Справа № 468/1052/21-ц
БАШТАНСЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

(заочне)

09.02.2022 року Баштанський районний суд Миколаївської області у складі головуючого судді Янчук С.В., секретаря судового засідання Хижняк К.А., розглянувши у відкритому судовому засіданні цивільну справу за позовом керівника Баштанської окружної прокуратури Миколаївської області в інтересах держави в особі Державної екологічної інспекції Південно-Західного округу (Миколаївська та Одеська області) до ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , ОСОБА_5 про стягнення шкоди, заподіяної навколишньому природному середовищу внаслідок незаконної рубки дерев,

ВСТАНОВИВ:

10.08.2021 року Баштанська окружна прокуратура Миколаївської області звернулася до суду з позовною заявою в інтересах держави в особі Державної екологічної інспекції Південно-Західного округу (Миколаївська та Одеська області) до ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , ОСОБА_5 про стягнення шкоди, заподіяної навколишньому природному середовищу внаслідок незаконної рубки дерев.

Позовні вимоги мотивовані тим, що 08.09.2018 до Баштанського ВП ГУНП в Миколаївській області по телефону «102» надійшло повідомлення Новоолександрівського сільського голови про те, що невідомі особи пиляють дерева в лісопосадці за межами с. Новоолександрівка Баштанського району.

09.09.2018 СВ Баштанського ВП ГУНП в Миколаївській області відомості за вказаним фактом внесено до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0000466 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 246 КК України.

08.09.2018 слідчим СВ Баштанського ВП ГУНП в Миколаївській області проведено огляд лісопосадки, яка знаходиться за межами с. Новоолександрівка Баштанського району, в ході якого виявлено та вилучено чотири бензомоторні пили марок GRUNHELM GS-5200M, ТАЙГА, FORESTA, Husqvarna 142 Sweden, три полімерні пляшки з рідиною чорного кольору, автомобіль марки ВАЗ 2105, 2000 року виписку, д/н/з НОМЕР_1 фіолетового кольору, номером шасі НОМЕР_2 , 17 пеньків дерев породи «дуб» різного діаметру вагою 5970 кг.

Згідно розрахунку, здійсненого Державною екологічною інспекцією у Миколаївській області (постановою Кабінету Міністрів України № 802 від 09.09.2020 «Про утворення міжрегіональних територіальних органів та ліквідацію територіальних органів Державної екологічної інспекції» Державну екологічну інспекцію в Одеській області та Державну екологічну інспекцію у Миколаївській області ліквідовано, та утворено Державну екологічну інспекцію Південно-Західного округу (Миколаївська та Одеська області) на підставі постанови Кабінету Міністрів України № 665 від 23.07.2008 «Про затвердження такс для обчислення розміру шкоди, заподіяної лісу», розмір шкоди, спричиненої лісу незаконним спилюванням 17 зеленоростучих дерев породи «дуб» становить 82011,47 грн.

Оскільки дане правопорушення не спричинило істотної шкоди довкіллю,23.01.2020 року слідчим СВ Баштанського ВП ГУНП в Миколаївській області прийнято рішення про закриття кримінального провадження №0000466 у зв`язку з відсутністю в діях ОСОБА_2 ОСОБА_3 , ОСОБА_1 , ОСОБА_5 , ОСОБА_4 складу кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 246 КК України.

У цей же день копію постанови про закриття кримінального провадження скеровано на адресу Державної екологічної інспекції в Миколаївській області для притягнення винних осіб до адміністративної відповідальності.

Державним інспектором з охорони навколишнього природного середовища Державної екологічної інспекції в Миколаївській області 05.02.2020 стосовно ОСОБА_1 , ОСОБА_4 складено протоколи за фактом вчинення адміністративного правопорушення, передбаченого ст. 651 КУпАП.

Постановами державного інспектора від 10.02.2020 № 37 та 38 відповідачів притягнуто до адміністративної відповідальності за ст. 651 КУпАП та накладено на кожного з них стягнення у виді штрафу в розмірі 510 грн.

У цей же день постанови про притягнення до адміністративної відповідальності особисто отримані ОСОБА_1 , ОСОБА_4 під розпис, ними не оскаржувалась, штрафи не сплачені.

Проте, дотепер шкода, завдана навколишньому природному середовищу незаконною рубкою дерев в сумі 8201 1,47 грн. залишається невідшкодованою.

Також, Державною екологічною інспекцією в Миколаївській області 11.03.2020 на адресу ОСОБА_3 , ОСОБА_1 , ОСОБА_5 скеровано рекомендовані листи з претензіями про необхідність відшкодування шкоди, завданої навколишньому природному середовищу, та розрахунок розміру шкоди, що підтверджується копіями квитанцій від 11.03.2020.

Прокурор Баштанської окружної прокуратури Миколаївської області заявив про підтримання позову та просив задовольнити його повністю.

Відповідачі ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , ОСОБА_5 в судове засідання не з`явилися, про розгляд справи повідомлялися у встановленому законом порядку - оголошенням на сайті Баштанського районного суду, причини неявки суд не повідомили, відзив на позовну заяву до суду не направляли.

Вирішуючи справу на основі наявних доказів, дослідивши наявні у справі письмові докази, оцінивши належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності, суд приходить до висновку про те, що позов підлягає задоволенню з таких підстав.

Державна екологічна інспекція Південно-Західного округу (Миколаївська та Одеська області) відповідно до постанови Кабінету Міністрів України від 09.09.2020 року № 802 «Про утворення міжрегіональних територіальних органів та ліквідацію територіальних органів Державної екологічної інспекції» та згідно наказу Державної екологічної інспекції України № 502 від 22.12.2020 року «Про питання діяльності Державної екологічної інспекції Південно-Західного округу (Миколаївська та Одеська області)» забезпечує здійснення функцій та повноважень у сфері охорони навколишнього природного середовища з 23.12.2020 року та є правонаступником Державної екологічної інспекції в Миколаївській області.

Державним інспектором з охорони навколишнього природного середовища Державної екологічної інспекції в Миколаївській області 05.02.2020 стосовно ОСОБА_1 , ОСОБА_4 складено протоколи за фактом вчинення адміністративного правопорушення, передбаченого ст. 651 КУпАП.

Постановами державного інспектора від 10.02.2020 № 37 та 38 відповідачів притягнуто до адміністративної відповідальності за ст. 651 КУпАП та накладено на кожного з них стягнення у виді штрафу в розмірі 510 грн.

У цей же день постанови про притягнення до адміністративної відповідальності особисто отримані ОСОБА_1 , ОСОБА_4 під розпис, ними не оскаржувалась, штрафи не сплачені.

Проте, дотепер шкода, завдана навколишньому природному середовищу незаконною рубкою дерев в сумі 8201 1,47 грн. залишається невідшкодованою.

Також, Державною екологічною інспекцією в Миколаївській області 11.03.2020 на адресу ОСОБА_3 , ОСОБА_1 , ОСОБА_5 скеровано рекомендовані листи з претензіями про необхідність відшкодування шкоди, завданої навколишньому природному середовищу, та розрахунок розміру шкоди, що підтверджується копіями квитанцій від 11.03.2020.

Відповідно до ст. 13 Конституції України земля, її надра, атмосферне повітря, водні та інші природні ресурси, які знаходяться в межах території України, природні ресурси її континентального шельфу, виключної (морської) економічної зони є об`єктами права власності Українського народу. Від імені Українського народу права власника здійснюють органи державної влади та органи місцевого самоврядування в межах, визначених цією Конституцією.

Статтею 66 Конституції України визначено, що кожен зобов`язаний не заподіювати шкоду природі, культурній спадщині, відшкодовувати завдані ним збитки.

Статтею 1 Лісового кодексу України встановлено, що ліси України є її національним багатством і за своїм призначенням та місце розташуванням виконують переважно водоохоронні, захисні, санітарно-гігієнічні, оздоровчі, рекреаційні, естетичні, виховні, інші функції та є джерелом для задоволення потреб суспільства в лісових ресурсах.

Усі ліси на території України, незалежно від того, на землях яких категорій за основним цільовим призначенням вони зростають, та незалежно від права власності на них, становлять лісовий фонд України і перебувають під охороною держави. Ліси, які знаходяться в межах території України, є об`єктами права власності Українського народу. Від імені Українського народу права власника на ліси здійснюють органи державної влади та органи місцевого самоврядування в межах, визначених Конституцією України.

Ліси можуть перебувати в державній, комунальній та приватній власності. Суб`єктами права власності на ліси є держава, територіальні громади, громадяни та юридичні особи (ст. 7 ЛК України).

Частиною другою ст. 19 Лісового кодексу України визначено, що обов`язок забезпечувати охорону, захист, відтворення, підвищення продуктивності лісових насаджень, посилення їх корисних властивостей, вжиття інших заходів відповідно до законодавства на основі принципів сталого розвитку, а також дотримання правил і норм використання лісових ресурсів покладено на постійних лісокористувачів.

Відповідно до п.5 ч.1 ст. 64 Лісового кодексу України підприємства, установи, організації і громадяни здійснюють ведення лісового господарства з урахуванням господарського призначення лісів, природних умов і зобов`язані здійснювати охорону лісів від незаконних рубок та інших пошкоджень.

Спеціальне використання лісових ресурсів на виділеній лісовій ділянці проводиться за спеціальним дозволом - лісорубний квиток або лісовий квиток, що видається безоплатно (ст. 69 ЛК України).

Відповідно до ст. 5 Закону України «Про охорону навколишнього природного середовища» ліс як природний ресурс загальнодержавного значення підлягає державній охороні і регулюванню на всій території України.

Статтею 40 вказаного Закону передбачено, що використання природних ресурсів громадянами, підприємствами, установами та організаціями здійснюється з додержанням обов`язкових екологічних вимог.

Відповідно до ст. 86 Лісового кодексу України організація охорони і захисту лісів передбачає здійснення комплексу заходів, спрямованих на збереження лісів від пожеж, незаконних рубок, пошкодження, ослаблення та іншого шкідливого впливу, захист від шкідників і хвороб.

Згідно з нормою частини 1 ст. 105 Лісового кодексу України особи, винні у порушенні лісового законодавства, зокрема, у незаконному вирубуванні та пошкодженні дерев і чагарників, несуть встановлену законом відповідальність.

Відповідно до ст. 107 Лісового кодексу України підприємства, установи, організації і громадяни зобов`язанні відшкодувати шкоду, заподіяну ними лісу внаслідок порушення лісового законодавства, у розмірах і порядку, визначених законодавством України.

Відповідно до частини четвертої статті 68 Закону України «Про охорону навколишнього природного середовища» підприємства, установи, організації і громадяни України, а також іноземні юридичні і фізичні особи та особи без громадянства зобов`язані відшкодувати шкоду, завдану ними внаслідок порушення законодавства про охорону навколишнього природного середовища, в порядку та розмірах, встановлених законодавством України.

Згідно розрахунку розміру шкоди, заподіяної лісовому господарству внаслідок самовільного знищення дерев (без лісорубного квитка) в полезахисній смузі на території за межами с.Новоолександрівка Баштанського району Миколаївської області відповідачами було завдано навколишньому природному середовищу шкоди на суму 82011 грн. 47 коп.

Розрахунок розміру шкоди проведено відповідно до Такс для обчислення розміру шкоди, заподіяної лісу підприємствами, установами, організаціями та громадянами незаконним вирубуванням та пошкодженням дерев і чагарників до ступеня припинення росту, затверджених Постановою Кабінету Міністрів України від 23.07.2008 року № 665.

Відповідачами не надано заперечень на спростовання вказаного розрахунку.

Відповідно до змісту частин 1, 2 статті 1166 ЦК України майнова шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам фізичної чи юридичної особи, а також шкода, завдана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала. Особа, яка завдала шкоди, звільняється від її відшкодування, якщо доведе, що шкода завдана не з її вини.

Фактичною підставою для застосування такого виду відповідальності є вчинення особою правопорушення.

Юридичною підставою позадоговірної відповідальності є склад цивільного правопорушення, елементами якого є шкода, протиправна поведінка, причинний зв`язок між шкодою і протиправною поведінкою, вина.

Відтак, цивільне законодавство в деліктних зобов`язаннях покладає на позивача обов`язок довести наявність шкоди та її розмір, протиправність поведінки заподіювача шкоди та причинний зв`язок такої поведінки із заподіяною шкодою, та одночасно передбачає презумпцію вини; якщо в процесі розгляду справи зазначена презумпція не спростована, то вона є юридичною підставою для висновку про наявність вини заподіювача шкоди.

Враховуючи зазначене, суд вважає, що позивачем доведено факт заподіяння шкоди, внаслідок неправомірного знищення дерев, а відповідачами не спростовано відсутність їх вини в заподіянні шкоди.

Статтею 12 ЦПК України визначено, що кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи, і на які вони посилаються як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, коли наявні підстави для звільнення від доказування.

Статтею 13 ЦПК України визначено, що суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього кодексу, в межах заявлених вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених законом випадках.

Відповідно до ст. 77 ЦПК України належними є докази, які містять інформацію щодо предмета доказування.

Відповідно до ст. 81 ЦПК України кожна сторона зобов`язана довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог і заперечень, крім випадків, встановлених ст. 82 цього Кодексу. Докази подаються сторонами та іншими особами, які беруть участь у справі. Доказуванню підлягають обставини, які мають значення для ухвалення рішення у справі і щодо яких у сторін та інших осіб, які беруть участь у справі виникає спір. Доказування не може ґрунтуватися на припущеннях.

Позивачем доведено і не спростовано відповідачами факт незаконної порубки дерев, внаслідок чого завдано шкоду навколишньому природному середовищу. Такі дії відповідачів є порушенням лісового законодавства України, внаслідок чого Державі завдано збитки, що є підставою для відшкодування відповідачами в солідарному порядку заподіяної шкоди.

За наведених обставин, оцінивши належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності, суд приходить до висновку про те, що позовні вимоги підлягають задоволенню.

Крім того, при задоволенні позову до кількох відповідачів судовий збір, сплачений позивачем, відшкодовується ними пропорційно до розміру задоволених судом позовних вимог до кожного з відповідачів. Оскільки позов задоволено повністю, з відповідачів на користь позивача слід стягнути понесені ним і документально підтверджені судові витрати по сплаті судового збору, в рівних частках з кожного.

Керуючись ст. ст. 2, 5, 10-13, 77-80, 89, 258, 259, 263-265, 354 ЦПК України, суд, -

УХВАЛИВ:

Позов керівника Баштанської окружної прокуратури Миколаївської області в інтересах держави в особі Державної екологічної інспекції Південно-Західного округу (Миколаївська та Одеська області) до ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , ОСОБА_5 про стягнення шкоди, заподіяної навколишньому природному середовищу внаслідок незаконної рубки дерев - задовольнити повністю.

Стягнути з ОСОБА_1 (РНОКПП НОМЕР_3 ), ОСОБА_2 (РНОКПП НОМЕР_4 ), ОСОБА_3 ІНФОРМАЦІЯ_1 , ОСОБА_4 (РНОКПП НОМЕР_5 ), ОСОБА_5 (РНОКПП НОМЕР_6 ) у солідарному порядку шкоду, заподіяну навколишньому природному середовищу внаслідок незаконної рубки дерев, в сумі 82011,47 грн. на користь держави на розрахунковий рахунок UА0014448, код отримувача: 37992030, банк отримувача: Казначейство України (ел.адм.подат.) код класифікації доходів бюджету - 24062100.

Стягнути з ОСОБА_1 (РНОКПП НОМЕР_3 ), ОСОБА_2 (РНОКПП НОМЕР_4 ), ОСОБА_3 ІНФОРМАЦІЯ_1 , ОСОБА_4 (РНОКПП НОМЕР_5 ), ОСОБА_5 (РНОКПП НОМЕР_6 ) у солідарному порядку на користь Миколаївської обласної прокуратури (р/р UА0000340 , МФО 820172, Банк ДКСУ м. Києва) судовий збір за подачу позову.

Заочне рішення може бути переглянуте судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача. Заяву про перегляд заочного рішення може бути подано протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Учасник справи, якому повне заочне рішення суду не було вручене у день його проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на подання заяви про його перегляд - якщо така заява подана протягом двадцяти днів з дня вручення йому повного заочного рішення суду.

Позивач має право оскаржити заочне рішення в загальному порядку, встановленому цим Кодексом. Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів з дня його проголошення до Миколаївського апеляційного суду.

СУДДЯ: