У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

Справа №348/316/22

Провадження № 2-з/348/8/22

07 лютого 2022 року суддя Надвірнянського районного суду Івано-Франківської області Матолич В.В., розглянувши заяву ОСОБА_1 про забезпечення позову,

встановив:

07.02.2022 позивач ОСОБА_1 звернувся до суду із позовом до ОСОБА_2 про визнання договору дарування недійсним та визнання права власності на домоволодіння в порядку спадкування.

Разом з позовною заявою позивач подав заяву про забезпечення позову.

В заяві заявник просить накласти арешт на житловий будинок з господарськими будівлями та спорудами АДРЕСА_1 (реєстраційний номер об`єкта нерухомого майна в Державному реєстрі речових прав на нерухоме майно №240, номер запису про право власності/довірчої власності: 40491823), який належить на праві власності ОСОБА_2 шляхом накладення заборони вчиняти будь-які дії з вказаним майном, направлені на його відчуження, заборонити укладати угоди стосовно нього, проводити його реєстрацію та перереєстрацію. Заяву мотивує тим, що його батько ОСОБА_3 10.02.2021 згідно договору дарування житлового будинку АДРЕСА_2 подарував ОСОБА_2 , житловий будинок з господарськими будівлями та спорудами АДРЕСА_1 вартістю 66 400,00 грн. Вказав, що ОСОБА_2 на даний час є власником вказаного будинку, що підтверджується інформаційною довідкою з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно та Реєстру прав власності на нерухоме майно, Державного реєстру Іпотек, Єдиного реєстру заборон відчуження об`єктів нерухомого майна щодо об`єкта нерухомого майна №297828440 від 03.02.2022. Також зазначив, що договір дарування було вчинено незважаючи на те, що він також має право власності на вказаний будинок в частці 1/4 в порядку спадкування після смерті ОСОБА_4 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_1 в с. Пнів Надвірнянського району Івано-Франківської області. Згідно долученого до позовної заяви рішення Надвірнянського районного суду від 28.07.2021 за позовом ОСОБА_2 (який вона подала за 7-м днів після укладення договору дарування) його визнано особою, яка втратила право користування житлом - він має підстави побоюватися, що ОСОБА_2 може розпорядитися житловим будинком, який знаходиться в неї на праві власності в частці 1/1 та відчужити його на користь третіх осіб з метою ухилення від виконання рішення суду, що у свою чергу ускладнить або навіть зробить неможливим виконання рішення суду.

Дослідивши матеріали заяви, суд приходить до висновку, що заява про забезпечення позову підлягає до задоволення частково з таких підстав.

Відповідно до ч.1 ст.153 ЦПК України заява про забезпечення позову розглядається судом не пізніше двох днів з дня її надходження без повідомлення учасників справи.

Відповідно до ч. 1, 2 ст.149 ЦПК України суд за заявою учасника справи має право вжити передбачених статтею 150 цього Кодексу заходів забезпечення позову.

Відповідно до п.1 ч.1 ст.150 ЦПК України позов забезпечується шляхом накладення арешту на майно, що належить відповідачеві і знаходяться у нього чи в інших осіб.

ОСОБА_2 є власником житлового будинку з господарськими будівлями та спорудами, що знаходяться по АДРЕСА_1 , що підтверджується інформаційною довідкою з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно та Реєстру прав власності на нерухоме майно, Державного реєстру Іпотек, Єдиного реєстру заборон відчуження об`єктів нерухомого майна щодо об`єкта нерухомого майна №297828440 від 0у заяві зазначає3.02.2022.

ОСОБА_1 оспорює право власності відповідача та вважає, що він має право власності на 1/4 частку спірного будиноку з господарськими будівлями та спорудами в порядку спадкування після смерті ОСОБА_4 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_1 в с. Пнів Надвірнянського району Івано-Франківської області.

Згідно з п. 4 Постанови Пленуму Верховного Суду України від 22 грудня 2006 року «Про практику застосування судами процесуального законодавства при розгляді заяв про забезпечення позову» роз`яснено, що суд має пересвідчитися, в тому, що між сторонами дійсно виник спір та існує реальна загроза невиконання чи утруднення виконання можливого рішення суду про задоволення позову; з`ясувати обсяг позовних вимог, дані про особу відповідача, а також відповідність виду забезпечення позову, який просить застосувати особа, котра звернулася з такою заявою, позовним вимогам.

Вирішуючи питання про забезпечення позову, суд має брати до уваги інтереси не тільки позивача, а й інших осіб, права яких можуть бути порушені у зв`язку із застосуванням відповідних заходів.

За час проживання позивача за межами України на підставі рішення суду його було знято з реєстрації у спірному будинку, що на думку суду підтверджує реальну загроза утруднення виконання можливого рішення суду про задоволення позову.

Враховуючи предмет спору та беручи до уваги співмірність заходів забезпечення позову із заявленими позивачем вимогами, вважаю, що заяву слід задоволити частково, а саме шляхом накладення арешту на 1/4 частку житлового будинку з господарськими будівлями та спорудами, що знаходяться в АДРЕСА_1 , які на праві власності належить ОСОБА_2 , оскільки вчинення відповідачем дій щодо розпорадження належним їй житловим будинком з господарськими будівлями та спорудами може істотно ускладнити ефективний захист прав позивача, за захистом яких він звернувся до суду. При цьому, загроз щодо заподіяння шкоди інтересам інших осіб у зв`язку із вжиттям такого заходу забезпечення як арешт майна не встановлено.

Що стосується вимог щодо заборони ОСОБА_2 вчиняти будь-які дії з вказаним майном, то в цій частині клопотання задоволенню не підлягає, оскільки накладення арешту на спірну частину будинковолодіння є ефективним способом забезпечення позову.

Враховуючи те, що внаслідок накладення арешту на майно може бути завдано збитки відповідачу, а також те, що позивач, як сам зазначає, тривалий час проживає за межами України та за місцем реєстрації визнаний таким, що втратив право користування житловим приміщенням, суд вважає за необхідне вжити заходи зустрічного забезпечення позову. Суд враховує, що такі заходи мають бути співмірними із заходами забезпечення позову, застосованими судом, та розміром збитків, яких може зазнати відповідач у зв`язку із забезпеченням позову, та доходить висновку, що слід застосувати зустрічне забезпечення шляхом внесення позивачем на депозитний рахунок суду грошових коштів у розмірі 10000,00 гривень.

Враховуючи наведене, заяву слід задоволити частково та вжити заходи зустрічного забезпечення позову.

Керуючись ст. 149-153 ЦПК України, суд,

постановив:

Заяву про забезпечення позову задовольнити частково.

Накласти арешт на 1/4 частку житлового будинку з господарськими будівлями та спорудами АДРЕСА_1 (реєстраційний номер об`єкта нерухомого майна в Державному реєстрі речових прав на нерухоме майно №240, номер запису про право власності/довірчої власності: 40491823), який належить на праві власності ОСОБА_2 .

Застосувати зустрічне забезпечення шляхом внесення ОСОБА_1 на депозитний рахунок суду грошових коштів у розмірі 10000,00 гривень у строк до 18.02.2022.

Зобов`язати ОСОБА_1 надати суду документи, що підтверджують внесення зустрічного забезпечення.

Якщо особа, за заявою якої застосовані заходи забезпечення позову, не виконує вимоги суду щодо зустрічного забезпечення у визначений судом строк, суд скасовує ухвалу про забезпечення позову та про зустрічне забезпечення.

Заявник (позивач): ОСОБА_1 , РНОКПП НОМЕР_1 , місце проживання: АДРЕСА_1 .

Занітересована особа (відповідач): ОСОБА_2 , РНОКПП НОМЕР_2 , місце проживання: АДРЕСА_1 .

Копію ухвали направити сторонам для відома.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею.

Ухвала підлягає негайному виконанню з дня її постановлення незалежно від її оскарження і відкриття виконавчого провадження.

Ухвалу про забезпечення позову може бути оскаржено протягом п`ятнадцяти днів з дня її постановлення шляхом подачі апеляційної скарги безпосередньо до Івано-Франківського апеляційного суду.

Оскарження ухвали про забезпечення позову не зупиняє її виконання.

Суддя Матолич В.В.