РІШЕННЯ ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

Справа № 181/1293/21

Провадження № 2/181/43/22

"03" лютого 2022 р. смт. Межова

Межівський районний суд Дніпропетровської області в складі:

головуючого судді Літвінової Л.Ф.,

за участю секретаря судового засідання Яківець А.О.,

розглянувши у загальному порядку у відкритому підготовчому судовому засіданні в залі суду смт. Межова Дніпропетровської області цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до Межівської селищної ради Синельниківського району Дніпропетровської області про визначення додаткового строку для прийняття спадщини,-

ВСТАНОВИВ:

До Межівського районного суду Дніпропетровської області надійшла позовна заява ОСОБА_1 до Межівської селищної ради Синельниківського району Дніпропетровської області про визначення додаткового строку для прийняття спадщини.

В обґрунтування позовних вимог ОСОБА_1 зазначає, що ІНФОРМАЦІЯ_1 померла її двоюрідна бабуся, після смерті якої відкрилася спадщина. Вона зареєстрована та фактично проживає за адресою АДРЕСА_1 , яке розміщено на території тимчасово непідконтрольній органам державної влади України. ОСОБА_2 проживала та померла на території міста Слов`янськ, Донецької області, - території підконтрольній органам державної влади України. ІНФОРМАЦІЯ_2 на території м. Макіївка помер її батько ОСОБА_3 . В грудні 2020 року вона через лінію розмежування прибула до Першої слов`янської державної нотаріальної контори Донецької області, на яку покладено повноваження Першої Макіївської державної нотаріальної контори, де подала письмову заяву про прийняття спадщини після смерті батька ОСОБА_3 . Тоді ж їй стало відомо від державного нотаріуса про існування заповіту на користь її батька від двоюрідної бабусі ОСОБА_2 та від рідні стало відомо про те, що бабуся померла. 29.06.2021 року через лінію розмежування вона знову прибула до Першої слов`янської державної нотаріальної контори Донецької області, де отримала свідоцтво про право на спадщину за заповітом після смерті батька ОСОБА_3 . Як виявилося за життя її батько не оформив належним чином спадщину за заповітом після смерті ОСОБА_2 , а тому до складу спадщини належне їй майно нотаріусом не було включено та 30.06.2021 року приватний нотаріус надала їй постанову про відмову у вчиненні нотаріальної дії (видачі свідоцтва про право на спадщину після померлої ОСОБА_2 ) оскільки нею було пропущено шестимісячний строк для звернення із заявою про прийняття спадщини. Однак нею було пропущено строк з об`єктивних причин, оскільки загальновідомим є факт обмеження незаконними збройними формуваннями, які діють на тимчасово окупованих територіях Донецької області, права виїзду громадян України з окупованих територій через КПВВ на підконтрольну територію області, що об`єктивно унеможливило своєчасне встановлення факту смерті та прийняття спадщини і звернення до нотаріуса у встановлений законом шестимісячний строк для оформлення спадкових прав після смерті ОСОБА_2 . Окрім того пройшов незначний проміжок часу, який було пропущено після спливу шестимісячного строку та моментом звернення до нотаріуса із заявою про прийняття спадщини. Інші особи, що претендували б на прийняття спадщини після смерті ОСОБА_2 відсутні.

Позивач просить суд визначити їй додатковий строк для подання заяви про прийняття спадщини, яка залишилася після смерті ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_1 - три місяці з дня набрання рішенням законної сили.

У судове засідання позивач та її представники не з`явилися. Представник позивача ОСОБА_4 надав заяву про розгляд справи за його відсутності. Позовні вимоги підтримує та просить позов задовольнити повністю.

Представник відповідача у судове засідання не з`явився, надав заяву про розгляд справи за їх відсутності, проти задоволення позовних вимог не заперечують.

Відповідно до ч. 2 ст. 247 ЦПК України, у разі неявки в судове засідання всіх осіб, які беруть участь у справі, чи в разі, якщо відповідно до положень Кодексу розгляд справи здійснюється судом за відсутності осіб, які беруть участь у справі, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального засобу не здійснюється. У зв`язку з чим, на підставі ст. 247 ЦПК України, суд вважає за можливе розглянути справу без фіксування судового процесу.

Суд, дослідивши та проаналізувавши матеріали справи, вважає, що заявлений позов підлягає задоволенню з наступних підстав.

Відповідно до ч. ч. 1-4 ст. 12 ЦПК України цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін. Учасники справи мають рівні права щодо здійснення всіх процесуальних прав та обов`язків, передбачених законом. Кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Кожна сторона несе ризик настання наслідків, пов`язаних із вчиненням чи невчиненням нею процесуальних дій.

Частинами 1, 5, 6 статті 81 ЦПК України визначено, що кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Докази подаються сторонами та іншими учасниками справи. Доказування не може ґрунтуватися на припущеннях.

Відповідно до ч. 1 ст. 77 ЦПК України належними є докази, які містять інформацію щодо предмета доказування.

У ч. 2 ст. 78 ЦПК України передбачено, що обставини справи, які за законом мають бути підтверджені певними засобами доказування, не можуть підтверджуватись іншими засобами доказування.

За загальними положеннями про спадкування право на спадщину виникає в день відкриття спадщини, спадщина відкривається внаслідок смерті особи або оголошення її померлою.(статті 1220, 1222 ЦК України).

У відповідності до ст.ст. 1216, 1217 ЦК України спадкуванням є перехід прав та обов`язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця), до інших осіб (спадкоємців). Спадкування здійснюється за заповітом або за законом.

Як вбачається із свідоцтва про смерть серії НОМЕР_1 виданого Бучанським міським відділом державної реєстрації актів цивільного стану Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Києва) ІНФОРМАЦІЯ_2 помер спадкодавець ОСОБА_3 .(а.с.10)

Згідно матеріалів справи вбачається, що ОСОБА_3 є батьком позивача ОСОБА_1 , що підтверджується копією свідоцтва про народження серії НОМЕР_2 , де в графі батько записано - ОСОБА_3 (а.с.7)

Від імені ОСОБА_3 приватним нотаріусом Слов`янського міського нотаріального округу Донецької області Орловою Л.О., 25 листопада 2014 року, було посвідчено заповіт, зареєстрований у реєстрі за №1525, відповідно до якого спадкоємцем зазначеного в заповіті майна, а саме квартири, розташованої в АДРЕСА_2 , є донька спадкодавця - ОСОБА_1 , що підтверджується свідоцтвом про право на спадщину за заповітом, зареєстрованого в реєстрі за №1-170, виданого державним нотаріусом Першої слов`янської державної нотаріальної контори, в.о. державного нотаріуса Першої Макіївської державної нотаріальної контори Макаровою Н.І.(а.с.12)

Згідно заповіту посвідченого приватним нотаріусом Слов`янського міського нотаріального округу Донецької області Орловою Л.О. 18.04.2011 року зареєстрованого у реєстрі за №-615, ОСОБА_2 все своє майно, яке буде належати їй на день смерті, де б воно не знаходилось і з чого б не складалось і на що вона за законом матиме право, заповіла ОСОБА_3 (а.с.11)

Відповідно до Державного акту на право приватної власності на землю серії 11-ДП №050031 вбачається, що ОСОБА_2 на підставі розпорядження голови Межівської районної державної адміністрації №412-р від 30 вересня 2002 року було передано у приватну власність земельну ділянку площею 11.580 гектарів в межах згідно з планом, розташовану на території Новогригорівської сільської ради, для ведення сільськогосподарського виробництва.(а.с.13)

Згідно Витягу з Державного реєстру актів цивільного стану громадян про смерть №9 від 09 грудня 2020 року, ОСОБА_2 померла ІНФОРМАЦІЯ_1 , у віці 78 років.(а.с.9)

Відповідно до відповіді наданої приватним нотаріусом Краматорського районного нотаріального округу Донецької області Орловою Л.О. №40/01-16 від 19 січня 2022 року спадкову справу після померлої ІНФОРМАЦІЯ_1 ОСОБА_2 заведено не було.(а.с.27)

У судовому засіданні встановлено, що за життя батько позивача ОСОБА_3 не оформив належним чином спадщину за заповітом після смерті тітки ОСОБА_2 , а тому до складу спадщини належне їй майно нотаріусом не було включено.

Згідно постанови про відмову у вчиненні нотаріальної дії вих. №615/02-31 від 30.06.2021 року виданої приватним нотаріусом Краматорського районного нотаріального округу Донецької області, Поповій Н.В. було відмовлено у видачі спадщини після померлої ОСОБА_2 , оскільки нею було пропущено шестимісячний строк для звернення з заявою про прийняття спадщини.(а.с.14)

Згідно зі ст. 1268 ЦК України спадкоємець за заповітом чи за законом має право прийняти спадщину або не прийняти її.

Відповідно до ч. 1 ст. 1270 ЦК України для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини.

У відповідності до ч. 1 ст. 1269 ЦК України спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини.

Згідно п. 24 Постанови Пленуму Верховного суду України №7 від 30.05.2008 року, «Про судову практику у справах про спадкування», особа, яка не прийняла спадщину в установлений законом строк, може звернутися до суду з позовною заявою про визначення додаткового строку для прийняття спадщини відповідно до частини третьої статті 1272 ЦК України.

Відповідно до ч. 3 ст. 1272 ЦК України за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини.

Тобто право на спадщину належить спадкоємцеві з моменту її відкриття й закон зобов`язує спадкоємця, який постійно не проживав із спадкодавцем, у шестимісячний строк подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини.

Ураховуючи викладене, правила ч. 3 ст. 1272 ЦК України можуть бути застосовані, якщо: 1) у спадкоємця були перешкоди для подання такої заяви; 2) ці обставини визнані судом поважними.

При цьому, згідно з листом Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ № 24-753/0/4-13 від 16.05.2013 року «Про судову практику розгляду цивільних справ про спадкування» при вирішенні справ про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини слід також враховувати, що додатковий строк визначається у разі, якщо суд визнає причини пропуску строку для прийняття спадщини поважними. У зазначеній категорії справ є обов`язковим обґрунтування в мотивувальній частині судового рішення поважності причин пропуску строку для подання заяви про прийняття спадщини.

При вирішенні цивільно-правового спору суд враховує, що одним з проявів верховенства права є те, що право не обмежується лише законодавством як однією з його форм, а включає й інші соціальні регулятори. Суд вважає за необхідне зазначити, що ця позиція ґрунтується, в тому числі, на рішенні Конституційного Суду України від 02.11.2004 року № 15-рп/2004у справі № 1-33/2004.

Як установлено судом, позивач не звернулася вчасно до нотаріуса із заявою у встановлений законом строк в порядку визначеному законодавством України, з об`єктивних причин, оскільки ОСОБА_1 зареєстрована та проживає у м. Макіївка, Донецька область, яке на даний час є тимчасово окупованою територією Донецької області, та незаконними збройними формуваннями обмежене право виїзду громадян України з окупованих територій через КПВВ на підконтрольну територію області, що об`єктивно унеможливило своєчасне встановлення факту смерті та прийняття спадщини і звернення до нотаріуса у встановлений законом шестимісячний строк для оформлення спадкових прав після смерті ОСОБА_2 .

Зазначені обставини визнаються судом об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення дій щодо прийняття спадщини у встановлений законом строк.

У судовому засіданні також встановлено, що ОСОБА_1 в свою чергу заяв про відмову від прийняття спадщини не подавала.

За таких обставин, оскільки позивач пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд приходить до висновку, що позов підлягає задоволенню із визначенням позивачеві - спадкоємцеві за законом, додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини.

Відповідно до ч.3 ст.200 ЦПК України, за результатами підготовчого провадження суд ухвалює рішення у випадку визнання позову відповідачем.

Згідно ч.4 ст.206 ЦПК України, у разі визнання відповідачем позову суд за наявності для того законних підстав ухвалює рішення про задоволення позову.

Всебічне дослідження усіх обставин справи та письмових доказів, з урахуванням допустимості доказів та узгодженістю і несуперечністю між собою дають об`єктивні підстави вважати, що позов підлягає задоволенню повністю.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст.1268-1272 ЦК України, ст.ст. 10, 11, 60, 209, 212, 213, 214, 215 ЦПК України суд, -

ВИРІШИВ:

Позовну заяву ОСОБА_1 (місце проживання АДРЕСА_1 , РНОКПП НОМЕР_3 ) до Межівської селищної ради Синельниківського району Дніпропетровської області (місце реєстрації: вул. Грушевського, буд.9, смт. Межова, Синельниківський (Межівський) район, Дніпропетровська область, ), про визначення додаткового строку для прийняття спадщини - задовольнити повністю.

Визначити ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_6 , реєстраційний номер облікової картки платника податків НОМЕР_3 , додатковий строк для прийняття спадщини після смерті ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_1 , актовий запис про смерть №1000 від 26.06.2020 року внесений Слов`янським міським відділом державної реєстрації актів цивільного стану Східного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Харків) - тривалістю 3 (три) місяці, починаючи з моменту набрання законної сили рішення суду.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

На рішення суду може бути подана апеляційна скарга до Дніпровського апеляційного суду протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

Суддя: Л. Ф. Літвінова