"08" лютого 2022 р. Справа № 363/309/22
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

08.02.2022 року суддя Вишгородського районного суду Київської області Баличева М.Б., розглянувши заяву Комунального підприємства «Вишгородтепломережа» Вишгородської міської ради про видачу судового наказу щодо стягнення заборгованості за послуги з постачання теплової енергії місць загального користування з урахуванням індексу інфляції та 3 % річних з ОСОБА_1 ,-

ВСТАНОВИВ:

До Вишгородського районного суду Київської області надійшла заява Комунального підприємства «Вишгородтепломережа» Вишгородської міської ради про видачу судового наказу щодо стягнення заборгованості за послуги з постачання теплової енергії місць загального користування з урахуванням індексу інфляції та 3 % річних з ОСОБА_1 , за адресою: АДРЕСА_1 , в розмірі 4 664, 07 грн., яка склалась за період з 01.11.2013 року по 01.01.2022 року.

Дослідивши заяву про видачу судового наказу та додані до неї документи, вважаю необхідним відмовити у видачі судового наказу з наступних підстав.

Відповідно до п. 5 ч. 1 ст. 165 ЦПК України, суддя відмовляє у видачі судового наказу, якщо з моменту виникнення права вимоги пройшов строк, який перевищує позовну давність, встановлену законом для такої вимоги.

Відповідно до п. 9 Постанови Пленуму Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ від 23 грудня 2011 року № 14 «Про практику розгляду судами заяв у порядку наказного провадження», наявність спору про право можна встановити відсутністю документів, що підтверджують наявність суб`єктивного права у заявника; документів, що підтверджують порушення суб`єктивного права або документів, що підтверджують виникнення права вимоги, а також , якщо із доданих документів вбачається пропуск позовної давності.

Як вбачається з заяви про видачу судового наказу, заявник просить стягнути заборгованість, яка утворилася з 01.11.2013 року по 01.01.2022 року у розмірі 4 664, 07 грн.

Однак згідно довідки про розрахунки за надані послуги, вбачається що сума боргу, яку просить стягнути заявник нарахована за період з листопада 2013 року по січень 2022 року, тобто за період більший ніж три роки до дати звернення з заявою про видачу судового наказу до суду.

Із зазначеними вимогами заявник звернувся до суду 19 січня 2022 року, тобто з пропуском встановленого ст. 257 ЦПК України трирічного строку позовної давності.

Згідно ст. 256 ЦК України позовна давність - це строк, у межах якого особа може звернутися до суду з вимогою про захист свого цивільного права або інтересу. Відповідно до ст. 257 ЦК України, загальна позовна давність встановлюється тривалістю у три роки. Таким чином заявник звернувся з вимогою про стягнення заборгованості за період поза межами позовної давності.

З положень ч. 3 ст. 267 ЦК України вбачається, що позовна давність застосовується судом лише за заявою сторони у спорі, зробленою до винесення ним рішення.

Застосування строку позовної давності вирішується в судовому засіданні за клопотанням сторони у справі, тому при видачі судового наказу буде порушено право боржника щодо застосування позовної давності. Договір про збільшення позовної давності у письмовій формі з боржником не укладався, тому із заяви і поданих документів вбачається спір про право.

При вирішенні питання про стягнення вказаної заборгованості з боржника в порядку наказного провадження, він буде позбавлений можливості звернутися до суду з відповідною заявою про застосування строків позовної давності, чим можуть бути обмежені його права.

Враховуючи викладене, вважаю, що у видачі судового наказу слід відмовити, оскільки, подана заява містить вимогу про стягнення з боржника заборгованості за період, що перевищує строк позовної давності, роз`яснивши заявнику його право на звернення з вказаними у заяві вимогами в порядку позовного провадження з додержанням загальних правил щодо пред`явлення позову.

Керуючись ст. ст. 163, 165, 166, 260, 261, 353, 354 ЦПК України, суддя,-

УХВАЛИВ:

Відмовити комунальному підприємству «Вишгородтепломережа» Вишгородської міської ради у видачі судового наказу щодо стягнення заборгованості за послуги з постачання теплової енергії місць загального користування з урахуванням індексу інфляції та 3 % річних з ОСОБА_1 .

Ухвала може бути оскаржена шляхом подання апеляційної скарги до Київського апеляційного суду протягом п`ятнадцяти днів з дня її складення.

Ухвала суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги ухвала, якщо її не скасовано, набирає законної сили після розгляду справи апеляційним судом.

Суддя М.Б. Баличева