Провадження № 2/761/2588/2022
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

18 січня 2022 року Шевченківський районний суд м. Києва у складі

головуючого судді Мальцева Д.О.,

при секретарі Колодяжний В.Є

представник позивача ОСОБА_1

відповідач ОСОБА_2

розглянувши у відкритому судовому засіданні у м. Києві заяву представника позивача про уточнення позовних вимог у цивільній справі за позовом ОСОБА_3 до ОСОБА_2 про поділ майна подружжя, припинення права на частку у спільному майні,

ВСТАНОВИВ :

У провадженні Шевченківського районного суду м. Києва перебуває вказана справа

У судовому засіданні представником позивача подана заява про уточнення позовних вимог.

Відповідач у судовому засіданні заперечував проти прийняття заяву про уточнення позовних вимог.

Дослідивши подану заяву, заслухавши пояснення представника позивача, відповідача, суд дійшов наступного висновку.

За змістом принципу диспозитивності цивільного судочинства, закріпленого у статті 13 ЦПК України, суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках. Учасник справи розпоряджається своїми правами щодо предмета спору на власний розсуд.

Згідно положень п. 3 ч. 2 ст. 197 Цивільного процесуального кодексу України, у підготовчому засіданні суд: у разі необхідності заслуховує уточнення позовних вимог та заперечень проти них та розглядає відповідні заяви.

Згідно з пунктом 2 частини другої, частиною третьою статті 49 ЦПК України, крім прав та обов`язків, визначених у статті 43 цього Кодексу: позивач вправі збільшити або зменшити розмір позовних вимог до закінчення підготовчого засідання або до початку першого судового засідання, якщо справа розглядається в порядку спрощеного позовного провадження. До закінчення підготовчого засідання позивач має право змінити предмет або підстави позову шляхом подання письмової заяви. У справі, що розглядається за правилами спрощеного позовного провадження, зміна предмета або підстав позову допускається не пізніше ніж за п`ять днів до початку першого судового засідання у справі.

Позовом у процесуальному сенсі є звернення до суду з вимогою про захист своїх прав та інтересів, яке складається з двох елементів: предмета і підстави позову.

Предметом позову є певна матеріально-правова вимога позивача до відповідача стосовно якої позивач просить прийняти судове рішення. Підстави позову становлять обставини, якими позивач обґрунтовує його вимоги щодо захисту права та охоронюваного законом інтересу (постанова Великої Палати Верховного Суду від 12.06.2019року справа № 487/10128/14-ц).

Положеннями статей 43, 49 ЦПК України не передбачено право позивача на подання заяв (клопотань) про «доповнення» або «уточнення» позовних вимог. При цьому Верховний Суд неодноразово звертав увагу що у разі надходження до суду однієї із зазначених заяв (клопотань) останній виходячи з її змісту , а також змісту раніше поданої позовної заяви та конкретних обставин справи, повинен розцінювати її як: подання іншого (ще одного позову), чи збільшення або зменшення розміру позовних вимог; об`єднання позовних вимог; зміну предмета або підстав позову. (постанова Верховного Суду у складі Об`єднаної палати від

01 листопада 2021 року справ № 405/3360/17. Отже, при поданні вказаних заяв (клопотань) позивач має дотримуватися правил вчинення відповідної процесуальної дії, недодержання яких тягне за собою процесуальні наслідки передбачені ЦПК України.

Як вбачається із змісту поданої заяви, представник позивача фактично збільшує та зменшує розмір позовних вимог.

Відповідно до ч.5 ст.49 ЦПК України разі подання будь-якої заяви, передбаченої пунктом 2 частини другої та частинами третьою і четвертою цієї статті, до суду подаються докази направлення копії такої заяви та доданих до неї документів іншим учасникам справи. У разі неподання таких доказів суд не приймає до розгляду та повертає заявнику відповідну заяву, про що зазначає у рішенні суду.

Представником позивача не додано доказів щодо направлення зазначеної заяви відповідачу.

За наведених обставин, суд приходить до висновку про відсутність підстав для прийняття заяви про уточнення позовних вимог разом із додатками, яка подана до суду представником позивача.

Враховуючи викладене та керуючись статтями 13, 43, 49, 260, 353 Цивільного процесуального кодексу України, суд -

УХВАЛИВ:

Відмовити у прийнятті та повернути представнику позивача заяву про уточнення позовних вимог у цивільній справі за позовом ОСОБА_3 до ОСОБА_2 про поділ майна подружжя, припинення права на частку у спільному майні.

Апеляційна скарга на ухвалу суду подається до Київського апеляційного суду протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення.

Якщо у судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Учасник справи, якому ухвала суду не була вручена в день її проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження ухвали суду - якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Суддя