня вручення ухвали. У разі неповідомлення суду про неможливість подати докази, витребувані судом, а також за неподання таких доказів з причин, визнаних судом неповажними, суд застосовує до відповідної особи заходи процесуального примусу, передбачені цим Кодексом. Притягнення винних осіб до відповідальності не звільняє їх від обов`язку подати витребувані судом докази.

Керуючись статтями 84, 247, 352, 353 ЦПК України, суд

УХВАЛИВ:

Клопотання позивача ОСОБА_1 про витребування доказів у цивільній справі за позовом ОСОБА_1 до Пісочинської селищної ради Харківського району Харківської області про припинення права спільної сумісної власності та визнання права власності на 58/100 частин житлового будинку, господарських будівель та споруд задовольнити.

Витребувати від Харківської районної державної нотаріальної контори Харківської області, відокремленого підрозділу м. Люботин Харківської районної державної нотаріальної контори Харківської області відомості щодо звернення осіб із заявами про прийняття спадщини або про відмову від прийняття спадщини після смерті ОСОБА_2 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_1 та мешкав на час смерті за адресою: АДРЕСА_1 , із зазначенням прізвища, ім`я та по-батькові, адреси осіб, які звертались з заявами.

Надати інформацію щодо наявності або відсутності заповіту ОСОБА_1 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_1 (із зазначенням дати складання заповіту, особи на чию користь складався заповіт, його чинність).

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею та оскарженню в апеляційному порядку не підлягає.

Суддя І.О. КАРАСАВА