Справа № 697/2529/21
Провадження № 2/697/113/2022
Р І Ш Е Н Н Я

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

03 лютого 2022 року м. Канів

Канівський міськрайонний суд Черкаської області в складі:

головуючого судді - Скирди Б.К.,

за участю секретаря судового засідання - Титар Ю.В.

розглянувши у порядку загального позовного провадження у підготовчому засіданні м. Канів, Черкаської області цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до Степанецької сільської ради об`єднаної територіальної громади Черкаської області, третя особа: Друга Київська державна нотаріальна контора про визначення додаткового строку на прийняття спадщини, -

ВСТАНОВИВ:

Позивач ОСОБА_1 звернулася до суду з позовом до Степанецької сільської ради об`єднаної територіальної громади Черкаської області, третя особа: Друга Київська державна нотаріальна контора про визначення додаткового строку на прийняття спадщини.

В обґрунтування позовних вимог зазначила, що вона є спадкоємцем за заповітом на житловий будинок, що знаходиться в АДРЕСА_1 , після смерті ОСОБА_3 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_1 , та на момент смерті проживала і була зареєстрована за адресою: АДРЕСА_2 . Після її смерті відкрилася спадщина за заповітом, яка складається з житлового будинку, що знаходиться в с. Таганча, Черкаського району, Черкаської області. Звернутись до нотаріуса з заявою про прийняття спадщини у визначений законом строк позивач не мала можливості, оскільки не мала відомостей про наявність спадщини. Про наявність заповіту позивачка дізналася лише на початку вересня 2020 року зі слів свого двоюрідного брата ОСОБА_4 , який пояснив, що випадково, провідуючи свого дядька ОСОБА_5 , який є рідним батьком позивачки та проживає в с. Таганча, направив на заповіт виданий на ім`я позивачки. З того часу позивач почала збирати документи для оформлення спадщини. Однак, для подачі заяви для прийняття спадщини їй необхідно було подати нотаріусу свідоцтво про смерть спадкодавця, яке позивач отримала у вересні 2020 року. У вересні 2020 року позивач звернулася до державного нотаріуса Другої Київської державної нотаріальної контори із заявою про видачу їй свідоцтва про право на спадщину за законом після смерті ОСОБА_3 , однак отримала відмову у його видачі, оскільки пропустила строк для прийняття спадщини. Вважає що причини, через які вона пропустила строк для прийняття спадщини є поважними. Просить суд визначити їй додатковий строк для прийняття спадщини після смерті ОСОБА_3 , померлої ІНФОРМАЦІЯ_1 терміном в три місяці.

Ухвалою Канівського міськрайонного суду Черкаської області від 10.12.2021 призначено розгляд справи в порядку загального позовного провадження.

Ухвалою Канівського міськрайонного суду Черкаської області від 10.12.2021 задоволено клопотання позивача про витребування з Другої Київської державної нотаріальної контори копії спадкової справи після смерті ОСОБА_3 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_1 .

У підготовче засідання сторони не з`явилися.

Представник позивача подав до суду заяву, в якій просив розглянути справу у його відсутність, позов підтримав, просив задовольнити.

Від відповідача Степанецької сільської ради ОТГ Черкаської області надійшла заява про розгляд справи без його участі, проти встановлення додаткового строку для прийняття спадщини не заперечує.

Від третьої особи - державного нотаріуса Другої Київської державної нотаріальної контори Погорілої Л.С. надійшло клопотання про розгляд справи без її участі.

Виходячи з приписів ч. 1 ст. 223 ЦПК України, неявка у судове засідання будь-якого учасника справи за умови, що його належним чином повідомлено про дату, час і місце цього засідання, не перешкоджає розгляду справи по суті.

Згідно з ч. 2 ст. 247 ЦПК України, у зв`язку з неявкою у судове засідання всіх осіб, які беруть участь у справі, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснювалося.

Суд, вивчивши матеріали справи, на яких ґрунтуються заявлені вимоги, об`єктивно оцінивши докази, дійшов до наступних висновків.

Згідно вимог ст. 4 ЦПК України, кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів.

Судом встановлено, що згідно свідоцтва про смерть серії НОМЕР_1 (а.с.12) вбачається, що ОСОБА_3 , померла ІНФОРМАЦІЯ_1 в м. Києві (а.с.12).

Після смерті ОСОБА_3 відкрилася спадщина, яка складається з житлового будинку, що знаходиться по АДРЕСА_1 .

Позивач ОСОБА_1 є спадкоємцем житлового будинку, що знаходиться по АДРЕСА_1 , за заповітом посвідченим секретарем Таганчанської сільської ради 23.10.2007 за реєстровим № 114 (а.с.10).

Відповідно до постанови державного нотаріуса Другої Київської державної нотаріальної контори Погорілої Л.Ю. № 168/02-31 від 20.01.2021 встановлено, що ОСОБА_1 відмовлено у видачі свідоцтва про право на спадщину за заповітом після смерті ОСОБА_3 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_1 у зв`язку з пропуском строку для прийняття спадщини (а.с.13-14).

Згідно інформації щодо спадкової справи за № 5283/02-14 від 23.12.2021, наданої Другою Київською державною нотаріальною конторою, вбачається, що після смерті ОСОБА_3 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_1 спадкоємцями є: ОСОБА_1 . Інші спадкоємці із заявами про прийняття спадщини та видачу свідоцтва про право на спадщину не зверталися.

Відповідно до ст. 1216 ЦК України, спадкуванням є перехід прав та обов`язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця), до інших осіб (спадкоємців).

Згідно з ч. 2 ст. 1220 ЦК України, часом відкриття спадщини є день смерті особи або день, з якого вона оголошується померлою (ч. 3 ст. 46 цього Кодексу).

Статтею 1217 ЦК України передбачено, що спадкування здійснюється за заповітом або за законом.

Відповідно до статті 1233 ЦК України, заповітом є особисте розпорядження фізичної особи на випадок своєї смерті. Заповіт є одностороннім правочином, оскільки залежить виключно від волі заповідача. Заповіт лише спрямовується на виникнення у спадкоємця прав та обов`язків, але до моменту смерті не створює їх у нього. Розпорядження, яке міститься у заповіті, набирає чинності лише у разі смерті заповідача.

Призначення спадкоємцем є правом заповідача, визначеним частиною першою статті 1235 ЦК України.

За загальними положеннями про спадкування право на спадщину виникає в день відкриття спадщини, спадщина відкривається внаслідок смерті особи або оголошення її померлою, для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини (статті 1220, 1222, 1270 ЦК України).

Спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини (частина перша статті 1269 ЦК України).

Таким чином, право на спадщину виникає з моменту її відкриття, і закон зобов`язує спадкоємця, який постійно не проживав зі спадкодавцем, у шестимісячний строк подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини.

Відповідно до частини першої статті 1272 ЦК України, якщо спадкоємець протягом строку, встановленого статтею 1270 цього Кодексу, не подав заяву про прийняття спадщини, він вважається таким, що не прийняв її.

Особа, яка не прийняла спадщину в установлений законом строк, може звернутися до суду з позовною заявою про визначення додаткового строку для прийняття спадщини відповідно до частини третьої статті 1272 ЦК України.

Поважними причинами пропуску строку для прийняття спадщини є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій.

Правила частини третьої статті 1272 ЦК України про надання додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини можуть бути застосовані, якщо: 1) у спадкоємця були перешкоди для подання такої заяви; 2) ці обставини визнані судом поважними.

Аналогічний правовий висновок викладено Верховним Судом України у постанові від 23 серпня 2017 року у справі N 6-1320цс17, у постановах Верховного Суду від 01 квітня 2019 року у справі N 643/3049/16-ц (провадження N 61-39398св18), від 11 листопада 2020 року у справі N 750/262/20 (провадження N 61-14038св20), від 03 березня 2020 року у справі N 145/148/20 (провадження N 61-16153св20).

Необізнаність спадкоємця про наявність заповіту є поважною причиною пропуску строку для прийняття спадщини.

У вирішенні питання про поважність причин пропуску строку для прийняття спадщини потрібно враховувати свободу заповіту як фундаментальний принцип спадкового права.

Аналогічна правова позиція міститься у постанові Верховним Судом України від 06 вересня 2017 року у справі N 6-496цс17.

Про свободу заповіту як фундаментальний принцип спадкового права та поважність причин пропуску строку для подання заяви про прийняття спадщини у випадку доведеності факту необізнаності спадкоємця про існування заповіту вказано також у постановах Верховного Суду від 25 березня 2020 року у справі N 642/2539/18-ц, від 26 червня 2019 року у справі N 565/1145/17, від 28 жовтня 2019 року у справі N 761/42165/17, від 06 червня 2018 року у справі N 315/765/14-ц, що свідчить про сталість судової практики у спірних правовідносинах.

Строк для прийняття спадщини після смерті ОСОБА_3 закінчився ІНФОРМАЦІЯ_4.

Судом встановлено, що позивач пропустила шестимісячний строк для звернення до нотаріальної контори з заявою про прийняття спадщини після смерті ОСОБА_3 , оскільки не знала про наявність заповіту.

Згідно з п. 24 Постанови Пленуму Верховного суду України №7 від 30.05.2008 «Про судову практику у справах про спадкування», особа, яка не прийняла спадщину в установлений законом строк, може звернутися до суду з позовною заявою про визначення додаткового строку для прийняття спадщини відповідно до частини третьої статті 1272 ЦК України. Суди відкривають провадження в такій справі у разі відсутності письмової згоди спадкоємців, які прийняли спадщину, а також за відсутності інших спадкоємців, які могли б дати письмову згоду на подання заяви до нотаріальної контори про прийняття спадщини.

Відповідно до ч. 3 ст. 206 ЦПК України, у разі визнання відповідачем позову суд за наявності для того законних підстав, ухвалює рішення про задоволення позову.

Судом встановлено, що визнання відповідачем позову не суперечить закону та не порушує права, свободи чи інтереси інших осіб.

Враховуючи викладене, аналізуючи докази в їх сукупності, суд вважає, що позивач пропустила встановлений строк для прийняття спадщини з поважної причини, тому їй може бути визначений додатковий строк, достатній для подання заяви про прийняття спадщини терміном у три місяці.

Керуючись ст.ст. 12, 13, 81, 206, 259, 265, 268, 273, 353 ЦПК України, ст.ст. 1216, 1217, 1220, 1268, 1270, 1272 ЦК України, суд -

ВИРІШИВ:

Позов ОСОБА_1 до Степанецької сільської ради об`єднаної територіальної громади Черкаської області, третя особа: Друга Київська державна нотаріальна контора про визначення додаткового строку на прийняття спадщини - задовольнити повністю.

Визнати поважною причину пропуску ОСОБА_1 строку для прийняття спадщини, яка відкрилася після смерті ОСОБА_3 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_1 .

Визначити ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , РНОКПП НОМЕР_2 , зареєстрованої за адресою: АДРЕСА_3 , додатковий строк терміном у три місяці для подання заяви про прийняття спадщини, яка відкрилася після смерті ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_1 , та на момент смерті проживала і була зареєстрована за адресою: АДРЕСА_2 .

Рішення суду може бути оскаржене до Черкаського апеляційного суду протягом 30 днів з дня його проголошення.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку для подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

Головуючий Б . К . Скирда