Справа № 202/5574/21
Провадження № 2/202/514/2022
27 січня 2022 року Індустріальний районний суд м. Дніпропетровська у складі:
головуючої судді - Бєсєди Г.В.
за участю секретаря - Голобородько О.М.
розглянувши у відкритому судовому засіданні цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу,
До Індустріального районного суду м. Дніпропетровська звернулася ОСОБА_1 з позовом до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу.
В обґрунтування поданої заяви ОСОБА_1 зазначила, що з ОСОБА_2 вони припинили шлюбно-сімейні відносини та проживають окремо. Від шлюбу спільних дітей не має. Подальше сумісне життя, примирення та збереження родини неможливе.
ОСОБА_1 подала заяву, в якій просить суд розглянути справу без її участі.
Відповідач ОСОБА_2 у судові засідання не з`являвся, повідомлявся про час і місце розгляду справи, причину неявки не повідомив, відзив на позов не надав, у зв`язку з чим судом проведено заочний розгляд справи на підставі наявних доказів.
Суд, дослідивши матеріали цивільної справи, вважає, що позовна заява підлягає задоволенню з огляду на наступне.
Судом встановлено, що сторони одружені з 25.08.2018 року, відповідно до свідоцтва про шлюб серії НОМЕР_1 , виданого Чечелівським районним у місті Дніпрі відділом державної реєстрації актів цивільного стану Головного територіального управління юстиції у Дніпропетровській області, 25.08.2018 року, актовий запис № 1049.
Відповідно до положень ст. 24 Сімейного кодексу України, шлюб ґрунтується на вільній згоді жінки та чоловіка. Примушування жінки та чоловіка до шлюбу не допускається.
Дружина та чоловік зобов`язані спільно піклуватися про побудову сімейних відносин між собою та членами сім`ї на почуттях взаємної любові, поваги, дружби, взаємодопомоги. Дружина та чоловік відповідальні один перед одним, перед іншими членами сім`ї за свою поведінку в ній. (ст. 55 Сімейного кодексу України).
Згідно положень частини третьої та четвертої ст. 56 Сімейного кодексу України кожен з подружжя має право припинити шлюбні відносини. Примушування до припинення шлюбних відносин, примушування до їх збереження є порушенням права дружини, чоловіка на свободу та особисту недоторканість і може мати наслідки, встановлені законом.
Статтею 104 Сімейного кодексу України передбачено, що шлюб припиняється внаслідок його розірвання. А згідно з вимогами ст. 105 Сімейного кодексу України, шлюб припиняється внаслідок його розірвання за позовом одного з подружжя на підставі рішення суду.
Відповідно до ст. 112 СК України, суд постановляє рішення про розірвання шлюбу, якщо буде встановлено, що подальше спільне життя подружжя і збереження шлюбу суперечило б інтересам одного з них, інтересам їхніх дітей, що мають істотне значення.
З урахуванням викладеного, приймаючи до уваги, що сторони разом не проживають та спільного господарства не ведуть, та подальше спільне життя і збереження шлюбу суперечить їх інтересам, суд вважає, що даний шлюб необхідно розірвати.
Відповідно до ст. 113 СК України особа, яка змінила своє прізвище у зв`язку з реєстрацією шлюбу, має право після розірвання шлюбу надалі іменуватися цим прізвищем або відновити своє дошлюбне прізвище.
Як вбачається із свідоцтва про шлюб серії НОМЕР_1 , виданого Чечелівським районним у місті Дніпрі відділом державної реєстрації актів цивільного стану Головного територіального управління юстиції у Дніпропетровській області, дошлюбне прізвище позивача є ОСОБА_3 .
З урахуванням викладеного, суд вважає, що вимоги позивача необхідно задовольнити, присвоївши їй дошлюбне прізвище.
Відповідно до положень ст. 141 ЦПК України з відповідача підлягає стягненню на користь позивача судовий збір в розмірі 908 грн.
Відповідно до п. 1 ч. 3 ст. 133 ЦПК України до витрат, пов`язаних з розглядом справи, належать витрати: на професійну правничу допомогу.
З приводу відшкодування витрат на професійну правничу допомогу, суд виходить з того, що позивачем з метою документального підтвердження фактично понесених витрат на правову допомогу надано договір № 51/21 від 05.09.2021 року, додаток № 1 до договору, акт приймання наданих послуг від 08.09.2021 року, квитанція від 05.09.2021 року, за якими вартість виконаних робіт адвокатом склала 900 грн., які підлягають стягненню з відповідача.
На підставі викладеного, керуючись ст. ст. 141, 229, 258, 259, 263-265, 273, 280-282, 354 ЦПК України, суд, -
Позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу- задовольнити.
Шлюб між ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , ( АДРЕСА_1 ,реєстраційний номер облікової картки платника податків НОМЕР_2 ) та ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , ( АДРЕСА_2 , реєстраційний номер облікової картки платника податків НОМЕР_3 ) зареєстрований 25.08.2018 року Чечелівським районним у місті Дніпрі відділом державної реєстрації актів цивільного стану Головного територіального управління юстиції у Дніпропетровській області, актовий запис № 1049 - розірвати.
Після розірвання шлюбу прізвище ОСОБА_1 змінити на дошлюбне - ОСОБА_3 .
Стягнути з ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , ( АДРЕСА_2 , реєстраційний номер облікової картки платника податків НОМЕР_3 ) на користь ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , ( АДРЕСА_1 ,реєстраційний номер облікової картки платника податків НОМЕР_2 ) сплачений судовий збір в сумі 908 (дев`ятсот вісім) грн. та витрати на професійну правничу допомогу у сумі 900 (дев`ятсот) грн.
Заочне рішення може бути переглянуте судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача.
Заяву про перегляд заочного рішення може бути подано протягом тридцяти днів з дня його проголошення.
Відповідач, якому повне заочне рішення суду не було вручене у день його проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на подання заяви про його перегляд - якщо така заява подана протягом двадцяти днів з дня вручення йому повного заочного рішення суду.
Строк на подання заяви про перегляд заочного рішення може бути також поновлений в разі пропуску з інших поважних причин.
Позивач, а також особи, які не брали участі у справі, якщо суд вирішив питання про їхні права, свободи, інтереси та (або) обов`язки, мають право оскаржити рішення суду в апеляційному порядку повністю або частково.
Апеляційна скарга на рішення суду подається до суду апеляційної інстанції протягом тридцяти днів з дня його проголошення.
Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.
Учасник справи, якому повне рішення суду не було вручено у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження - якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.
Заочне рішення набирає законної сили, якщо протягом встановлених строків не подані заява про перегляд заочного рішення або апеляційна скарга, або якщо рішення залишено в силі за результатами апеляційного розгляду справи.
Суддя: Г.В. Бєсєда