УХВАЛА

07 лютого 2022 року

м. Київ

справа № 629/1974/18

провадження № 61-16658св20

Верховний Суд у складі колегії суддів Другої судової палати Касаційного цивільного суду:

Тітова М. Ю. (суддя-доповідач), Зайцева А. Ю., Коротенка Є. В.,

учасники справи:

позивач (відповідач за зустрічним позовом) - ОСОБА_1 ,

відповідач (позивач за зустрічним позовом) - ОСОБА_2 ,

треті особи - приватний нотаріус Лозівського міського нотаріального округу Харківської області Руденко Тетяна Василівна, Лозівська державна нотаріальна контора Харківської області,

провівши в порядку письмового провадження попередній розгляд справи за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , третя особа - приватний нотаріус Лозівського міського нотаріального округу Харківської області Руденко Тетяна Василівна, про визнання договору міни недійсним та скасування державної реєстрації права власності на земельну ділянку та за зустрічним позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_1 , третя особа - Лозівська державна нотаріальна контора Харківської області, про визнання свідоцтва про право на спадщину недійсним за касаційними скаргами ОСОБА_2 та приватного нотаріуса Лозівського міського нотаріального округу Харківської області Руденко Тетяни Василівни на постанову Харківського апеляційного суду від 05 жовтня 2020 рокув складі колегії суддів: Бурлака І. В., Котелевець А. В., Яцини В. Б.,

ВСТАНОВИВ:

У квітні 2018 року ОСОБА_1 звернулася до суду з вищевказаним позовом, у якому просила: визнати недійсним договір міни земельної ділянки площею 5, 8091 га, кадастровий номер :02:000:0110, та площею 1, 2965 га, кадастровий номер :02:000:0111 на свиню відгодовану, укладений 10 липня 2003 року між ОСОБА_4 та ОСОБА_2 ; скасувати державну реєстрацію права власності за ОСОБА_2 на вказані земельні ділянки, що розташовані на землях Царедарівської сільської ради Лозівського району Харківської області.

У січні 2019 року ОСОБА_2 звернувся до суду із зустрічним позовом, у якомупросив визнати свідоцтво про право на спадщину за заповітом від 05 липня 2006 року ВСХ № 812085, видане ОСОБА_1 Лозівською державною нотаріальною конторою Харківської області, недійсним.

Рішенням Лозівського міськрайонного суду Харківської області від 13 січня 2020 року в задоволенні позову ОСОБА_1 та зустрічного позову ОСОБА_2 відмовлено.

Постановою Харківського апеляційного судувід 05 жовтня 2020 року зазначене рішення суду першої інстанції скасовано в частині відмови в задоволенні позову ОСОБА_1 та ухвалено в цій частині нове рішення про задоволення її позову.

Визнано недійсним договір міни земельної ділянки площею 5, 8091 га, кадастровий номер :02:000:0110, та площею 1, 2965 га, кадастровий номер :02:000:0111, на свиню відгодовану, укладений, укладений 10 липня 2003 року між ОСОБА_4 та ОСОБА_2 ,серія та номер № 4349; скасовано державну реєстрацію права власності за ОСОБА_2 на вказані земельні ділянки, які розташовані на землях Царедарівської сільської ради Лозівського району Харківської області.

В іншій частині рішення суду не оскаржувалось та не переглядалось.

У листопаді 2020 року ОСОБА_2 через свого представника ОСОБА_5 та приватний нотаріус Лозівського міського нотаріального округу Харківської області Руденко Т. В. звернулися до Верховного Суду із касаційними скаргами на постанову Харківського апеляційного суду від 05 жовтня 2020 року.

Ухвалою Верховного Суду від 29 грудня 2020 року відкрито касаційне провадження у справі за касаційною скаргою ОСОБА_2 , витребувано матеріали справи із суду першої інстанції, а ухвалою від 28 січня 2021 року відкрито касаційне провадження за касаційною скаргою приватного нотаріуса Лозівського міського нотаріального округу Харківської області Руденко Т. В.

02 лютого 2021 року справа № 629/1974/18 надійшла до Верховного Суду.

Відповідно до частини другої статті 389 ЦПК України підставами касаційного оскарження є неправильне застосування судом норм матеріального права чи порушення норм процесуального права.

Згідно з частиною п`ятою статті 401 ЦПК України суд касаційної інстанції призначає справу до судового розгляду за відсутності підстав, встановлених частинами третьою, четвертою цієї статті. Справа призначається до судового розгляду, якщо хоча б один суддя із складу суду дійшов такого висновку. Про призначення справи до судового розгляду постановляється ухвала, яка підписується всім складом суду.

Виходячи з викладеного, зважаючи на те, що під час проведення попереднього розгляду справи не встановлено обставин, передбачених частинами третьою, четвертою статті 401 ЦПК України, справу слід призначити до судового розгляду.

Відповідно до частини першої статті 402 ЦПК України у суді касаційної інстанції скарга розглядається за правилами розгляду справи судом першої інстанції в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення учасників справи з урахуванням статті 400 цього Кодексу.

Враховуючи категорію і складність справи, з огляду на положення частини одинадцятої статті 34 ЦПК України, справа підлягає розгляду колегією у складі п`яти суддів.

Представник відповідача ОСОБА_5 надіслала до Верховного Суду клопотання про розгляд справи в судовому засіданні з повідомленням (викликом) сторін.

У задоволенні вказаного клопотання необхідно відмовити з таких підстав.

Згідно з частиною першою статті 402 ЦПК України у суді касаційної інстанції скарга розглядається за правилами розгляду справи судом першої інстанції в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення учасників справи з урахуванням статті 400 цього Кодексу.

У разі необхідності учасники справи можуть бути викликані для надання пояснень у справі.

Таким чином, питання виклику учасників справи у судове засідання суд вирішує з урахуванням конкретних обставин справи та встановленої необхідності надання пояснень учасниками справи.

Положення частин п`ятої та шостої статті 279 ЦПК України, якою врегульовано порядок розгляду справи у порядку спрощеного позовного провадження в суді першої інстанції, не застосовуються при касаційному розгляді, виходячи з частини першої статті 400 ЦПК України.

Відповідно до частини тринадцятої статті 7 ЦПК України розгляд справи здійснюється в порядку письмового провадження за наявними у справі матеріалами, якщо цим Кодексом не передбачено повідомлення учасників справи.

Оскільки розгляд справи Верховним Судом здійснюється у порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення учасників справи та необхідність виклику учасників справи для надання пояснень відсутня, підстав для задоволення клопотання про розгляд справи в судовому засіданні з викликом сторін немає.

Керуючись статтями 7, 279, 402 ЦПК України, Верховний Суд у складі колегії суддів Другої судової палати Касаційного цивільного суду

УХВАЛИВ:

Справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , третя особа - приватний нотаріус Лозівського міського нотаріального округу Харківської області Руденко Тетяна Василівна, про визнання договору міни недійсним та скасування державної реєстрації права власності на земельну ділянку та за зустрічним позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_1 , третя особа - Лозівська державна нотаріальна контора Харківської області, про визнання свідоцтва про право на спадщину недійсним за касаційними скаргами ОСОБА_2 та приватного нотаріуса Лозівського міського нотаріального округу Харківської області Руденко Тетяни Василівни на постанову Харківського апеляційного суду від 05 жовтня 2020 рокупризначити до судового розгляду колегією у складі п`яти суддів в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення учасників справи.

Відмовити в задоволенні клопотання представника ОСОБА_2 - ОСОБА_5 про розгляд справи в судовому засіданні з повідомленням (викликом) сторін.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Судді: М. Ю. Тітов

А. Ю. Зайцев

Є. В. Коротенко