Справа № 473/4253/14-ц
УХВАЛА

іменем України

"11" лютого 2022 р. Вознесенський міськрайонний суд Миколаївської області у складі головуючої судді Ротар М.М., при секретарі Лукіянчиній Т.І.

розглянувши у відкритому судовому засіданні цивільну справу за позовом Публічного акціонерного товариства Дельта Банк до ОСОБА_1 , ОСОБА_2 про стягнення заборгованості за кредитним договором

встановив

08 вересня 2014 року позивач ПАТ Дельта Банк звернувся до суду з позовом до відповідачів, в якому вказував, що 09.10.2007 року між ПАТ Кредитпромбанк, правонаступником якого є ПАТ Дельта Банк та відповідачем ОСОБА_1 був укладений кредитний договір, згідно з умовами якого Банк надав кредитні кошти у розмірі 300000 дол. США з розрахунку 13,6% річних за користування кредитом на строк з 09.10.2007 року по 08.10.2022 рік.

Виконання зобов`язань за кредитним договором забезпечується порукою відповідно до укладеного між ПАТ Кредитпромбанк та ОСОБА_2 договором поруки від 09.10.2007 року.

Відповідно до договору купівлі-продажу прав вимоги від 26 червня 2013 року , що був укладений між ПАТ Кредитпромбанк та ПАТ Дельта Банк, до останнього перейшло право вимоги за кредитним договором № 03/1/293/07ZKLN, який був укладений між ПАТ Кредитпромбанк та ОСОБА_1 .

Посилаючись на те, що ОСОБА_1 належним чином не виконувала свої зобов`язання за кредитним договором у зв`язку з чим станом на 20.05.2014 року утворилася заборгованість у сумі: 2719939,58 грн. - заборгованість за кредитом; 341760,04 грн. - заборгованість за відсотками, представник позивача просив стягнути в солідарному порядку з відповідачів заборгованість за кредитним договором у розмірі 3061699,62 грн.

В подальшому представник позивача збільшив позовні вимоги та просив стягнути з відповідачів в солідарному порядку заборгованість на загальну суму 4077064,22 грн.

Ухвалою Вознесенського міськрайонного суду від 09.09.2014 року було прийнято позовну заяву до розгляду та відкрито провадження по справі, справу призначено до судового розгляду.

Ухвалою суду від 19.01.2015 року провадження по справі за позовом Публічного акціонерного товариства Дельта Банк до ОСОБА_1 , ОСОБА_2 про стягнення заборгованості за кредитним договором було зупинено до вирішення справи за позовом ОСОБА_2 до Публічного акціонерного товариства Дельта Банк про визнання договору поруки припиненим ( №490/15256/14-ц).

Рішенням Печерського районного суду міста Києва справа № 490/15256/14-ц від 21 травня 2021 року за позовом ОСОБА_2 до Публічного акціонерного товариства Дельта Банк про визнання договору поруки припиненим визнано договір поруки № 03/1/293/1/07- ZKLN від 09 жовтня 2007 року, укладений між ОСОБА_2 та ПАТ «ДельтаБанк» - припиненим.

Ухвалою суду від 04 листопада 2021 року провадження по справі за за позовом Публічного акціонерного товариства Дельта Банк до ОСОБА_2 про стягнення заборгованості за кредитним договором - поновлено та справа призначена до розгляду.

Відповідно до Витягу з Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань - юридична особа АТ « Дельта Банк» перебуває в стані припинення.

В судове засідання, яке було призначено на 10 годину 00 хвилин 09 грудня 2021 року представник позивача ПАТ «Дельта Банк» не з`явився, про час та місце був повідомлений належним чином, заяв на адресу суду не надіслав.

В судове засідання, яке було відкладено на 18 січня 2022 року о 10 годині 00 хвилин представник позивача ПАТ «Дельта Банк» повторно не з`явився, про час та місце був повідомлений належним чином, заяв на адресу суду не надіслав.

В судове засідання, яке було відкладено на 11 лютого 2022 року о 10 годині 30 хвилин представник позивача ПАТ «Дельта Банк» втретє не з`явився, про час та місце був повідомлений належним чином, заяв на адресу суду не надіслав.

Дослідивши матеріали справи суд прийшов до наступного.

Так, відповідно до ч.1 ст. 44 ЦПК України учасники судового процесу та їхні представники повинні добросовісно користуватися процесуальними правами; зловживання процесуальними правами не допускається.

На осіб, які беруть участь у справі, покладається загальний обов`язок - добросовісно здійснювати свої процесуальні права і виконувати процесуальні обов`язки.

При цьому під добросовісністю необхідно розуміти таку реалізацію прав і виконання обов`язків, що передбачають користування правами за призначенням, здійснення обов`язків у межах, визначених законом, недопустимість посягання на права інших учасників цивільного процесу, заборона зловживати наданими правами.

Згідно ч.3 ст. 131 ЦПК України учасники судового процесу зобов`язані повідомляти суд про причини неявки у судове засідання. У разі неповідомлення суду про причини неявки вважається, що учасники судового процесу не з`явилися в судове засідання без поважних причин.

Відповідно до ч.ч. 1,2, 5 ст. 223 ЦПК України неявка у судове засідання будь-якого учасника справи за умови, що його належним чином повідомлено про дату, час і місце цього засідання, не перешкоджає розгляду справи по суті, крім випадків, визначених цією статтею. Суд відкладає розгляд справи в судовому засіданні в межах встановленого цим Кодексом строку з таких підстав: 1) неявка в судове засідання учасника справи, щодо якого відсутні відомості про вручення йому повідомлення про дату, час і місце судового засідання; 2) перша неявка в судове засідання учасника справи, якого повідомлено про дату, час і місце судового засідання, якщо він повідомив про причини неявки, які судом визнано поважними; 3) виникнення технічних проблем, що унеможливлюють участь особи у судовому засіданні в режимі відеоконференції, крім випадків, коли відповідно до цього Кодексу судове засідання може відбутися без участі такої особи; 4) необхідність витребування нових доказів, у випадку коли учасник справи обґрунтував неможливість заявлення відповідного клопотання в межах підготовчого провадження; 5) якщо суд визнає потрібним, щоб сторона, яка подала заяву про розгляд справи за її відсутності, дала особисті пояснення. Викликати позивача або відповідача для особистих пояснень можна і тоді, коли в справі беруть участь їх представники. У разі повторної неявки позивача в судове засідання без поважних причин або неповідомлення ним про причини неявки суд залишає позовну заяву без розгляду, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності, і його нез`явлення не перешкоджає вирішенню спору.

Відповідно до п.3 ч.1 ст. 257 ЦПК України суд постановляє ухвалу про залишення позову без розгляду, якщо належним чином повідомлений позивач повторно не з`явився в судове засідання або не повідомив про причини неявки, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності і його нез`явлення не перешкоджає розгляду справи.

Системний аналіз наведених норм процесуального права свідчить про те, що законодавець диференціює необхідність врахування судом поважності/неповажності причин неявки позивача до суду залежно від того, яке це судове засідання: перше чи повторне. Тобто процесуальний закон не вказує на необхідність врахування судом поважності причин повторної неявки позивача до суду. Такі положення процесуального закону пов`язані з принципом диспозитивності цивільного судочинства, за змістом якого особа, яка бере участь у справі, самостійно розпоряджається наданими їй законом процесуальними правами.

Зазначені наслідки настають незалежно від причин повторної неявки, які можуть бути поважними. Таким чином, навіть маючи докази поважності причин неявки позивача, суд залишає позовну заяву без розгляду. Зазначена норма дисциплінує позивача як ініціатора судового розгляду, стимулює його належно користуватися своїми правами та не затягувати розгляд справи. Якщо позивач не може взяти участь в судовому засіданні, він може подати заяву про розгляд справи за його відсутності. Така заява може бути подана на будь-якій стадії розгляду справи.

Таким чином, згідно з вимогами ЦПК України суд не зобов`язаний з`ясовувати причини повторної неявки в судове засідання належним чином повідомленого позивача і у випадку повторної неявки позивача, якщо від нього не надійшла заява про розгляд справи за його відсутності, суд залишає позовну заяву без розгляду.

Правове значення в такому випадку має лише належне повідомлення позивача про день та час розгляду справи, повторність неявки в судове засідання та неподання ним заяви про розгляд справи за його відсутності.

Наведений правовий висновок викладений в постанові Верховного Суду від 20.09.2020 року в справі № 658/1141/18.

У рішеннях від 28 жовтня 1998 у справі «Осман проти Сполученого королівства» та від 19 червня 2001 року у справі «Креуз проти Польщі» Європейський суд з прав людини (далі - ЄСПЛ) роз`яснив, що реалізуючи пункт 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод щодо доступності правосуддя, держави-учасниці цієї Конвенції вправі встановлювати правила судової процедури, в тому числі й процесуальні заборони й обмеження, зміст яких полягає в запобіганні безладного руху в судовому процесі. Вказаними рішеннями ЄСПЛ визначено, що сторона, яка задіяна в ході судового розгляду справи, зобов`язана з розумним інтервалом часу сама цікавитися провадженням у її справі, добросовісно користуватися належними їй процесуальними правами та неухильно виконувати процесуальні обов`язки.

У рішенні від 07 липня 1989 року у справі «Юніон Аліментаріа Сандерс С. А. проти Іспанії» ЄСПЛ вказав, що заявник зобов`язаний демонструвати готовність брати участь на всіх етапах розгляду, що стосуються безпосередньо його, утримуватися від використання прийомів, які пов`язані із зволіканням у розгляді справи, а також максимально використовувати всі засоби внутрішнього законодавства для прискорення процедури слухання.

Таким чином, враховуючи вищевикладене, суд вважає, що є підстави для залишення позовної заяви Публічного акціонерного товариства Дельта Банк до ОСОБА_2 про стягнення заборгованості за кредитним договором без розгляду, відповідно до вимог, передбачених п.3 ч.1 ст.257 ЦПК України.

Керуючись п.3 ч.1 ст.257, ст.ст. 260, 261 ЦПК України, суд

постановив

позовну заяву Публічного акціонерного товариства Дельта Банк до ОСОБА_1 , ОСОБА_2 про стягнення заборгованості за кредитним договором - залишити без розгляду.

Ухвала може бути оскаржена в апеляційному порядку до Миколаївського апеляційного суду шляхом подачі апеляційної скарги протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення.

Суддя М.М. Ротар