Номер провадження 2/243/886/2022
Номер справи 243/508/22
РІШЕННЯ

І м е н е м У к р а ї н и

(заочне)

«03» лютого 2022 року Слов`янський міськрайонний суд Донецької області у складі:

головуючого - судді Хаустової Т.А.,

за участю секретаря судового засідання - Корчма О.В.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі №4 Слов`янського міськрайонного суду Донецької області цивільну справу за позовною заявою представника позивача ОСОБА_2 - адвоката КОРНІЄНКО Андрія Андрійовича до Головного управління Пенсійного фонду України в Донецькій області, за участю третьої особи: Приватного нотаріуса Київського міського нотаріального округу МЕЖЕНСЬКОЇ К.С., про визначення додаткового строку для прийняття спадщини,-

В С Т А Н О В И В:

Представник позивача ОСОБА_2 - адвокат Корнієнко А.А. звернувся до Слов`янського міськрайонного суду Донецької області з позовною заявою до Головного управління Пенсійного фонду України в Донецькій області, за участю третьої особи: Приватного нотаріуса Київського міського нотаріального округу Меженської К.С., про визначення додаткового строку для прийняття спадщини, обґрунтовуючи свої вимоги тим, що ІНФОРМАЦІЯ_1 на окупованій території України помер батько ОСОБА_2 - ОСОБА_3 . Після смерті батька залишилась спадщина на недоотримані пенсійні виплати.

Корнієнко АА. , який діяв за довіреністю в інтересах ОСОБА_2 звернувся до Приватного нотаріусу Київського міського нотаріального округу Меженської К.С., з заявою про видачу свідоцтва на спадщину за законом після смерті ОСОБА_3 .

Постановою Приватного нотаріусу Київського міського нотаріального округу Меженської К.С. від 22 грудня 2021 року відмовлено у видачі свідоцтва про право на спадщину за законом на грошову суму недоотриманої пенсії та нерухомого майна, після смерті батька - ОСОБА_3 , померлого ІНФОРМАЦІЯ_1 . Вказана відмова вмотивована тим, що ОСОБА_2 пропустив шестимісячний строк для прийняття спадщини.

Зазначає, що строк для прийняття спадщини був пропущений позивачем з поважних причин, оскільки ОСОБА_3 помер на тимчасово окупованій території України у м. Єнакієве, Донецької області. Позивач ОСОБА_2 реєстрував смерть батька на території України через адвоката, так як у нього не було змоги виїхати з окупованої території до України, та у березні 2020 року був запроваджений карантин, кордони закриті та позивач перебував за місцем своєї реєстрації на окупованій території. Смерть ОСОБА_3 на території України була зареєстрована за рішенням суду та видано свідоцтво про смерть ІНФОРМАЦІЯ_2 . Тривалий час ОСОБА_2 шукав людей, які б змогли представляти його інтереси у нотаріуса для відкриття спадщини після померлого, та представляти інтереси у суді, та уповноважив Корнієнка А.А. прийняти спадщину і вести спадкову справу з правом отримання свідоцтва про право на спадщину, яка залишилась після померлого батька ОСОБА_3 .

Просить суд визначити ОСОБА_2 додатковий строк для подання заяви до нотаріуса про прийняття спадщини строком три місяця, яка відкрилась після смерті батька ОСОБА_3 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_1 .

Позивач ОСОБА_2 та його представник - адвокат Корнієнко А.А., який діє на підставі Ордеру серії АІ № 1189956 від 25 грудня 2021 року, до судового засідання не з`явилися, про дату, час та місце розгляду справи повідомлені належним чином, у позовній заяві представник просив розглянути справу за їх відсутності (а.с.3).

Представник відповідача, Головного управління Пенсійного фонду України в Донецькій області, до судового засідання не з`явився, про дату, час та місце розгляду справи повідомлений належним чином (а.с.39).

У відповідності до ч. 7 ст. 128 ЦПК України «У разі ненадання особами, які беруть участь у справі, інформації щодо їх адреси, судова повістка надсилається:

У разі ненадання учасниками справи інформації щодо їх адреси судова повістка надсилається:

1) юридичним особам та фізичним особам - підприємцям - за адресою місцезнаходження (місця проживання), що зазначена в Єдиному державному реєстрі юридичних осіб, фізичних осіб - підприємців та громадських формувань;

2) фізичним особам, які не мають статусу підприємців, - за адресою їх місця проживання чи місця перебування, зареєстрованою у встановленому законом порядку.

Відповідно до ч. 3 ст. 131 ЦПК України учасники судового процесу зобов`язані повідомляти суд про причини неявки у судове засідання. У разі неповідомлення суду про причини неявки вважається, що учасники судового процесу не з`явилися в судове засідання без поважних причин.

Сторони та інші особи, які беруть участь у справі зобов`язані повідомляти суд про причини неявки у судове засідання. У разі неповідомлення суду про причини неявки вважається, що сторони та інші особи, які беруть участь у справі, не з`явилися в судове засідання без поважних причин.

Представник відповідача, Головного управління Пенсійного фонду України в Донецькій області, повідомлений у встановленому порядку (належним чином) про час і місце судового розгляду справи не використав наданого законом права на участь у судовому засіданні, тому суд, враховуючи згоду позивача (представника позивача), вважає можливим відповідно до правил ч.1 ст. 280 ЦПК України вирішити справу на підставі наявних у ній доказів та ухвалити заочне рішення.

Представник відповідача, Головного управління Пенсійного фонду України в Донецькій області, своєчасно і належним чином повідомлений про час і місце судового розгляду справи, в судове засідання не з`явився, від нього не надійшло повідомлення про причини неявки, не використав наданого законом права на участь у судовому засіданні, тому суд, враховуючи згоду позивача (представника позивача), відповідно до положень частини першої статті 280 ЦПК України вважає можливим провести заочний розгляд справи, вирішити справу за наявними в матеріалах доказами та ухвалити заочне рішення.

Третя особа, приватний нотаріус Київського міського нотаріального округу Меженська К.С., до судового засідання не з`явилася, про дату, час та місце розгляду справи повідомлена належним чином (а.с.39).

Суд, розглянувши подані сторонами документи та матеріали, всебічно і повно з`ясувавши всі фактичні обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги, об`єктивно оцінивши докази, які мають юридичне значення для розгляду справи і вирішення справи по суті, приходить до висновку, що заявлені позовні вимоги представника позивача ОСОБА_2 - адвоката Корнієнко Андрія Андрійовича до Головного управління Пенсійного фонду України в Донецькій області, за участю третьої особи: Приватного нотаріуса Київського міського нотаріального округу Меженської К.С., про визначення додаткового строку для прийняття спадщини, підлягають задоволенню з огляду на їх законність та обґрунтованість.

Відповідно до вимог ч. ч. 1, 2 ст. 1220 ЦК України спадщина відкривається внаслідок смерті особи, часом відкриття спадщини є день смерті особи.

Згідно до ч. 1 ст. 1221 ЦК України місцем відкриття спадщини є останнє місце проживання спадкодавця.

Відповідно до ч. 3 ст. 1223 ЦК України право на спадкування виникає у день відкриття спадщини.

Згідно ст.1270 ЦК України для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини.

Відповідно до ст.1272 ЦК України якщо спадкоємець протягом строку, встановленого

статтею 1270 цього Кодексу, не подав заяву про прийняття спадщини, він вважається таким, що не прийняв її.

За письмовою згодою спадкоємців, які прийняли спадщину, спадкоємець, який пропустив строк для прийняття спадщини, може подати заяву про прийняття спадщини до нотаріальної контори за місцем відкриття спадщини.

За позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини.

Згідно ст. 1217 ЦК України спадкування здійснюється за заповітом або за законом.

Відповідно до вимог ст. 1223 ЦК України право на спадкування мають особи, визначені у заповіті. У разі відсутності заповіту, визнання його недійсним, неприйняття спадщини або відмови в її прийнятті спадкоємцями за заповітом, а також у разі не охоплення заповітом усієї спадщини право на спадкування за законом одержують особи, визначені у статтях 1261-1265 ЦК України. Право на спадкування виникає у день відкриття спадщини.

Як встановлено у судовому засіданні, батьком ОСОБА_2 є ОСОБА_3 , що підтверджується Свідоцтвом про народження (а.с.12).

26 травня 2021 року Макарівським районним відділом державної реєстрації актів цивільного стану Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Київ) видано Свідоцтво серії НОМЕР_1 про смерть ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_1 у м. Єнакієве Донецької області, Актовий запис № 447 (а.с.20).

22 грудня 2021 року приватним нотаріусом Київського міського нотаріального округу Меженською К.С. було видано Постанову про відмову у вчиненні нотаріальної дії, якою ОСОБА_2 в прийнятті заяви про прийняття спадщини за законом та відкритті спадкової справи після смерті ОСОБА_3 , померлого ІНФОРМАЦІЯ_1 , відмовлено (а.с.18).

Згідно з ч.2 ст. 1220 ЦК України часом відкриття спадщини є день смерті особи або оголошення її померлою.

Згідно зі ст. 1272 ЦК України, якщо спадкоємець протягом строку, встановленого статтею 1270 ЦК України, не подав заяву про прийняття спадщини, він вважається таким, що не прийняв її. За письмовою згодою спадкоємців, які прийняли спадщину, спадкоємець, який пропустив строк для прийняття спадщини, може подати заяву про прийняття спадщини нотаріусу за місцем відкриття спадщини. За позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини.

Зі змісту вказаних норм вбачається, що звертатися з позовом про визначення додаткового строку, достатнього для прийняття спадщини мають право спадкоємці за заповітом чи за законом, а суд при вирішенні цього питання повинен перевіряти поважність причин його пропуску.

У відповідності до вимог ст. ст. 76, 81 ЦПК України «Кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи».

В обґрунтування поважності причин пропуску позивачем строку для подання заяви про прийняття спадщини, який згідно частині 1 статті 1270 ЦК України встановлюється у шість місяців та починається з дня відкриття спадщини - ІНФОРМАЦІЯ_1 , Корнієнко А.А. зазначає, що ОСОБА_3 помер на тимчасово окупованій території України у м. Єнакієве, Донецької області. Позивач ОСОБА_2 реєстрував смерть батька на території України через адвоката, так як у нього не було змоги виїхати з окупованої території до України, та у березні 2020 року був запроваджений карантин, кордони закриті та позивач перебував за місцем своєї реєстрації на окупованій території. Смерть ОСОБА_3 на території України була зареєстрована за рішенням суду та видано свідоцтво про смерть ІНФОРМАЦІЯ_2 . Тривалий час ОСОБА_2 шукав людей, які б змогли представляти його інтереси у нотаріуса для відкриття спадщини після померлого, та представляти інтереси у суді, та уповноважив Корнієнка А.А. прийняти спадщину і вести спадкову справу з правом отримання свідоцтва про право на спадщину, яка залишилась після померлого батька ОСОБА_3 .

У відповідності до Постанови Пленуму Верховного Суду України №7 від 30 травня 2008 року «Про практику у справах про спадкування» п.24 (абзаци 1,2,6) Особа, яка не прийняла спадщину в установлений законом строк, може звернутися з позовною заявою про визначення додаткового

строку для прийняття спадщини відповідно до частини третьої статті 1272 ЦК України. Зазначене положення застосовується до спадкоємців, в яких право на спадкування виникає з набранням чинності зазначеним Кодексом.

Суди відкривають провадження в такій справі у разі відсутності письмової згоди спадкоємців, які прийняли спадщину ( частина друга статті 1272 ЦК), а також за відсутності інших спадкоємців, які могли б дати письмову згоду на подання заяви до нотаріальної контори про прийняття спадщини. Відповідачами у такій справі є спадкоємці, які прийняли спадщину. При відсутності інших спадкоємців за заповітом і за законом, усунення їх від права на спадкування, неприйняття ними спадщини, а також відмови від її прийняття відповідачами є територіальні громади в особі відповідних органів місцевого самоврядування за місцем відкриття спадщини.

Також, Верховний Суд у складі колегії суддів Першої судової палати Касаційного цивільного суду у Постанові від 17 жовтня 2018 року, справа № 681/203/17-ц, зазначив, що гарантоване статтею 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод право на справедливий суд включає в себе принцип доступу до суду, ефективність якого обумовлюється тим, що особі має бути забезпечена можливість звернутися до суду за вирішенням певного питання, і що держава не повинна чинити правові чи практичні перешкоди для здійснення цього права.

При цьому, вирішуючи питання поважності причин пропущення шестимісячного строку, визначеного статтею 1270 ЦК України, для прийняття спадщини, суд мас враховувати, що такі причини визначаються в кожному конкретному випадку з огляду на обставини справи.

Принцип «пропорційності» тісно пов`язаний із принципом верховенства права: принцип верховенства права є фундаментом, на якому базується принцип «пропорційності», натомість принцип «пропорційності» є умовою реалізації принципу верховенства права і водночас його необхідним наслідком. Прецедентна практика Європейського суду з прав людини розглядає принцип «пропорційності» як невід`ємну складову та інструмент верховенства права, зокрема й у питаннях захисту права власності.

Дотримання принципу «пропорційності» передбачає, що втручання в право власності, навіть якщо воно здійснюється згідно з національним законодавством і в інтересах суспільства, все одно буде розглядатися як порушення статті 1 Першого протоколу до Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, якщо не було дотримано розумної пропорційності між втручанням у право особи та інтересами суспільства. Ужиті державою заходи мають бути ефективними з точки зору розв`язання проблеми суспільства, і водночас пропорційними щодо прав приватних осіб. Оцінюючи пропорційність, слід визначити, чи можливо досягти легітимної мети за допомогою заходів, які були б менш обтяжливими для прав і свобод заінтересованої особи, оскільки обмеження не повинні бути надмірними або такими, що є більшими, ніж необхідно для реалізації поставленої мети.

Вирішуючи питання про визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій».

Приймаючи до уваги той факт, що позивачем ОСОБА_2 надано суду безперечні докази у відповідності до ст. ст. 76, 81 ЦПК України, які б свідчили про поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини після смерті батька, то суд приходить до висновку, що його позовні вимоги підлягають задоволенню.

На підставі викладеного та керуючись ст. ст. 12, 13, 76, 78, 81, 89, 141, 229, 235, 259, 263, 264, 265, 268, 280-282, 353, 355, 356 ЦПК України, ст. ст. 1220-1223, 1272, 1297 ЦК України, п.24 Постанови Пленуму Верховного Суду України №7 від 30 травня 2008 року « Про практику у справах про спадкування», суд, -

В И Р І Ш И В:

Позовні вимоги представника позивача ОСОБА_2 - адвоката КОРНІЄНКО Андрія Андрійовича до Головного управління Пенсійного фонду України в Донецькій області, за участю третьої особи: Приватного нотаріуса Київського міського нотаріального округу МЕЖЕНСЬКОЇ К.С., про визначення додаткового строку для прийняття спадщини - задовольнити повністю.

Визначити ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_4 , РНОКПП НОМЕР_2 , додатковий строк для подання заяви до нотаріуса про прийняття спадщини, яка

відкрилась після смерті батька ОСОБА_3 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_1 , строком у три місяці з моменту набрання рішенням законної сили.

Рішення може бути оскаржене шляхом подачі апеляційної скарги безпосередньо до Донецького апеляційного суду протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Заочне рішення може бути переглянуте судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача. Заяву про перегляд заочного рішення може бути подано протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

Учасник справи, якому повне заочне рішення суду не було вручене у день його проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на подання заяви про його перегляд - якщо така заява подана протягом двадцяти днів з дня вручення йому повного заочного рішення суду.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Заочне рішення набирає законної сили, якщо протягом строків, встановлених ЦПК України, не подані заява про перегляд заочного рішення або апеляційна скарга, або якщо рішення залишено в силі за результатами апеляційного розгляду справи.

Рішення прийнято, складено і підписано в нарадчій кімнаті складом суду, який розглянув справу.

Повне судове рішення складено 03 лютого 2022 року.

Головуючий:

Суддя Слов`янського

міськрайонного суду Т.А. Хаустова