Справа № 279/2424/20
Провадження № 2/761/2619/2022
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

04 лютого 2022 року суддя Шевченківського районного суду м. Києва Фролова І.В., розглянувши матеріали цивільної справи за позовною заявою ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу, -

В С Т А Н О В И В :

У вересні 2020 року до Шевченківського районного суду м. Києва на підставі ухвали Коростенського міськрайонного суду житомирської області надійшла вказана цивільна справа.

18 вересня 2020 року протоколом автоматизованого розподілу судової справи між суддями матеріали позову передані на розгляд судді Фроловій І.В.

Ухвалою Шевченківського районного суду м. Києва від 09 жовтня 2020 року позовну заяву було залишено без руху для усунення недоліків, а саме: уточнити дані щодо місця проживання відповідачки, надати суду відомості щодо вжиття позивачем заходів досудового врегулювання спору; відомості щодо вжиття позивачем заходів забезпечення доказів або позову до подання позовної заяви, якщо такі здійснювалися; позивачу необхідно зазначити які оригінали письмових документів можуть бути надані суду, а які перебувають у інших учасників.

03 лютого 2022 року на адресу суду надійшла заява про усунення недоліків позовної заяви.

Зі змісту заяви судом було встановлено, що позивачем не було усунуто недоліки, передбачені ухвалою Шевченківського районного суду м. Києва від 09 жовтня 2020 року, як:

- позивачем не було надано суду відомості щодо вжиття позивачем заходів досудового врегулювання спору;

- позивачем не було надано суду відомості щодо вжиття позивачем заходів забезпечення доказів або позову до подання позовної заяви;

- позивачем не було зазначено які оригінали письмових документів можуть бути надані суду, а які перебувають у інших учасників.

Таким чином, суд приходить до висновку, що недоліки позову, викладені в ухвалі суду від 09 жовтня 2020 року, позивачем не усунені у спосіб та в порядку, що передбачений ухвалою.

Відповідно до ч. 2 ст. 43 ЦПК України особи, які беруть участь у справі, зобов`язані виявляти повагу до суду та до інших учасників судового процесу, а також виконувати процесуальні дії у встановлені законом або судом строки.

Як наголошує в своїх рішеннях Європейський суд, позивач як сторона, яка задіяна в ході судового розгляду, зобов`язана з розумним інтервалом часу сама цікавитися провадженням у її справі, добросовісно користуватися належними їй процесуальними правами та неухильно виконувати процесуальні обов`язки.

Судом враховано, що в силу вимог ч. 1 ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, кожен при вирішенні судом питання щодо його цивільних прав та обов`язків має право на судовий розгляд упродовж розумного строку.

Обов`язок швидкого здійснення правосуддя покладається, в першу чергу, на відповідні державні судові органи. Розумність тривалості судового провадження оцінюється в залежності від обставин справи та з огляду на складність справи, поведінки сторін, предмету спору. Нездатність суду ефективно протидіяти недобросовісно створюваним учасниками справи перепонам для руху справи є порушенням ч. 1 ст. 6 даної Конвенції (§ 66 69 рішення Європейського суду з прав людини від 08.11.2005 року у справі "Смірнова проти України").

За ч. 3 ст. 185 ЦПК України, якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, заява вважається неподаною і повертається позивачеві.

Враховуючи, що позивачем не усунуто недоліки позовної заяви у відповідності до ухвали Шевченківського районного суду м. Києва від 09 жовтня 2020 року, суд приходить до висновку про необхідність повернення позовної заяви позивачу.

На підставі викладеного та керуючись ст.185 ЦПК України, суд,-

У Х В А Л И В :

Позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу - вважати неподаною і повернути позивачу.

Роз`яснити позивачу, що повернення позовної заяви не перешкоджає повторному зверненню із заявою до суду, якщо перестануть існувати обставини, що стали підставою для повернення заяви.

Ухвалу може бути оскаржено до Київського апеляційного суду протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення, шляхом подання апеляційної скарги. У разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Учасник справи, якому повна ухвала суду не була вручена у день її проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Суддя: