Провадження №: 2/755/9621/21
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

"28" січня 2022 р. Дніпровський районний суд м. Києва у складі головуючої судді Яровенко Н.О., розглянувши в письмовому проваджені заяву представника позивача ОСОБА_1 про забезпечення позову,

в с т а н о в и в:

В провадженні Дніпровського районного суду м. Києва перебуває цивільна справа за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , треті особи: публічне акціонерне товариство «Альфа-Банк», приватний нотаріус Київського міського нотаріального округу Чуловський Володимир Анатолійович, приватний нотаріус Київського міського нотаріального округу Мазепіна Валентина Георгіївна, про визнання недійсним договорів, скасування запису та витребування майна з чужого незаконного володіння.

Ухвалою Дніпровського районного суду м. Києва від 28 січня 2022 відкрито провадження в порядку загального позовного провадження в підготовче засідання.

Разом з позовною заявою представником позивача була подана заява про забезпечення позову в якій просить накласти арешт на квартиру АДРЕСА_1 та заборонити вчиняти будь-які дії щодо квартири, пов`язані з відчуженням, розпорядженням в будь-який інший спосіб та з державною реєстрацією прав власності або інших речових прав на нерухоме майно.

Заява мотивована тим, що права позивача грубо порушені банком, державним реєстратором та подальшого незаконного відчуження нерухомого майна, а саме квартири АДРЕСА_1 третім особам, та продовжують вчинятися дії відносно нерухомого майна, які утруднюють виконання рішення суду та повернення цього майна законному володільцю ОСОБА_2 .

У відповідності до ч. 4 ст. 153 ЦПК України, сторони в судове засідання не викликались.

Згідно з положеннями ч. 1 ст. 153 ЦПК України заява про забезпечення позову розглядається судом не пізніше двох днів з її надходження без повідомлення учасників справи (учасників третейського (арбітражного) розгляду).

Суд, дослідивши матеріали цивільної справи та вивчивши заяву про забезпечення позову, приходить до наступного висновку.

Так, згідно з положеннями ч. ч. 1, 2 ст. 149 ЦПК України суд за заявою учасника справи має право вжити передбачених статтею 150 цього Кодексу заходів забезпечення позову. Забезпечення позову допускається як до пред`явлення позову, так і на будь-якій стадії розгляду справи, якщо невжиття таких заходів може істотно ускладнити чи унеможливити виконання рішення суду або ефективний захист, або поновлення порушених чи оспорюваних прав або інтересів позивача, за захистом яких він звернувся або має намір звернутися до суду.

У відповідності до положень ч. ч. 1-3 ст. 150 ЦПК України одними із видів забезпечення позову є накладення арешту на майно та (або) грошові кошти, що належать або підлягають передачі або сплаті відповідачеві і знаходяться у нього чи в інших осіб, накладенням арешту на активи, які є предметом спору, чи інші активи відповідача, які відповідають їх вартості, у справах про визнання необґрунтованими активів та їх стягнення в дохід держави та заборона вчиняти певні дії.

Заходи забезпечення позову, крім арешту морського судна, що здійснюється для забезпечення морської вимоги, мають бути спів мірними з заявленими позивачем вимогами.

Крім того, згідно роз`яснень, які містяться в п. 4 постанови Пленуму Верховного Суду України «Про практику застосування судами цивільного процесуального законодавства при розгляді заяв про забезпечення позову» від 22.12.2006 року за №9, вбачається, що розглядаючи заяву про забезпечення позову, суд (суддя) має з урахуванням доказів, наданих позивачем на підтвердження своїх вимог, пересвідчитися, зокрема, в тому, що між сторонами дійсно виник спір та існує реальна загроза невиконання чи утруднення виконання можливого рішення суду про задоволення позову; з`ясувати обсяг позовних вимог, дані про особу відповідача, а також відповідність виду забезпечення позову, який просить застосувати особа, котра звернулася з такою заявою, позовним вимогам.

При вирішенні питання про забезпечення позову суд має здійснити оцінку обґрунтованості доводів заявника щодо необхідності вжиття відповідних заходів з урахуванням такого: розумності, обґрунтованості і адекватності вимог заявника щодо забезпечення позову; забезпечення збалансованості інтересів сторін, а також інших учасників судового процесу; наявності зв`язку між конкретним заходом забезпечення позову і предметом позовної вимоги, зокрема, чи спроможний такий захід забезпечити фактичне виконання судового рішення в разі задоволення позову; імовірності утруднення виконання або невиконання рішення суду в разі невжиття таких заходів; запобігання порушенню у зв`язку із вжиттям таких заходів прав та охоронюваних законом інтересів осіб, що є учасниками даного судового процесу. Адекватність заходу забезпечення позову, що застосовується судом, визначається його відповідністю вимогам, на забезпечення яких він вживається. Оцінка такої відповідності здійснюється судом, зокрема, з урахуванням співвідношення права (інтересу), про захист яких просить заявник, та інтересів сторін та інших учасників судового процесу.

При цьому, метою забезпечення позову є вжиття судом, у провадженні якого знаходиться справа, заходів щодо охорони матеріально-правових інтересів позивача від можливих недобросовісних дій з боку відповідача з тим, щоб забезпечити позивачу реальне та ефективне виконання судового рішення, якщо воно буде прийняте на користь позивача, в тому числі задля попередження потенційних труднощів у подальшому виконанні такого рішення.

Так, з матеріалів позовної заяви вбачається, що предметом розгляду справи є визнання недійсними ряд правочинів, скасування запису про іпотеку та про обтяження, витребування майна з чужого незаконного володіння.

Обґрунтовуючи заяву про забезпечення позову представник позивача зазначає, що у 2018 році АТ «Альфа-банк» було незаконно здійснено перереєстрацію спірної квартири, в подальшому вказана квартира була прована ОСОБА_3 , тому невжиття заходів забезпечення позову може істотно ускладнити розгляд справи.

З позовної заяви та заяви про забезпечення позову вбачається, що між сторонами існує спір щодо незаконного відчуження квартири АДРЕСА_1 .

Таким чином, суд вважає, що невжиття заходів забезпечення позову шляхом накладення арешту може істотно ускладнити ефективний захист та поновлення прав та інтересів позивача, так як відчуження спірного майна призведе до необхідності залучення до участі у справі інших осіб (набувачів) або звернення позивача з новим позовом до суду.

Щодо заборони вчиняти будь-які дії щодо квартири, пов`язані з відчуженням, розпорядженням в будь-який інший спосіб та з державною реєстрацією прав власності або інших речових прав на нерухоме майно, то суд зазначає, що в цій частині заява задоволенню не підлягає, оскільки заявником не було конкретизовано особу або установу на яку покладається обов`язок щодо заборони вчиняти дії відносно відчуження майна.

Враховуючи вище викладене, суд приходить до висновку про задоволення заяви представника позивача ОСОБА_1 про забезпечення позову частково.

Враховуючи викладене та керуючись ст. ст. 149, 150, 153 ЦПК України, суд

п о с т а н о в и в:

Заяву представника позивача ОСОБА_1 про забезпечення позову - задовольнити частково.

Вжити заходи забезпечення позову шляхом накладення арешту на квартиру АДРЕСА_1 , реєстаційний номер об`єкта нерухомого майна 000.

В іншій частині відмовити.

Стягувач: ОСОБА_2 РНОКПП НОМЕР_1 , адреса: АДРЕСА_2 .

Боржник: ОСОБА_3 , РНОКПП невідомий, адреса: АДРЕСА_2 .

Ухвала може бути пред`явлена до виконання протягом трьох років з дня постановлення

Ухвала про забезпечення позову підлягає негайному виконанню в порядку, встановленому для виконання судових рішень.

Ухвала може бути оскаржена до Київського апеляційного суду протягом п`ятнадцяти днів з дня її складення.

Учасник справи, якому ухвала суду не була вручена в день її складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження ухвали суду - якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Оскарження ухвали про забезпечення позову не зупиняє її виконання.

Повний текст ухвали суду складено 28 січня 2022 року.

Суддя Н.О. Яровенко