Постанова
Іменем України

27 січня 2022 року
м. Київ

справа № 359/5844/20

провадження № 61-17445св21

Верховний Суд у складі колегії суддів Другої судової палати Касаційного цивільного суду: Коротуна В. М. (суддя-доповідач), Бурлакова С. Ю.,

Червинської М. Є.,

учасники справи:
позивач ОСОБА_1 ,
відповідач Військова частина НОМЕР_1 ,
третя особа Київське квартирно-експлуатаційне управління Міністерства оборони України, ІНФОРМАЦІЯ_1 , ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 ,

розглянув у попередньому судовому засіданні у порядку письмового провадження касаційну скаргу військової частини НОМЕР_1 на рішення Бориспільського міськрайонного суду Київської області від 20 липня 2021 року у складі судді Журавського В. В. та постанову Київського апеляційного суду від 28 вересня

2021 року у складі колегії суддів: Приходька К. П., Писаної Т. О., Журби С. О.,

ВСТАНОВИВ:

ІСТОРІЯ СПРАВИ

Короткий зміст позовних вимог

У липні 2020 року ОСОБА_1 звернувся до суду із позовом до Військової частини НОМЕР_1 , треті особи: Київське квартирно-експлуатаційне управління Міністерства оборони України, Київський обласний військовий комісаріат, ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , про визнання членом сім`ї військовослужбовця, що мають право на отримання грошової компенсації за належне їм для отримання житлове приміщення.

Позов мотивовано тим, що згідно наказу командувача Повітряних Сил Збройних Сил України від 31 липня 2008 року за № 31-пм його, старшого прапорщика, начальника солдатської їдальні роти матеріального забезпечення 15 авіаційної бригади транспортної авіації, було звільнено в запас на підставі пункту 63 підпункту «В» (за станом здоров`я) з правом носіння військової форми одягу.

З 14 червня 1994 року ОСОБА_1 зарахований на квартирний облік військовослужбовця з сім`єю в складі: дружина - ОСОБА_5 , син -

ОСОБА_6 , дочка - ОСОБА_7 .

За час перебування на квартирному обліку у позивача народились онуки: ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_4 .

У зв`язку з народженням онуків до облікової справи старшого прапорщика запасу ОСОБА_1 були внесені зміни та зараховано до квартирного обліку ОСОБА_1 зі складом сім`ї в кількості семи осіб: позивач, дружина - ОСОБА_5 , дочка - ОСОБА_8 , син - ОСОБА_6 , онука - ОСОБА_2 , онука - ОСОБА_4 та онука - ОСОБА_9 .

Згідно повідомлення Головного квартирно-експлуатаційного управління ЗС України підійшла черга позивача на отримання грошової компенсації, передбаченої Порядком визначення розміру і надання військовослужбовцям та членам їх сімей грошової компенсації за належне їм для отримання житлове приміщення, затвердженим постановою Кабінету Міністрів України № 728 від 02 вересня

2015 року.

Проте, в особовій справі ОСОБА_1 значиться лише чотири особи (особисто позивач, його дружина, син та дочка), тому питання щодо виплати грошової компенсації буде здійснено виключно на сім`ю у складі чотирьох осіб.

Ураховуючи наведене, ОСОБА_1 просив визнати членами сім`ї звільненого в запас військовослужбовця старшого прапорщика запасу ОСОБА_1 , що мають право на отримання грошової компенсації за належне їм для отримання житлове приміщення: онуків ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_4 , та ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , як такі, що перебувають на квартирному обліку.

Короткий зміст рішення суду першої та апеляційної інстанцій

Рішенням Бориспільського міськрайонного суду Київської області від 20 липня 2021 року позовні вимоги задоволено частково.

Визнано членами сім?ї звільненого в запас військовослужбовця старшого прапорщика запасу ОСОБА_1 його онуків: ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_4 , ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_2 .

В задоволенні іншої частини позовних вимог відмовлено.

Стягнуто з Військової частини НОМЕР_1 на користь ОСОБА_1 судовий збір пропорційно задоволеним позовним вимогам в розмірі 420,40 грн.

Рішення суду мотивовано тим, що малолітні ОСОБА_4 , ОСОБА_3 та ОСОБА_2 є членами сім`ї військовослужбовця, звільненого з військової служби у запас, а тому мають право перебувати разом з ним на квартирному обліку у ВЧ НОМЕР_1 .

Постановою Київського апеляційного суду від 28 вересня 2021 року апеляційну скаргу ВЧ НОМЕР_1 залишено без задоволення.

Рішення Бориспільського міськрайонного суду Київської області від 20 липня

2021 року залишено без змін.

Залишаючи апеляційну скаргу ВЧ НОМЕР_1 без задоволення, апеляційний суд погодився з висновком суду першої інстанції.

Короткий зміст вимог та доводів касаційної скарги

У жовтні 2021 року ВЧ НОМЕР_1 подала до Верховного Суду касаційну скаргу, у якій просить скасувати рішення Бориспільського міськрайонного суду Київської області від 20 липня 2021 року та постанову Київського апеляційного суду від 28 вересня 2021 року і закрити провадження у справі.

Касаційна скарга, мотивована тим, що між позивачем та відповідачем відсутні спірні відносини, у позовній заяві відсутня будь-яка вимога як матеріального, так і нематеріального характеру до військової частини НОМЕР_1 , відсутній предмет спору.

Згідно з протоколом №13 від 25 жовтня 2018 року під час засідання житлової комісії військової частини НОМЕР_1 на підставі пункту 13 розділу VI наказу Міністерства Оборони України від 31 липня 2018 року №380, довідки з місця реєстрації було прийняте рішення щодо внесення змін до облікової справи старшого прапорщика запасу ОСОБА_1 у зв`язку з народженням онучок: ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_4 . та ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_2 .

Зараховано на квартирний облік старшого прапорщика запасу ОСОБА_1 зі складом сім`ї 7 осіб: він, дружина ОСОБА_5 , дочка ОСОБА_8 , син ОСОБА_6 , онука ОСОБА_2 , онука ОСОБА_10 , онука

ОСОБА_3 .

Даний факт підкреслює відсутність предмету спору та відсутність спірних відносин між позивачем та відповідачем.

Доводи інших учасників справи

07 грудня 2021 року Київське квартирно-експлуатаційне управління подало до Верховного Суду відзив, у якому просить касаційну скаргу задовольнити.

Рух касаційної скарги та матеріалів справи

Ухвалою Верховного Суду від 12 листопада 2021 року відкрито касаційне провадження у даній справі та витребувано матеріали цивільної справи з Бориспільського міськрайонного суду Київської області.

25 листопада 2021 року матеріали цивільної справи надійшли до Верховного Суду.

ПОЗИЦІЯ ВЕРХОВНОГО СУДУ У СКЛАДІ КОЛЕГІЇ СУДДІВ ДРУГОЇ СУДОВОЇ ПАЛАТИ КАСАЦІЙНОГО ЦИВІЛЬНОГО СУДУ

Згідно з положеннями частини другої статті 389 ЦПК України підставами касаційного оскарження судових рішень, зазначених у пункті 1 частини першої цієї статті, є неправильне застосування судом норм матеріального права чи порушення норм процесуального права виключно у таких випадках: 1) якщо суд апеляційної інстанції в оскаржуваному судовому рішенні застосував норму права без урахування висновку щодо застосування норми права у подібних правовідносинах, викладеного у постанові Верховного Суду, крім випадку наявності постанови Верховного Суду про відступлення від такого висновку; 2) якщо скаржник вмотивовано обґрунтував необхідність відступлення від висновку щодо застосування норми права у подібних правовідносинах, викладеного у постанові Верховного Суду та застосованого судом апеляційної інстанції в оскаржуваному судовому рішенні; 3) якщо відсутній висновок Верховного Суду щодо питання застосування норми права у подібних правовідносинах; 4) якщо судове рішення оскаржується з підстав, передбачених частинами першою, третьою статті 411 цього Кодексу. Підставами касаційного оскарження судових рішень, зазначених у пунктах 2, 3 частини першої цієї статті, є неправильне застосування судом норм матеріального права чи порушення норм процесуального права.

Частиною першою статті 400 ЦПК України встановлено, що переглядаючи у касаційному порядку судові рішення, суд касаційної інстанції в межах доводів та вимог касаційної скарги, які стали підставою для відкриття касаційного провадження, перевіряє правильність застосування судом першої або апеляційної інстанції норм матеріального чи процесуального права і не може встановлювати або (та) вважати доведеними обставини, що не були встановлені в рішенні чи відкинуті ним, вирішувати питання про достовірність або недостовірність того чи іншого доказу, про перевагу одних доказів над іншими.

Перевіривши доводи касаційної скарги, врахувавши аргументи, наведені у відзиві на касаційну скаргу, Верховний Суд дійшов висновку, що касаційна скарга підлягає залишенню без задоволення з таких підстав.

Фактичні обставини справи

На підставі наказу командувача Повітряних Сил Збройних Сил України № 31-пм від 31 липня 2008 року ОСОБА_1 , старший прапорщик, начальник солдатської їдальні роти матеріального забезпечення 15 авіаційної бригади транспортної авіації, звільнений з військової служби у запас за пунктом 63 підпункт «б» (за станом здоров`я) з правом носіння військової форми одягу.

З 14 червня 1994 року ОСОБА_1 зарахований на квартирний облік разом з сім`єю у складі: дружина ОСОБА_5 , син ОСОБА_6 та дочка ОСОБА_7 , що підтверджується випискою із протоколу № 2 від 14 червня 1994 року засідання житлової комісії ВЧ НОМЕР_1 .

За час перебування на квартирному обліку у позивача народилось троє онуків: ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_4 , ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , та ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_2 .

Згідно довідки про склад сім`ї або зареєстрованих у житловому приміщенні будинку, осіб від 06 липня 2018 року, виданою КП «ЖРЕУ», дружина позивача ОСОБА_5 , їхні діти ОСОБА_8 та ОСОБА_6 , а також онуки: ОСОБА_2 , ОСОБА_3 та ОСОБА_4 зареєстровані та проживають за адресою: АДРЕСА_1 .

Із заяв, адресованих Головному КЕУ, Київському обласному військовому комісаріату МОУ, командиру ВЧ НОМЕР_1 вбачається, що позивач неодноразово звертався з питань зарахування на квартирний облік його онуків як членів сім`ї військовослужбовця.

З листа Київського обласного військового комісаріату МОУ позивачу було роз`яснено, що згідно вимог наказу МОУ від 26 травня 2014 року № 333 «Про затвердження Інструкції з організації обліку особового складу Збройних Сил України», зміни в послужні списки офіцерів і прапорщиків, звільнених з військової служби не вносяться.

З листа Головного КЕУ від 20 березня 2020 року № 303/4/528 вбачається, що в особовій справі ОСОБА_1 значиться лише чотири особи: особисто позивач, його дружина, син та дочка.

Мотиви з яких виходить Верховний Суд та застосовані норми права

У частинах першій, другій та п`ятій статті 263 ЦПК України встановлено, що судове рішення повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим.

Законним є рішення, ухвалене судом відповідно до норм матеріального права із дотриманням норм процесуального права.

Обґрунтованим є рішення, ухвалене на підставі повно і всебічно з`ясованих обставин, на які сторони посилаються як на підставу своїх вимог і заперечень, підтверджених тими доказами, які були досліджені в судовому засіданні.

Зазначеним вимогам закону оскаржувані судові рішення відповідають.

Обов`язком суду при розгляді справи є дотримання вимог щодо всебічності, повноти й об`єктивності з`ясування обставин справи та оцінки доказів.

Усебічність та повнота розгляду передбачає з`ясування усіх юридично значущих обставин та наданих доказів з усіма притаманними їм властивостями, якостями та ознаками, їх зв`язків, відносин і залежностей. Усебічне, повне та об`єктивне з`ясування обставин справи забезпечує, як наслідок, постановлення законного й обґрунтованого рішення.

Відповідно до положення статті 12 Закону України «Про соціальний і правовий захист військовослужбовців та членів їх сімей», держава забезпечує військовослужбовців жилими приміщеннями або за їх бажанням грошовою компенсацією за належне їм для отримання жиле приміщення на підставах, у межах норм і відповідно до вимог, встановлених Житловим кодексом Української РСР, іншими законами, в порядку, визначеному Кабінетом Міністрів України.

Згідно пункту 1 та пункту 3 розділу VI Інструкції з організації обліку особового складу Збройних Сил України, затвердженої наказом МОУ від 26 травня 2014 року №333 передбачено, що житловими приміщеннями для постійного проживання забезпечуються військовослужбовці та члени їх сімей, які відповідно до вимог статті 12 Закону України «Про соціальний і правовий захист військовослужбовців та членів їх сімей» набули права та не забезпечувалися постійним житлом протягом усього часу проходження військової служби і мають календарну вислугу на військовій службі 20 років і більше, зареєстровані в населеному пункті дислокації військової частини, в якій військовослужбовець проходить службу та перебуває на відповідному обліку.

Облік військовослужбовців та членів їх сімей, які потребують поліпшення житлових умов ведеться в житлових комісіях військових частин (об`єднаних житлових комісіях), військових комісаріатах та КЕУ, КЕВ (КЕЧ) району.

У відповідності з пунктом 4 розділу VI Інструкції для зарахування на облік військовослужбовець подає командиру військової частини рапорт, який реєструється у службі діловодства військової частини.

До рапорту додаються документи, передбачені Порядком забезпечення військовослужбовців та членів їх сімей житловими приміщеннями, затвердженим постановою Кабінету Міністрів України від 03 серпня 2006 року №1081, а також витяг з послужного списку військовослужбовця.

Зазначені документи направляються командиром до житлової комісії військової частини (об`єднаної житлової комісії) для прийняття рішення про зарахування на облік.

На кожного військовослужбовця, зарахованого на облік, оформлюється облікова справа. До облікової справи додаються документи, передбачені Порядком забезпечення житловими приміщеннями, а також витяг з наказу командира військової частини та копія протоколу житлової комісії військової частини (об`єднаної житлової комісії) про зарахування на облік (пункт 11 розділу VI Інструкції).

Пунктом 13 розділу VI Інструкції встановлено, що у разі зміни у військовослужбовця складу сім`ї, набуття права на отримання житла в першочерговому чи позачерговому порядку, поліпшення житлових умов тощо військовослужбовець доповідає про це командиру військової частини письмовим рапортом та надає копії відповідних документів.

Житлова комісія військової частини (об`єднаної житлової комісії) розглядає надані документи та приймає рішення про внесення змін до облікової справи.

Розгляд питання про внесення відомостей до облікової справи щодо членів сім`ї військовослужбовця здійснюється після внесення відомостей у встановленому порядку до особової справи військовослужбовця.

Про внесення відомостей до облікової справи житлова комісія військової частини (об`єднаної житлової комісії) інформує у встановленому порядку КЕУ, КЕВ (КЕЧ) району.

Відповідно до пункту 2.7 Інструкції з організації обліку особового складу Збройних сил України, затвердженої наказом МОУ від 26 травня 2014 року, зарахування особового складу до списків військової частини і виключення зі списків, а також внесення в облікові документи змін, які відбулися в персональних облікових даних військовослужбовців і працівників, крім освіти, реєстрації (розірвання) шлюбу, народження дітей, здійснюються тільки на підставі наказів по стройовій частині.

У разі зміни прізвища, імені, по батькові, дати народження військовослужбовця і працівника про це оголошується в наказі по стройовій частині на підставі документів, виданих органами РАЦС.

Наказ по стройовій частині на офіцерів, осіб рядового, сержантського і старшинського складу видається тільки після видачі наказу по особовому складу в порядку, установленому пунктом 11.3 глави 11 цього розділу.

Зміни в облікових даних особового складу, викладені в наказі по стройовій частині, повинні бути занесені до облікових документів штабу і підрозділів не пізніше наступного дня після підписання наказу по стройовій частині.

Відповідно до частини другої та четвертої статті 3 СК України, сім`ю складають особи, які спільно проживають, пов`язані спільним побутом, мають взаємні права та обов`язки.

Сім`я створюється на підставі шлюбу, кровного споріднення, усиновлення, а також на інших підставах, не заборонених законом і таких, що не суперечать моральним засадам суспільства.

За змістом абзацу 4 та 5 пункту 6 мотивувальної частини рішення, пункт 1 резолютивної частини рішення Конституційного Суду України від 03 червня 1999 року №5-рп/99 (справа №1-8/99) якщо дорослі діти чи батьки мають чи створюють власні сім`ї то члени їх сімей набувають право на рівні з іншими членами сім`ї військовослужбовця.

Членами сім`ї військовослужбовця є також особи природа яких визначається кровними (родинними) зв`язками до яких належать зокрема і близькі родичі а саме: рідні брати, сестри, онуки, дід, баба.

Відповідно до вимог статті 12 ЦПК України цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін. Учасники справи мають рівні права щодо здійснення всіх процесуальних прав та обов`язків, передбачених законом. Кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом.

Доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. Належними є докази, які містять інформацію щодо предмета доказування. Предметом доказування є обставини, що підтверджують заявлені вимоги чи заперечення або мають інше значення для розгляду справи і підлягають встановленню при ухваленні судового рішення (статі 76, 77 ЦПК України).

Згідно вимог статті 81 ЦПК України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Докази подаються сторонами та іншими учасниками справи. Доказування не може ґрунтуватися на припущеннях. Суд не може збирати докази, що стосуються предмета спору, з власної ініціативи, крім витребування доказів судом у випадку, коли він має сумніви у добросовісному здійсненні учасниками справи їхніх процесуальних прав або виконанні обов`язків щодо доказів, а також інших випадків, передбачених цим Кодексом.

Положення вищезазначених процесуальних норм передбачають, що під час розгляду справ у порядку цивільного судочинства обов`язок доказування покладається як на позивача, так і на відповідача.

Суд першої інстанції, з висновком якого погодився й апеляційний суд, встановив фактичні обставини справи, дав належну оцінку зібраним доказам, вірно послався на закон, що регулює спірні правовідносини, дійшов до обґрунтованого висновку про часткове задоволення позову, оскільки малолітні ОСОБА_4 ,

ОСОБА_3 та ОСОБА_2 є членами сім`ї військовослужбовця, звільненого з військової служби у запас, а тому мають право перебувати разом з ним на квартирному обліку у ВЧ НОМЕР_1 .

Доводи касаційної скарги зводяться до переоцінки доказів та незгоди заявника із висновками судів першої та апеляційної інстанцій щодо встановлених обставин справи. При цьому згідно з частиною першою статті 400 ЦПК України під час розгляду справи в касаційному порядку суд перевіряє в межах касаційної скарги правильність застосування судом першої або апеляційної інстанції норм матеріального чи процесуального права і не може встановлювати або (та) вважати доведеними обставини, що не були встановлені в рішенні чи відкинуті ним, вирішувати питання про достовірність або недостовірність того чи іншого доказу, про перевагу одних доказів над іншими.

Європейський суд з прав людини вказав, що згідно з його усталеною практикою, яка відображає принцип, пов`язаний з належним здійсненням правосуддя, у рішеннях судів та інших органів з вирішення спорів мають бути належним чином зазначені підстави, на яких вони ґрунтуються. Хоча пункт 1 статті 6 Конвенції зобов`язує суди обґрунтовувати свої рішення, його не можна тлумачити як такий, що вимагає детальної відповіді на кожен аргумент. Міра, до якої суд має виконати обов`язок щодо обґрунтування рішення, може бути різною в залежності від характеру рішення (SERYAVIN AND OTHERS v. UKRAINE, № 4909/04, § 58, ЄСПЛ,

від 10 лютого 2010 року).

Висновки за результатами розгляду касаційної скарги

Частиною третьою статті 401 ЦПК України передбачено, що суд касаційної інстанції залишає касаційну скаргу без задоволення, а рішення без змін, якщо відсутні підстави для скасування судового рішення.

Враховуючи наведене, колегія суддів залишає касаційну скаргу без задоволення, а рішення Бориспільського міськрайонного суду Київської області від 20 липня

2021 року та постанову Київського апеляційного суду від 28 вересня 2021 року без змін, оскільки підстави для скасування судових рішень відсутні.

Керуючись статтями 400, 401, 416 ЦПК України, Верховний Суд у складі колегії суддів Другої судової палати Касаційного цивільного суду,

ПОСТАНОВИВ:

Касаційну скаргу військової частини НОМЕР_1 залишити без задоволення.

Рішення Бориспільського міськрайонного суду Київської області від 20 липня

2021 року та постанову Київського апеляційного суду від 28 вересня 2021 рокузалишити без змін.

Постанова суду касаційної інстанції набирає законної сили з моменту її прийняття, є остаточною і оскарженню не підлягає.

Судді: В. М. Коротун

С. Ю. Бурлаков

М. Є. Червинська