Справа № 953/8288/20
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"10" лютого 2022 р. Київський районний суд м. Харкова в складі:

головуючого судді Колесник С.А.,

за участю секретаря судового засідання Кудінової К.А.,

представника позивача Мирося С.В.,

представника відповідача Гоч В.В.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду м.Харкова клопотання представника відповідача - директора ТОВ «АКВАКЛАД» Гоч Віталія Володимировича про зустрічне забезпечення позову у цивільній справі №953/8288/20 за позовом ОСОБА_1 до Приватного виконавця виконавчого округу в Харківській області Кудряшова Дмитра Вячеславовича, Державного підприємства «СЕТАМ», Товариства з обмеженою відповідальністю «АКВАКЛАД», третя особа на стороні відповідача: ТОВ «ОТП Факторинг Україна» про визнання недійсним електронних торгів, скасування рішення приватного нотаріуса про видачу свідоцтва та реєстрацію права власності, -

ВСТАНОВИВ:

В провадженні Київського районного суду м.Харкова перебуває вищевказана цивільна справа.

В судовому засіданні 08.02.2022 представник відповідача - директор ТОВ «АКВАКЛАД» Гоч В.В. звернувся до суду з клопотанням про зустрічне забезпечення позову в порядку ст. 154 ЦПК України, у якому просить застосувати зустрічне забезпечення позову з метою забезпечення відшкодування збитків відповідача, які можуть бути спричинені відповідачеві забезпеченням позову позивача ОСОБА_1 ухвалою Київського районного суду м. Харкова від 29 травня 2020 року, здійснити позивачеві ОСОБА_1 (ІПН: НОМЕР_1 ) внесення на депозитний рахунок суду грошових коштів у сумі 827 200,00 грн. у якості зустрічного забезпечення позову.

В обґрунтування поданого клопотання представник відповідача ТОВ «АКВАКЛАД» посилається на те, що в провадженні Київського районного суду м. Харкова перебуває цивільна справа № 953/8288/20 за позовом ОСОБА_1 про визнання недійсними електронних торгів.

Ухвалою суду від 29.05.2020 за заявою представника позивача ОСОБА_1 адвоката Мирося С.В. забезпечено позов, шляхом заборони відповідачу по справі, органам та суб`єктам державної реєстрації прав Міністерства юстиції України, державним реєстраторам, які утворені та діють відповідно до Закону України «Про державну реєстрацію речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень», вчиняти дії, пов`язані з державною реєстрацією речових прав на нерухоме майно, а саме вчиняти дії щодо відчуження, надання права користування, накладення заборон, передання в заставу (іпотеку), інших речових прав на житловий будинок літ. «А-2» загальною площею 298,9 кв. м з надвірними будівлями по АДРЕСА_1 до розгляду даної справи по суті та набрання судовим рішенням законної сили; - накладення арешту на житловий будинок літ. «А-2» загальною площею 298,9 кв. м з надвірними будівлями по АДРЕСА_1 до розгляду даної справи по суті та набрання судовим рішенням законної сили; - накладення заборони будь-якого проникнення і вселення ТОВ «АКВАКЛАД» в особі його директора, засновника чи будь-яким іншим особам, у т.ч. їх представників до житлового будинку літ. «А-2» загальною площею 298,9 кв. м з надвірними будівлями по АДРЕСА_1 до розгляду даної справи по суті та набрання судовим рішенням законної сили.

На думку представника відповідача застосоване забезпечення позову у вигляді накладення арешту на нерухоме майно, а саме: житловий будинок, який знаходиться за адресою: АДРЕСА_1 , власником якого є ТОВ «АКВАКЛАД» є упередженим, передчасним здійсненим із введенням суду в оману та таким, що порушує майнові права ТОВ «АКВАКЛАД» як власника нерухомого майна.

З огляду на те, що станом на день винесення ухвали про забезпечення позову від 29.05.2020 позивач ОСОБА_1 не мала зареєстрованого в установленому порядку місця проживання (перебування) чи місцезнаходження на території України, представник відповідач,а на підставі п. 1 ч. 3 ст. 154 ЦПК України, вважає співмірним застосувати зустрічне забезпечення позову, з метою забезпечення відшкодування збитків відповідача, які можуть бути спричинені забезпеченням вказаного позову.

Представник позивача адвокат Мирось С. В. в судовому засіданні проти клопотання ТОВ «АКВАКЛАД» про зустрічне забезпечення позову заперечував, посилаючись на те, що представник ТОВ «АКВАКЛАД» Гоч В.В., подаючи до суду 08.02.2022 року клопотання про зустрічне забезпечення позову, з невідомих підстав взаємопов`язує необхідність застосування зустрічного забезпечення з ухвалою Київського районного суду м. Харкова від 29.05.2020 року, яка на час подання цього клопотання є зміненою і такого заходу забезпечення позову як «арешт», на який посилається автор клопотання, - не існує ще з 15.09.2020 року, тобто з часу прийняття Харківським апеляційним судом відповідної постанови.

Також представник позивача вказує, що посилання автором даного клопотання на п.1 ч.3 ст. 154 ЦПК України є недоречними, оскільки ОСОБА_1 впродовж багатьох років була зареєстрована в спірному житловому будинку по АДРЕСА_1 і який виступає предметом спору у даній цивільній справі за №953/8288/20, та після переходу права власності на даний будинок до ТОВ «АКВАКЛАД», саме за заявою того ж самого гр. ОСОБА_2 як керівника Товариства, - ОСОБА_1 було в примусовому порядку, без її відома та її будь-якої згоди здійснено зняття з реєстрації.

Адвокат зауважує, що представником ТОВ «АКВАКЛАД» жодним чином не обґрунтовано будь-якої можливості завдання ТОВ «АКВАКЛАД» збитків, що можуть бути спричиненні таким заходом забезпечення позову, як заборона відчуження об`єкта нерухомості (житлового будинку по АДРЕСА_1 ), як і не обґрунтовано грошової суми, яка на його погляд має бути внесена на депозитний рахунок суду позивачем. Натомість представник позивача зазначає такий вид забезпечення позову, як заборона відчуження, жодним чином не є перешкодою ТОВ «АКВАКЛАД» здійснювати свою господарську діяльність шляхом використання цього нерухомого майна, у тому числі і шляхом передання його в оренду, укладення договорів по утриманню будинку та багато іншого на власний розсуд, окрім єдиної заборони - здійснення його відчуження.

Представник відповідача в судовому засіданні клопотання про зустрічне забезпечення позову в порядку ст. 154 ЦПК України підримав в повному обсязі. Під час судового засідання подав заяву, в якій просив долучити до матеріалів справи інформаційну довідку № 298790143 від 10.02.2022, якою підтверджується відсутність нерухомого майна у ОСОБА_3 .

Суд, вислухавши доводи представника позивача та представника відповідача, вивчивши подане клопотання про зустрічне забезпечення позову та додані до нього документи, перевіривши матеріали справи, встановив наступне.

Відповідно до ч. 6 ст. 154 ЦПК України, питання застосування зустрічного забезпечення вирішується судом в ухвалі про забезпечення позову або в ухвалі про зустрічне забезпечення позову. Якщо клопотання про зустрічне забезпечення подане після застосування судом заходів забезпечення позову, питання зустрічного забезпечення вирішується судом протягом десяти днів після подання такого клопотання. Копія ухвали про зустрічне забезпечення направляється учасникам справи не пізніше наступного дня після її постановлення.

Згідно положень ч. 1, 3 ст. 154 ЦПК України суд може вимагати від особи, яка звернулась із заявою про забезпечення позову, забезпечити відшкодування збитків відповідача, які можуть бути спричинені забезпеченням позову (зустрічне забезпечення).

Суд зобов`язаний застосувати зустрічне забезпечення, якщо: позивач не має зареєстрованого в установленому законом порядку місця проживання (перебування) чи місцезнаходження на території України та майна, що знаходиться на території України, в розмірі достатньому для відшкодування можливих збитків відповідача, які можуть бути спричинені забезпеченням позову, у випадку відмови у позові; або суду надані докази того, що майновий стан позивача або його дії щодо відчуження майна чи інші дії можуть ускладнити або зробити неможливим виконання рішення суду про відшкодування збитків відповідача, які можуть бути спричинені забезпеченням позову, у випадку відмови у позові.

У відповідності до ст.154 ЦПК України зустрічне забезпечення, як правило, здійснюється шляхом внесення на депозитний рахунок суду грошових коштів у розмірі, визначеному судом. Строк надання зустрічного забезпечення визначається судом та не може перевищувати десяти днів з дня постановлення ухвали про забезпечення позову або ухвали про зустрічне забезпечення, якщо інше не випливає зі змісту заходів зустрічного забезпечення.

Частиною 5 ст. 154 ЦПК України визначено, що розмір зустрічного забезпечення визначається судом з урахуванням обставин справи. Заходи зустрічного забезпечення позову мають бути співмірними із заходами забезпечення позову, застосованими судом, та розміром збитків, яких може зазнати відповідач у зв`язку із забезпеченням позову.

При розгляді заяви про зустрічне забезпечення позову, суд враховує практику Європейського суду з прав людини. Так, згідно п. 43 Рішення по справі «Шмалько проти України» право на суд одним з аспектів якого є право на доступ, тобто право подати позов з приводу цивільно-правових питань до суду. Однак це право було б ілюзорним, якби правова система держави допускала, щоб остаточне судове рішення, яке має обов`язкову силу, не виконувалося на шкоду одній зі сторін.

Таким чином, невжиття заходів як забезпечення позову так і зустрічного забезпечення, може призвести до утруднення виконання рішення суду, а відтак й до порушення права особи на доступ до правосуддя, в аспекті ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод.

Разом з тим, суд враховує, що заходи зустрічного забезпечення позову застосовуються для того, щоб гарантувати виконання рішення суду і повинні застосовуватися лише у разі необхідності, оскільки, безпідставне звернення до даних дій може спричинити порушення прав та законних інтересів інших осіб чи учасників процесу.

Відповідно до ч. 1 ст. 81 ЦПК України, кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом.

Вирішуючи питання про зустрічне забезпечення позову, суд має брати до уваги інтереси не тільки сторін, а й інших осіб, права яких можуть бути порушені у зв`язку із застосуванням відповідних заходів.

Особа, яка подала заяву про зустрічне забезпечення, повинна обґрунтувати причини звернення із заявою про зустрічне забезпечення позову. З цією метою обов`язковим є подання доказів наявності фактичних обставин, з якими пов`язується застосування певного заходу до зустрічного забезпечення позову. У вирішенні питання про зустрічне забезпечення позову суд має здійснити оцінку обґрунтованості доводів заявника щодо необхідності вжиття відповідних заходів із врахуванням: розумності, обґрунтованості і адекватності вимог заявника щодо зустрічного забезпечення позову; забезпечення збалансованості інтересів сторін, а також інших учасників судового процесу; наявності зв`язку між конкретним заходом до зустрічного забезпечення позову і предметом позовної заяви, зокрема, чи спроможний такий захід забезпечити фактичне виконання судового рішення в разі задоволення позову; імовірність утруднення виконання або невиконання рішення суду в разі невжиття таких заходів; запобігання порушенню у зв`язку із вжиттям таких заходів прав та охоронюваних законом інтересів осіб, що не є учасниками даного судового процесу.

Так, судом встановлено, що 27.05.2020 позивач звернувся до суду з позовом до відповідачів, в якому просить суд: визнати недійсними електронні торги за лотом №412851, оформлені протоколом електронних торгів за № 476328 від 22.04.2020 року про продаж житлового будинку літ. «А-2» загальною площею 298,9 кв.м. з надвірними будівлями, що по АДРЕСА_1 за ціною 827 200,00 грн., проведені ДП «СЕТАМ» в рамках виконавчого провадження за №60896392 від 16.12.2019 року; скасувати рішення приватного нотаріуса Харківського міського нотаріального округу Куксіна С.Ю. про видачу Свідоцтва від 27.04.2020 року, зареєстроване в реєстрі за №1539, яким посвідчено право власності Товариства з обмеженою відповідальністю «АКВАКЛАД» ( ) на житловий будинок літ. «А-2» загальною площею 289,9 кв.м з надвірними будівлями по АДРЕСА_1 та на підставі якого 27.04.2020 року до Державного реєстру речових прав на нерухоме майно внесено запис за №52067681 про державну реєстрацію прав та їх обтяжень; стягнути на користь позивача судові витрати.

Ухвалою судді Київського районного суду м. Харкова від 28.05.2020 відкрито провадження у справі (а.с. 125).

Ухвалою Київського районного суду м. Харкова від 29 травня 2020 року заяву представника позивача ОСОБА_1 адвоката Мирось Сергія Васильовича, про забезпечення позову задоволено. Заборонено органам та суб`єктам державної реєстрації прав Міністерства юстиції України, державним реєстраторам, які утворені та діють відповідно до Закону України «Про державну реєстрацію речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень» вчиняти дії, пов`язані з державною реєстрацією речових прав на нерухоме майно, а саме вчиняти дії щодо відчуження, надання права користування, накладення заборон, передання в заставу (іпотеку), інших речових прав на житловий будинок літ. «А-2» загальною площею 298,9 кв. м з надвірними будівлями по АДРЕСА_1 до розгляду даної справи по суті та набрання судовим рішенням законної сили. Накладено арешт на житловий будинок літ. «А-2» загальною площею 298,9 кв. м з надвірними будівлями по АДРЕСА_1 до розгляду даної справи по суті та набрання судовим рішенням законної сили. Заборонено будь-яке проникнення і вселення ТОВ «АКВАКЛАД» в особі його директора, засновника чи будь-яким іншим особам, у т.ч. їх представників до житлового будинку літ. «А-2» загальною площею 298,9 кв. м з надвірними будівлями по АДРЕСА_1 до розгляду даної справи по суті та набрання судовим рішенням законної сили (а.с. 127-130).

Постановою Харківського апеляційного суду від 15 вересня 2020 року апеляційну скаргу «Акваклад» задоволено частково. Ухвалу Київського районного суду м. Харкова від 29 травня 2020 року змінено. Заяву представника позивача ОСОБА_1 адвоката Мирось С.В. про забезпечення позову задоволено частково. Вжито заходи забезпечення позову шляхом заборони відчуження житлового будинку літ. «А-2» загальною площею 298,9 кв. м. з надвірними будівлями по АДРЕСА_1 до розгляду даної справи по суті та набрання судовим рішенням законної сили.В іншій частині у задоволенні заяви відмовлено.

Обставини, зазначені у вказаній вище постанові 09.11.2020 були перевірені Верховним судом України, та встановлено, що обраний вид забезпечення позову у вигляді заборони відчуження житлового будинку літ. «А-2» загальною площею 298,9 кв.м з надвірними будівлями по АДРЕСА_1 не впливає на майновий стан відповідача як власника майна та не призводить до понесення додаткових витрат унаслідок його застосування.

Відповідно до пункту 1 частини третьої статті 154 ЦПК України, суд зобов`язаний застосувати зустрічне забезпечення, якщо позивач не має зареєстрованого в установленому законом порядку місця проживання (перебування) чи місцезнаходження на території України та майна, що знаходиться на території України, в розмірі, достатньому для відшкодування можливих збитків відповідача, які можуть бути спричинені забезпеченням позову, у випадку відмови у позові.

Предметом спору в справі є законність електронних торгів за лотом № 412851, оформлені протоколом електронних торгів № 476328 від 22.04.2020 року про продаж житлового будинку літ. «А-2» загальною площею 298,9 кв. м. з надвірними будівлями по АДРЕСА_1 за ціною 827200,00 грн., проведені ДП «СЕТАМ» в рамках виконавчого провадження № 60896392 від 16.12.2019 року.

Право власності Товариства з обмеженою відповідальністю «АКВАКЛАД» (код ЄДРПОУ - 43597008) на житловий будинок літ. «А-2» загальною площею 298,9 кв. м. з надвірними будівлями по АДРЕСА_1 було посвідчено рішення приватного нотаріуса Харківського міського нотаріального округу Куксіна С.Ю. про видачу Свідоцтва від 27.04.2020 року, зареєстроване в реєстрі за №1539 та на підставі якого 27.04.2020 року до Державного реєстру речових прав на нерухоме майно внесено запис № 52067681 про державну реєстрацію прав та їх обтяжень (з відкриттям розділу).

Відповідно до ч. 1 ст. 76 ЦПК України доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи.

Достатніми є докази, які у своїй сукупності дають змогу дійти висновку про наявність або відсутність обставин справи, які входять до предмета доказування (ч. 1 ст. 80 ЦПК України).

Згідно із ч. 6 ст. 81 ЦПК України доказування не може ґрунтуватися на припущеннях.

Згідно з положеннями статей 12, 81 ЦПК України цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін. Учасники справи мають рівні права щодо здійснення всіх процесуальних прав та обов`язків, передбачених законом. Кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень.

Тобто, обов`язок суду застосувати зустрічне забезпечення передбачається у випадку відсутності реєстрації місця проживання (перебування) чи місцезнаходження особи у встановленому законом порядку на території України та відсутності у такої особи майна, зареєстрованого у встановленому законом порядку, в достатньому розмірі для відшкодування можливих збитків відповідача.

Обґрунтовуючи клопотання про застосування зустрічного забезпечення, директор ТОВ «АКВАЛАД» ОСОБА_2 зазначив, що обраний спосіб забезпечення може спричинити відповідачу збитки. Вказує, що позивач не має зареєстрованого місця проживання (перебування) чи місцезнаходження на терирторії України та майна, що знаходиться на території України, за рахунок якого можливо було б відшкодувати збитки відповідача у зв`язку з наявністю ухвали про забезпечення позову. Через що відповідач вважає співмірним внесення на депозитний рвхунок суду грошових коштів у сумі 827 200,00 грн у якості зустрічного забезпечення позову.

Щодо посилання заявника на відсутність у ОСОБА_1 місця реєстрації проживання (перебування) чи місцезнаходження у встановленому законом порядку на території України, суд зазначає, що скасування реєстрації ОСОБА_1 в житловому будинку, щодо якого виник спір між сторонами, було здійснено примусово без повідомлення позивача ОСОБА_1 .

Також, директором ТОВ «АКВАКЛАД» Гоч В.В. не надано будь-яких доказів на підтвердження спричинення збитків, або які можуть бути спричинені йому даним забезпеченням позову. Окрім цього, заявник не обґрунтував суму грошових коштів, які мають бути внесені позивачем на депозитний рахунок суду.

Заходи зустрічного забезпечення позову мають бути співмірними із заходами забезпечення позову, застосованими судом, та розміром збитків, яких може зазнати відповідач у зв`язку із забезпеченням позову, розмір зустрічного забезпечення у сумі 827 200,00 грн. є необґрунтованим та жодним чином недоведеним у розрізі можливих збитків, яких може зазнати відповідач.

Виходячи з вищевикладеного, суд вважає, що підстави для застосування зуст річного забезпечення позову відсутні.

На підставі вищенаведеного, керуючись ст.ст. 149-150, 153, 154, 353, 354 ЦПК України, суд

ПОСТАНОВИВ:

У задоволенні клопотання представника відповідача - директора ТОВ «АКВАКЛАД» Гоч Віталія Володимировича про зустрічне забезпечення позову у цивільній справі № 953/8288/20 за позовом ОСОБА_1 до Приватного виконавця виконавчого округу в Харківській області Кудряшова Дмитра Вячеславовича, Державного підприємства «СЕТАМ», Товариства з обмеженою відповідальністю «АКВАКЛАД», третя особа на стороні відповідача: ТОВ «ОТП Факторинг Україна» про визнання недійсним електронних торгів, скасування рішення приватного нотаріуса про видачу свідоцтва та реєстрацію права власності - відмовити.

Ухвала може бути оскаржена шляхом подання апеляційної скарги до Харківського апеляційного суду протягом п`ятнадцяти днів з дня виготовлення повного тексту ухвали.

Повний текст ухвали складено та підписано 11 лютого 2022 року.

Суддя Колесник С.А.