Справа № 610/373/22
Номер провадження 2/610/386/2022
УХВАЛА

про залишення позовної заяви без руху

10.02.2022 м. Балаклія

Суддя Балаклійського районного суду Харківської області Сіренко Н.С., розглянувши позовну заяву ОСОБА_1 до Товариства з обмеженою відповідальністю «Курганський бройлер» про стягнення заборгованості по заробітній платі та середнього заробітку за весь час затримки розрахунку при звільненні,

ВСТАНОВИВ:

08.02.2022 ОСОБА_1 звернувся до суду із позовом до Товариства з обмеженою відповідальністю «Курганський бройлер» про стягнення заборгованості по заробітній платі за період з січня по 30 червня 2021 року в сумі 36000,00 грн. та середнього заробітку за весь час затримки розрахунку при звільненні в сумі 32652,62 грн.

Одночасно із пред`явленням даного позову позивачем заявлено клопотання про витребування у відповідача довідки про загальну суму заборгованості по виплаті заробітної плати; довідки про середній заробіток (середньоденний та середньомісячний); інформацію про кількість днів невикористаною відпустки та про розмір нарахованої при звільненні компенсації за всі дні невикористаної відпустки.

Дослідивши матеріали справи, вважаю, що заяву слід залишити без руху з наступних підстав.

Статтями 175, 177 ЦПК України встановлені вимоги до форми, змісту позовної заяви і документів, що додаються до позовної заяви.

Всупереч положенням ст. 175 ЦПК України, позовна заява ОСОБА_2 не містить обґрунтованого розрахунку сум, що стягуються, а також не зазначено доказів, що підтверджують вказані обставини.

Обгруновуючи свої вимоги позивач посилається на те, що він неодноразово звертався до відповідача з вимогами надати довідку про розмір заборгованості та провести остаточний розрахунок при звільненні, однак документального підтвердження цього суду не надано.

Частиною 5 статті 177 ЦПК України регламентовано, що позивач зобов`язаний додати до позовної заяви всі наявні в нього докази, що підтверджують обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги (якщо подаються письмові чи електронні докази позивач може додати до позовної заяви копії відповідних доказів).

Згідно ч. 4 ст. 84 ЦПК України якщо доказ не може бути поданий у встановлений законом строк з об`єктивних причин, учасник справи повинен про це письмово повідомити суд та зазначити: доказ, який не може бути подано; причини, з яких доказ не може бути подано у зазначений строк; докази, які підтверджують, що особа здійснила всі залежні від неї дії, спрямовані на отримання вказаного доказу.

Відповідно до ч. 1 ст. 84 ЦПК України учасник справи, у разі неможливості самостійно надати докази, вправі подати клопотання про витребування доказів судом. Таке клопотання повинно бути подане в строк, зазначений у частинах другій та третій статті 83 цього Кодексу. Якщо таке клопотання заявлено з пропуском встановленого строку, суд залишає його без задоволення, крім випадку, коли особа, яка його подає, обґрунтує неможливість його подання у встановлений строк з причин, що не залежали від неї.

З урахуванням викладеного, клопотання позивача про витребування доказів не відповідає вимогам ст. 84 ЦПК України.

Частиною 4 ст. 177 ЦПК України встановлено, що до позовної заяви додаються документи, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, що підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Відповідно до ч. 2 ст. 133 ЦПК України розмір судового збору, порядок його сплати, повернення і звільнення від сплати встановлюються законом.

Згідно підпункту 2 пункту 1 частини 2 статті 4 Закону України «Про судовий збір», за подання до суду фізичною особою або фізичною особою-підприємцем позовної заяви майнового характеру судовий збір становить 1 відсоток ціни позову, але не менше 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб та не більше 5 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Частиною 1 ст. 4 Закону України «Про судовий збір» передбачено, що судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.

Статтею 7 Закону України «Про Державний бюджет України на 2022 рік» встановлено у 2022 році прожитковий мінімум для працездатних осіб з 01.01.2022 у розмірі 2481 гривні.

У позовній заяві вказано, що позивач звільнений від сплати судового збору згідно п.1 ч.1 ст. 5 Закону України «Про судовий збір».

Пунктом 1 ч. 1 ст. 5 Закону України «Про судовий збір» встановлено, що від сплати судового збору під час розгляду справи в усіх судових інстанціях звільняються позивачі - у справах про стягнення заробітної плати та поновлення на роботі.

Як вбачається зі змісту позовної заяви, позивач просить стягнути з відповідача заборгованість по заробітній платі та середній заробіток за час затримки розрахунку при звільнені.

За висновком Великої Палати Верховного суду у справі № 910/4518/16 від 30.01.2019 вказано, що за змістом приписів ст. ст. 94, 116, 117 КЗпП України та ст. ст. 1, 2 Закону України «Про оплату праці» середній заробіток за час затримки розрахунку при звільненні за своєю правовою природою є спеціальним видом відповідальності роботодавця, спрямованим на захист прав звільнених працівників щодо отримання ними в передбачений законом строк винагороди за виконану роботу (усіх виплат, на отримання яких працівники мають право згідно з умовами трудового договору і відповідно до державних гарантій), який нараховується у розмірі середнього заробітку та не входить до структури заробітної плати.

Пільга щодо сплати судового збору, передбачена п. 1 ч. 1 ст. 5 Закону України «Про судовий збір», згідно з якою від сплати судового збору під час розгляду справи в усіх судових інстанціях звільняються позивачі - у справах про стягнення заробітної плати та поновлення на роботі, не поширюється на вимоги позивачів про стягнення середнього заробітку за час затримки розрахунку при звільненні під час розгляду таких справ в усіх судових інстанціях.

Таким чином, позивачем не сплачений судовий збір за вимогу майнового характеру - щодо стягнення середнього заробітку за час затримки розрахунку при звільненні.

До позовної заяви не додано ніяких клопотань про відстрочення чи розстрочення сплати судового збору.

Враховуючи викладене, позивач має сплатити судовий збір у розмірі встановленому п.п. 2 п. 1 ч. 2 ст. 4 Закону України «Про судовий збір», за вимогу майнового характеру (стягнення середнього заробітку за час затримки розрахунку при звільненні) в сумі 992,40 грн.

Реквізити для сплати судового збору:

Реквізити для сплати судового збору:

Населений пункт Балаклійський районний суд Харківської області/Балаклійська міська ТГ

Отримувач коштів ГУК Харків обл/МТГ Балаклія/22030101

Код отримувача (код за ЄДРПОУ) 37874947

Банк отримувача Казначейство України (ел. адм. подат.)

Рахунок отримувача UA0020577

Код класифікації доходів бюджету 22030101

Найменування коду класифікації доходів бюджету Судовий збір (Державна судова адміністрація України, 050)

Платник Назва платника (для юридичної особи), ПІБ та адреса (для фізичної особи)

Призначення платежу *;101; _________ (8 зн.. код ЄДРПОУ або РН облікової картки платника податків, або, відповідно до законодавства, серія та номер паспорта громадянина України);

Судовий збір, за позовом ___________ (ПІБ чи назва установи, організації позивача), Балаклійський районний суд Харківської області

Згідно ч.ч. 1, 2 ст. 185 ЦПК України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175 і 177 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху, в якій зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

Відповідно до вимог ст. 185 ЦПК України, якщо позивач відповідно до ухвали суду у встановлений строк виконає вимоги, визначені статтями 175 і 177 цього Кодексу, сплатить суму судового збору, позовна заява вважається поданою в день первісного її подання до суду. Якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, заява вважається неподаною і повертається позивачеві.

Враховуючи викладене, керуючись ст.ст. 84, 175-177, 185, 260, 261, 353 ЦПК України, -

ПОСТАНОВИВ:

Позовну заяву ОСОБА_1 до Товариства з обмеженою відповідальністю «Курганський бройлер» про стягнення заборгованості по заробітній платі та середнього заробітку за весь час затримки розрахунку при звільненні - залишити без руху.

Надати позивачу строк для усунення зазначених недоліків протягом десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

Роз`яснити, що у разі невиконання ухвали заява вважатиметься неподаною та буде повернута позивачеві.

Ухвала може бути оскаржена в апеляційному порядку лише в частині визначення розміру судових витрат шляхом подачі апеляційної скарги до Харківського апеляційного суду в п`ятнадцятиденний строк з дня її складення. В іншій частині ухвала оскарженню не підлягає.

Учасник справи, якому ухвала не була вручена у день її складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційну скаргу подано протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому ухвали суду.

Суддя Н.С.Сіренко