Провадження №2/756/1411/22
14 січня 2022 року місто Київ
Оболонський районний суд м. Києва в складі:
головуючого судді - Ткач М.М.,
за участі секретаря судового засідання - Тагієва Р.Д.,
розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду м. Києва в порядку спрощеного позовного провадження цивільну справу за позовом Фізичної особи - підприємця ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про стягнення заборгованості за договором оренди,
До Оболонського районного суду міста Києва через систему "Електронний суд" надійшла позовна заява представника Фізичної особи - підприємця ОСОБА_1 - Котлубовської І.В. до ОСОБА_2 про стягнення заборгованості за договором оренди.
Позовні вимоги обґрунтовані тим, що 13.05.2021 року між ФОП ОСОБА_1 (орендодавець) та ОСОБА_2 (орендар) було укладено договір оренди №А00112214, відповідно до якого орендодавець зобов`язався передати, а орендар прийняти в тимчасове оплатне користування будівельне та інше обладнання, а орендар зобов`язався виплачувати орендодавцю оренду плату і після закінчення терміну оренди, повернути йому зазначене обладнання.
У силу п. 1.2. договору оренди, найменування обладнання, що передається в оренду його комплектація, заставна вартість, ціна оренди, мінімальний строк оренди вказуються в відповідних додатках до цього договору , який є невід`ємною частиною Договору.
Відповідно до п.4.4. Договору при намірі Орендаря продовжити термін оренди останній зобов`язаний провести 100% передоплату за користуванням понад раніше обумовленого сторонами терміну оренди за наступний погоджений сторонами термін оренди. Якщо до моменту закінчення обумовленого сторонами терміну оренди Орендар не здійснив оплату наступного погодженого сторонами періоду оренди, обладнання повинне бути повернуто протягом двох днів з моменту закінчення терміну оренди. У випадку не повернення обладнання у зв`язку із закінченням терміну оренди в дводенний строк, орендодавець має право відмовитися від прийняття обладнання, про що сповістити орендаря, а орендар у такому випадку зобов`язаний відшкодувати орендодавцеві збитки (вартість майна) протягом 7 робочих днів з моменту закінчення терміну оренди та/або отримання повідомлення про відмову від прийняття обладнання.
У зв`язку з ненадходженням від орендаря на рахунок орендодавця станом на 18.06.2021 100% передоплати за користування обладнанням понад встановлений термін та непогодження сторонами наступного терміну оренди, договір оренди припинив свою дію та відповідно закінчився термін оренди 18.06.2021.
Проте, орендарем допущено порушення зобов`язання за договором оренди та повернуто обладнання з порушенням строків 19.08.2021 та невнесено орендну плату за період фактичного користування обладнанням.
Позивач та його представник в судове засідання не з`явилися, хоча про час та місце розгляду справи були повідомлені, натомість представник позивача ОСОБА_3 направила через систему «Електронний суд» від 30.12.2021 письмову заяву про проведення розгляду справи без її присутності, проти ухвалення заочного рішення не заперечувала.
Відповідач в судове засідання повторно не з`явився, про час та дату судового засідання повідомлявся належним чином, шляхом направлення судової повістки, про причини неявки суд не повідомив, відзив на позовну заяву не подав.
За таких обставин та за відсутності заперечень позивача, суд ухвалив провести заочний розгляд справи.
У зв`язку з неявкою в судове засіданні всіх осіб, які беруть участь у справі, відповідно до ч. 2 ст. 247 ЦПК України, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснювалось.
З`ясувавши фактичні обставини справи, на яких ґрунтуються позовні вимоги, вивчивши та дослідивши матеріали справи, об`єктивно оцінивши докази, які мають юридичне значення для розгляду справи та вирішення спору по суті суд дійшов наступного висновку.
Згідно п.1 ч.2 ст.11 ЦК України підставами виникнення цивільних прав та обов`язків, зокрема, є договори та інші правочини.
Частиною 1 ст. 626 ЦК України визначено, що договором є домовленість двох або більше сторін, спрямована на встановлення, зміну або припинення цивільних прав та обов`язків.
Згідно ст.6, ч.1 ст.627 та ч.1 ст.628 ЦК України сторони є вільними в укладені договору, виборі контрагента та визначенні умов договору з урахуванням вимог цього Кодексу, інших актів цивільного законодавства, звичаїв ділового обороту, вимог розумності та справедливості. Зміст договору становлять умови (пункти), визначені на розсуд сторін і погоджені ними, та умови, які є обов`язковими відповідно до актів цивільного законодавства.
За змістом ст.629 ЦК України договір є обов`язковим до виконання сторонами.
Відповідно до ч.1 ст.759 ЦК України за договором найму (оренди) наймодавець передає або зобов`язується передати наймачеві майно у користування за плату на певний строк.
Частиною 1 ст.760 ЦК України визначено, що предметом договору найму може бути річ, яка визначена індивідуальними ознаками і яка зберігає свій первісний вигляд при неодноразовому використанні (неспоживна річ).
За приписами ч.ч. 1,3,5 ст.762 ЦК України за користування майном з наймача справляється плата, розмір якої встановлюється договором найму. Договором або законом може бути встановлено періодичний перегляд, зміну (індексацію) розміру плати за користування майном. Плата за користування майном вноситься щомісячно, якщо інше не встановлено договором.
Судом встановлено, що 13.05.2021 між Фізичною особою - підприємцем ОСОБА_1 (далі - орендодавець, позивач) та ОСОБА_2 (далі - орендар, відповідач) було укладено договір оренди №А00112214, за яким орендодавець зобов`язався передати, а орендар прийняти в тимчасове оплатне користування будівельне та інше обладнання.
Згідно з п.1.2 зазначеного договору, найменування обладнання, що передається в оренду його комплектація, заставна вартість, ціна оренди, мінімальний строк оренди вказуються в відповідних додатках до цього договору, який є невід`ємною його частиною.
Відповідно до п.2.1 договору, орендна плата за користування обладнанням розраховується на підставі розцінок орендодавця з розрахунку за одну добу й вказується у відповідному додатку до цього договору, який є його невід`ємною частиною. Орендна плата розраховується орендодавцем і підлягає оплаті орендарем з дати зазначеної сторонами в акті прийому-передачі обладнання в оренду. Орендна плата нараховується до дати підписання сторонами акту здачі-прийому (повернення з тимчасового користування) обладнання з оренди.
Вартість оренди, зазначена у відповідному додатку, дійсна й не підлягає зміні орендодавцем за умови 100% передоплати орендарем вартості оренди за весь період, зазначений сторонами в Акті передачі обладнання в тимчасове користування.
За змістом п.п. 4.1, 4.3 договору, початок перебігу строку оренди кожної одиниці обладнання, зазначеного у відповідному додатку до цього договору, за який нараховується орендна плата, відраховується з дати передачі обладнання за актом передачі обладнання в тимчасове користування. Термін оренди обладнання розраховується як різниця між датою приймання обладнання з оренди й датою передачі в оренду, за умови 100% повернення обладнання в технічно справному незабрудненому стані.
Відповідно до п.п.3.1, 3.3.1 договору оренди, орендар проводить передоплату за оренду обладнання у розмірі 100% на підставі відповідного додатку до договору не пізніше дати передання обладнання в оренду. Гарантійний платіж означає платіж по забезпеченню виконання орендарем зобов`язань за цим договором, та сплачується орендодавцеві не пізніше дати передачі обладнання в оренду. Розмір гарантійного платежу зазначається у відповідному додатку і повертається орендарю на умовах, визначені цим договором. Гарантійний платіж знаходиться у орендодавця без нарахування будь-яких відсотків. Гарантійний платіж орендодавець самостійно використовує у випадку несплати орендної плати, та/або компенсує за рахунок гарантійного платежу будь-які збитки, заподіяні з вини орендаря, та/або зараховує у якості штрафної санкції.
На виконання вищезазначених умов договору, 17.06.2021 року ОСОБА_2 сплатив ФОП ОСОБА_1 гарантійний платіж в розмірі 2000,00 грн. та передоплату вартості оренди в розмірі 300,00 грн. за першу добу, що підтверджується копією прибуткового касового ордеру №4725.
Відповідно до п.4.4. договору оренди, при намірі Орендаря продовжити термін оренди останній зобов`язаний провести 100% передоплату за користуванням понад раніше обумовленого сторонами терміну оренди за наступний погоджений сторонами термін оренди. Якщо до моменту закінчення обумовленого сторонами терміну оренди Орендар не здійснив оплату наступного погодженого сторонами періоду оренди, обладнання повинне бути повернуто протягом двох днів з моменту закінчення терміну оренди. У випадку не повернення обладнання у зв`язку із закінченням терміну оренди в дводенний строк, орендодавець має право відмовитися від прийняття обладнання, про що сповістити орендаря, а орендар у такому випадку зобов`язаний відшкодувати орендодавцеві збитки (вартість майна) протягом 7 робочих днів з моменту закінчення терміну оренди та/або отримання повідомлення про відмову від прийняття обладнання.
Однак, починаючи з 18.06.2021 відповідач продовжив користуватися переданим за договором обладнанням, а плату за таке користування не вносив, чим порушив умови договору оренди.
У зв`язку з ненадходженням від орендаря на рахунок орендодавця станом на 18.06.2021 100% передоплати за користування обладнанням понад встановлений термін та непогодження сторонами наступного терміну оренди, договір оренди припинив свою дію та відповідно закінчився термін оренди 18.06.2021.
Згідно із п.5.5 договору орендар зобов`язаний повернути обладнання на склад орендодавця в день і час закінчення строку оренди, зазначеного у відповідному додатку до цього договору та/або в акті прийому-передачі обладнання в оренду, або зазначений у вимозі орендодавця про повернення обладнання у визначений строк, у визначених договором випадках.
Орендар зобов`язаний повернути обладнання орендодавцю за відповідним Актом передачі обладнання з тимчасового користування в комплектному і технічно справному стані після закінчення терміну оренди або протягом 2-х діб з моменту отримання вимоги орендодавця. (п. 6.2.8 Договору оренди).
У випадку відмови орендаря підписати акт повернення, орендодавець має право підписати акт самостійно, зробивши позначку про відмову орендаря від підпису, такий акт буде мати обов`язкову силу для обох сторін (п.5.7. Договору оренди).
Судом встановлено, що відповідачем допущено порушення зобов`язання за договором оренди та повернуто обладнання з порушенням строків, що підтверджується актом повернення обладнання з тимчасового користування за Договором оренди обладнання № А00112214 від 13.05.2021, складеного 19.08.2021 позивачем, з відміткою про відмову відповідача від підпису.
Відповідно до статті 772 Цивільного кодексу України, наймач, який затримав повернення речі наймодавцеві, несе ризик її випадкового знищення або випадкового пошкодження.
Відповідно до частин першої, другої статті 785 Цивільного кодексу України у разі припинення договору найму наймач зобов`язаний негайно повернути наймодавцеві річ у стані, в якому вона була одержана, з урахуванням нормального зносу або у стані, який було обумовлено в договорі. Якщо наймач не виконує обов`язку щодо повернення речі, наймодавець має право вимагати від наймача сплати неустойки у розмірі подвійної плати за користування річчю за час прострочення.
Законодавство у сфері орендних правовідносин пов`язує припинення обов`язків орендаря з фактом поверненням об`єкту договору оренди, тобто з моментом підписання акта приймання-передачі. У разі невиконання обов`язку, передбаченого частиною першою статті 785 ЦК України, цивільним законодавством визначена можливість стягнення неустойки за весь час прострочення виконання зобов`язання щодо повернення об`єкта оренди. Таким чином, право на стягнення неустойки, встановленої частиною другою статті 785 ЦК України, пов`язується з простроченням орендарем виконання зобов`язання з повернення орендованого майна за актом приймання-передачі.
У пункті 7.2 договору оренди сторони визначили, що за прострочення повернення майна по закінченню терміну оренди, орендар сплачує неустойку (пеню) в розмірі подвійної орендної плати за користування обладнанням після закінчення терміну оренди за кожен день прострочення без обмеження терміну нарахування такої неустойки.
За змістом статей 525, 526 Цивільного кодексу України зобов`язання мають виконуватися належним чином згідно з умовами договору та у встановлений строк. Одностороння відмова від виконання зобов`язання не допускається.
Боржник вважається таким, що прострочив, якщо він не приступив до виконання зобов`язання або не виконав його у строк, встановлений договором або законом. (ч. 1 ст. 612 Цивільного кодексу України)
Одностороння відмова від зобов`язання не звільняє винну сторону від відповідальності за порушення зобов`язання. (ч. 2 ст. 615 Цивільного кодексу України)
Разом з тим, вимогами ч. 1 ст. 614 Цивільного кодексу України передбачено, що особа, яка порушила зобов`язання, несе відповідальність за наявності її вини (умислу або необережності), якщо інше не встановлено договором або законом. Особа є невинуватою, якщо вона доведе, що вжила всіх залежних від неї заходів щодо належного виконання зобов`язання.
Цивільно-правова відповідальність - це покладення на правопорушника основаних на законі невигідних правових наслідків, які полягають у позбавленні його певних прав або в заміні невиконання обов`язку новим, або у приєднанні до невиконаного обов`язку нового додаткового.
Відповідно до ст. 549 Цивільного кодексу України, неустойкою (штрафом, пенею) є грошова сума або інше майно, які боржник повинен передати кредиторові у разі порушення боржником зобов`язання. Штрафом є неустойка, що обчислюється у відсотках від суми невиконаного або неналежно виконаного зобов`язання. Пенею є неустойка, що обчислюється у відсотках від суми несвоєчасно виконаного грошового зобов`язання за кожен день прострочення виконання.
Неустойка, стягнення якої передбачено частиною 2 статті 785 Цивільного кодексу України є самостійною майновою відповідальністю у сфері орендних правовідносин і для притягнення наймача, який порушив зобов`язання, до такої відповідальності необхідна наявність його вини (умислу або необережності) відповідно до вимог статті 614 Цивільного кодексу України. Така неустойка є подвійною платою за користування річчю за час прострочення, а не штрафною санкцією в розумінні ст. 549 Цивільного кодексу України та ст. 230 Господарського кодексу України. (постанова Верховного Суду від 30 жовтня 2019 року у справі № 924/80/19)
Згідно із ч. 1 ст. 81 Цивільного процесуального кодексу України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підстави своїх вимог або заперечень, надавши докази відповідно до вимог ст.ст. 77-80 Цивільного процесуального кодексу України.
Доказами є будь-які фактичні дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи (ч. 1 ст. 76 Цивільного процесуального кодексу України).
Відповідно до ч. 1 ст. 77 Цивільного процесуального кодексу України, належними є докази, які містять інформацію щодо предмета доказування.
Таким чином, належними вважатимуться докази, які обґрунтовують заявлені вимоги чи заперечення сторін або мають інше значення для вирішення справи і підлягають встановленню при ухваленні судового рішення. Вони мають належати до складу підстав позову або підстав заперечень проти нього і характеризуватися значущістю для визначення спірних правовідносин та зумовленістю цих фактів нормами матеріального права.
Відповідно до частини першої статті 13 Цивільного процесуального кодексу України, суд розглядає цивільні справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках.
На виконання вищезазначених норми процесуального законодавства відповідачем не надано суду належних та допустимих доказів, які б спростовували доводи позивача.
Таким чином, встановивши порушення з боку відповідача зобов`язань за Договором оренди, у суду наявні правові підстави для стягнення з відповідача на користь позивача, заявленої останнім орендної плати в сумі 18 900,00 грн. а також неустойки (пені) у розмірі 35 200, 00 грн.
Відповідно до положень ч. 1, 3 ст. 89 Цивільного процесуального кодексу України, суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів. Суд надає оцінку як зібраним у справі доказам в цілому, так і кожному доказу (групі однотипних доказів), який міститься у справі, мотивує відхилення або врахування кожного доказу (групи доказів).
З урахуванням викладеного, суд приходить до висновку, що позов ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про стягнення заборгованості за договором оренди, є обґрунтованим та таким, що підлягає задоволенню в повному обсязі.
У порядку статті 141 Цивільного процесуального кодексу України, ураховуючи задоволення позову в повному обсязі, з відповідача на користь позивача підлягає стягненню сплачений судовий збір у розмірі 908,00 грн.
Керуючись статтями 5, 12, 13, 76-81, 141, 259, 263, 265, 280, 282, 289, 354 ЦПК України, суд
Позовні вимоги Фізичної особи-підприємця ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про стягнення заборгованості за договором оренди - задовольнити.
Стягнути з ОСОБА_2 ( ІНФОРМАЦІЯ_1 , РНОКПП НОМЕР_1 , зареєстроване місце проживання: АДРЕСА_1 ) на користь Фізичної особи-підприємця ОСОБА_1 ( АДРЕСА_2 , РНОКПП НОМЕР_2 ) судовий збір в розмірі 908 (дев`ятсотт вісім) грн. 00 копійок.
Заочне рішення може бути переглянуте судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача.
Заяву про перегляд заочного рішення може бути подано протягом тридцяти днів з дня його проголошення.
Учасник справи, якому повне заочне рішення суду не було вручене у день його проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на подання заяви про його перегляд - якщо така заява подана протягом двадцяти днів з дня вручення йому повного заочного рішення суду.
Позивач має право оскаржити заочне рішення в загальному порядку. Заочне рішення набирає законної сили, якщо протягом строків, встановлених ЦПК України, не подані заява про перегляд заочного рішення або апеляційна скарга, або якщо рішення залишено в силі за результатами апеляційного розгляду справи.
Апеляційна скарга позивачем подається до Київського апеляційного суду протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.
Відомості про сторін:
1. Позивач: Фізична особа-підприємець ОСОБА_1 (адреса: АДРЕСА_2 ; РНОКПП: НОМЕР_2 );
2. Відповідач: ОСОБА_2 ( ІНФОРМАЦІЯ_1 , РНОКПП НОМЕР_1 , зареєстроване місце проживання: АДРЕСА_1 ).
Суддя М.М. Ткач