У Х В А Л А

іменем України

про призначення експертизи

Справа № 126/2200/20

Провадження № 2/126/39/2022

"03" лютого 2022 р. м. Бершадь

Бершадський районний суд Вінницької області

в складі головуючого судді Рудя О.Г.

із секретарем Кучанською В.М.

за участю представника позивача ОСОБА_1

розглянувши у відкритому судовому засіданні в місті Бершадь цивільну справу за позовом ОСОБА_2 до Державного кадастрового реєстратора Відділу у Бершадському районі Головного управління Держгеокадастру у Вінницькій області Чвертка Романа Петровича, Головного управління Держгеокадастру у Вінницькій області, Устянської сільської ради Бершадського району Вінницької області, ОСОБА_3 про усунення перешкод у користуванні земельною ділянкою шляхом скасування запису в Поземельній книзі, скасування в Державному земельному кадастрі реєстрацію земельної ділянки, визнання незаконним рішення від 22.07.2020 р. № РВ-020 і зобов`язання вчинити дії, скасування запису про державну реєстрацію речового права та витребування земельної ділянки з чужого незаконного володіння, -

ВСТАНОВИВ:

ОСОБА_2 звернулась в суд з позовом до Державного кадастрового реєстратора Відділу у Бершадському районі Головного управління Держгеокадастру у Вінницькій області Чвертка Романа Петровича, Головного управління Держгеокадастру у Вінницькій області, Бершадської міської ради, ОСОБА_3 про усунення перешкод у користуванні земельною ділянкою.

Представник відповідача ОСОБА_3 - адвокат Рижавський С.С. подав до суду клопотання про призначення судової почеркознавчої експертизи по справі.

В обґрунтування необхідності проведення експертизи посилається на те, що одним із доказів, які долучено до матеріалів справи, є заява позивача ОСОБА_2 про відмову від земельного паю, який був виділений їй з колишнього КСП «Ранок», шляхом заміни на земельний пай земель резерву (колишній сад), яка межує з СФГ «Надія» від 2004 року. ОСОБА_2 під час допиту в судовому засіданні повідомила що заяву про відмову від земельного паю від 2004 року вона не подавала та не підписувала. У зв`язку з цим виникло питання, яким чином в порушення приписів ч. 4 ст. 116 Земельного кодексу України, позивачці було видано дві земельні ділянки по одному і тому ж виду цільового призначення. Без встановлення належності чи неналежності підпису позивачу в заяві ОСОБА_2 про відмову від земельного паю, який був виділений їй з колишнього КСП «Ранок» шляхом заміни земельного паю земель резерву (колишній сад) яка межує з СФГ «Надія» від 2004 року, неможливо встановити законність укладеного договору оренди земельної ділянки за кадастровим номером :03:001:0078 укладеним з гр. ОСОБА_3 на підставі 31 сесії 7 скликання Устянської сільської ради від 22.01.2020 року про надання в оренду земельної ділянки площею 15 га.

Представник позивача - адвокат Корнійчук С.А. в судовому засіданні заперечив проти задоволення клопотання представника відповідача, вказав, що заява ОСОБА_2 від січня 2004 року не впливає на її позовні вимоги і не стосується предмету спору в даній цивільній справі.

Інші сторони в судове засідання не з`явилися.

Заслухавши пояснення представника позивача, дослідивши клопотання про призначення судової почеркознавчої експертизи, матеріали цивільної справи, суд вважає, що клопотання не підлягає задоволенню на підставі наступного.

Відповідно до п. 8 ч. 2 ст. 197 ЦПК України у підготовчому судовому засіданні суд вирішує питання про призначення експертизи, виклик у судове засідання експертів, свідків, залучення перекладача, спеціаліста.

Відповідно до ст.13 ЦПК України суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках.

Відповідно до ст. 76 ЦПК України доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. Ці дані встановлюються такими засобами, як серед іншого, висновками експертів.

Відповідно до статті 1 Закону України "Про судову експертизу" судова експертиза - це дослідження експертом на основі спеціальних знань матеріальних об`єктів, явищ і процесів, які містять інформацію про обставини справи, що перебуває у провадженні, зокрема, суду.

Судова експертиза призначається лише у разі дійсної потреби у спеціальних знаннях для встановлення фактичних даних, що входять до предмета доказування, тобто у разі, коли висновок експерта не можуть замінити інші засоби доказування, оскільки одним із принципів призначення судової експертизи є принцип доцільності.

Відповідно до положень ч. 1 ст. 103 ЦПК України суд призначає експертизу за сукупності таких умов:

1) для з`ясування обставин, що мають значення для справи, необхідні спеціальні знання у сфері іншій, ніж право, без яких встановити відповідні обставини неможливо;

2) сторонами (стороною) не надані відповідні висновки експертів із цих самих питань або висновки експертів викликають сумніви щодо їх правильності.

Як роз`яснено у п. п. 1, 2 Постанови Пленуму Верховного Суду України від 30.05.1997 року № 8 «Про судову експертизу в кримінальних і цивільних справах», звернути увагу судів на необхідність суворого додержання вимог закону при призначенні судових експертиз та використанні їх висновків. Вказано на неприпустимість призначення експертизи у випадках, коли з`ясування певних обставин не потребує спеціальних знань, а також порушення перед експертом правових питань, вирішення яких віднесено законом до компетенції суду. Судова експертиза призначається лише у разі дійсної потреби у спеціальних знаннях для встановлення фактичних даних, що входять до предмета доказування, тобто у разі, коли висновок експерта не можуть замінити інші засоби доказування.

Відповідно до ст. 105 ЦПК України, призначення експертизи судом є обов`язковим у разі заявлення клопотання про призначення експертизи обома сторонами. Призначення експертизи судом є обов`язковим також за клопотанням хоча б однієї із сторін, якщо у справі необхідно встановити: характер і ступінь ушкодження здоров`я; психічний стан особи; вік особи, якщо про це немає відповідних документів і неможливо їх одержати.

Частиною 2 ст.102 ЦПК України встановлено, що предметом висновку експерта може бути дослідження обставин, які входять до предмета доказування та встановлення яких потребує наявних у експерта спеціальних знань.

Поняття «юридичний спір» має тлумачитися широко, з урахуванням підходу Європейського суду з прав людини до тлумачення поняття «спір про право» (п. 1 ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод). Зокрема, ЄСПЛ зазначив, що відповідно до духу Конвенції поняття «спір про право» має розглядатися не суто технічно, йому слід надавати сутнісного, а не формального значення.

Предмет спору це об`єкт спірного правовідношення, з приводу якого виник спір. Предмет позову розуміють як певну матеріально-правову вимогу позивача до відповідача, стосовно якої позивач просить прийняти судове рішення.

Підстави позову це обставини, якими позивач обґрунтовує свої вимоги щодо захисту права та охоронюваного законом інтересу.

Тобто правові підстави позову це зазначена в позовній заяві нормативно-правова кваліфікація обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги.

З огляду на предмет спору, про усунення перешкод у користуванні земельною ділянкою шляхом скасування запису в Поземельній книзі, скасування в Державному земельному кадастрі реєстрацію земельної ділянки, визнання незаконним рішення від 22.07.2020 р. № РВ-020 і зобов`язання вчинити дії, скасування запису про державну реєстрацію речового права та витребування земельної ділянки з чужого незаконного володіння, суд приходить до висновку, що призначення в даній справі почеркознавчої експертизи жодним чином не стосується обставин справи та предмету доказування у даній справі.

Також суд зазначає, що 08.11.2021 року підготовче провадження у даній справі закрито, встановлено порядок з`ясування обставин, на які сторони посилаються як на підставу своїх вимог і заперечень, та порядок дослідження доказів, якими вони обґрунтовуються під час розгляду справи по суті.

Таким чином, суд вважає, що призначення заявленої в клопотанні представником відповідача експертизи є таким, що не впливає на правильний розгляд справи по суті спору та призведе до фактичного затягування розгляду справи.

Відповідно до ч.1 ст.89 ЦПК України суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів. Ч. 3 цієї ж статті передбачено, що суд надає оцінку як зібраним у справі доказам в цілому, так і кожному доказу (групі однотипних доказів), який міститься у справі, мотивує відхилення або врахування кожного доказу (групи доказів). При цьому, жодні докази не мають для суду заздалегідь встановленої сили. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності.

Питання чи мали місце обставини (факти), якими обґрунтовувалися вимоги та заперечення, та якими доказами вони підтверджуються вирішується судом під час ухвалення рішення як це передбачено ч.1 ст. 264 ЦПК України.

За наведених обставин, суд приходить до висновку про відсутність підстав для задоволення клопотання про призначення експертизи.

Керуючись ст. 43,103, 258, 263 ЦПК України, суд,-

УХВАЛИВ:

Відмовити в задоволені клопотання представника відповідача ОСОБА_3 - адвоката Рижавського С.С. про призначення почеркознавчої експертизи у справі № 126/2200/20.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя О. Г. Рудь