РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

31.01.2022р. Херсонський міський суд Херсонської області у складі:

головуючої судді - Зуб І.Ю.,

за участю секретаря Щербань А.А.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Херсоні цивільну справу за заявою ОСОБА_1 (РНОКПП НОМЕР_1 , місце проживання: АДРЕСА_1 ), заінтересовані особи: Відділ державної реєстрації речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень Херсонської міської ради (місцезнаходження: м. Херсон, просп. Ушакова, б.37), ОСОБА_2 ( АДРЕСА_2 ), ОСОБА_3 ( АДРЕСА_2 ), ОСОБА_4 ( АДРЕСА_2 ) про встановлення факту належності правовстановлюючого документу, -

В С Т А Н О В И В:

Представник заявника звернулася до суду з заявою про встановлення факту належності правовстановлюючого документу, у якій просила встановити факт належності свідоцтва про право власності на житло - квартиру АДРЕСА_3 , від 16.03.1994 року, зареєстрованого в бюро технічної інвентаризації за №13479 від 05.05.1994 року, заявниці на праві спільної сумісної власності.

Заява мотивована тим, що заявниці на підставі свідоцтва про право власності на житло від 16.03.1994 на праві приватної, спільної сумісної власності належить вказана квартира, яке зареєстровано в Херсонському БТІ. При видачі свідоцтва про право власності на квартиру в ньому були допущені помилки, які перешкоджають заявниці володіти, користуватися та розпоряджатися своєю власністю на свій розсуд, адже у свідоцтві ім`я заявника зазначено « ОСОБА_5 » , а відповідно до свідоцтва про народження ім`я заявника « ОСОБА_6 ». Внаслідок таких помилок, на даний час, виникла певна невідповідність між документами, що посвідчують особу та правовстановлюючим документом, що викликало необхідність встановити факт належності правовстановлюючого документу заявникам у судовому порядку.

Представник заявниці за ордером адвокат Пархоменко Ю.В. в судове засідання не з`явилась, подала заяву про розгляд справи без її участі, заявлені вимоги підтримала та просила їх задовольнити.

Заінтересовані особи ОСОБА_4 , ОСОБА_3 та ОСОБА_2 в судове засідання не з`явились, подали заяву про розгляд справи без їх участі, заявлені вимоги підтримали та просили їх задовольнити.

Представник заінтересованої особи Херсонської міської ради в судове засідання не з`явися, про дату та час розгляду справи повідомлений, причини неявки суду не відомі.

Справа розглядалась у відсутності учасників, за наявними матеріалами. На підставі частини другої ст. 247 ЦПК України, у зв`язку із неявкою в судове засідання всіх учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснювалось.

Вивчивши матеріали справи, матеріали інвентарної справи № 35414, встановлено наступне.

Ухвалою Херсонського міського суду Херсонської області від 08.09.2021 року відкрито провадження у справі.

27.10.2021 року ухвалою Херсонського міського суду Херсонської області витребувано докази, а саме: матеріали інвентарної справи.

27.10.2021 року ухвалою Херсонського міського суду Херсонської області залучено до участі у справі заінтересованих осіб ОСОБА_4 , ОСОБА_3 та ОСОБА_2

16 березня 1994 року Херсонським заводом скловиробів ОСОБА_2 та членам його сім`ї: ОСОБА_7 , ОСОБА_4 , ОСОБА_8 , ОСОБА_3 видано свідоцтво № НОМЕР_2 про право власності на житло, а саме квартиру АДРЕСА_3 .. Право власності на означену квартиру зареєстровано в Херсонському БТІ 05.05.1994 року.

ОСОБА_8 народилась ІНФОРМАЦІЯ_1 , батько ОСОБА_2 , мати ОСОБА_3 , що вбачається з копії свдіоцтва про народження серія НОМЕР_3 .

ОСОБА_8 та ОСОБА_9 зареєстрували шлюб 20.04.2010 року, прізвище дружини після реєстраціїшлюбу « ОСОБА_10 ».

Паспорт громадянина України серії НОМЕР_4 , виданий 21.02.2010 року Дніпровським ВМ ХМУ УМВС України в Херсонській області, громадянці ОСОБА_1 .

Так, встановлено, що в заначенні ім`я заявниці у свідоцтві про право власноті було зроблено помилку, зазначено « ОСОБА_8 » замість « ОСОБА_8 ».

Правилами ч. 1 ст. 4 ЦПК України визначено, що кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів.

Суди розглядають у порядку цивільного судочинства справи щодо захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів, що виникають із цивільних, житлових, земельних, сімейних, трудових відносин.

Відповідно до частини першої статті 293 ЦПК України окреме провадження - це вид непозовного цивільного судочинства, в порядку якого розглядаються цивільні справи про підтвердження наявності або відсутності юридичних фактів, що мають значення для охорони прав, свобод та інтересів особи або створення умов здійснення нею особистих немайнових чи майнових прав або підтвердження наявності чи відсутності неоспорюваних прав.

Частинами третьою, четвертою, шостої статті 294 ЦПК України передбачено, що справи окремого провадження розглядаються судом з додержанням загальних правил, встановлених цим Кодексом, за винятком положень щодо змагальності та меж судового розгляду. Справи окремого провадження суд розглядає за участю заявника і заінтересованих осіб. Якщо під час розгляду справи у порядку окремого провадження виникає спір про право, який вирішується в порядку позовного провадження, суд залишає заяву без розгляду і роз`яснює заінтересованим особам, що вони мають право подати позов на загальних підставах.

Пунктом 5 частини другої статті 293 ЦПК України визначено, що суд розглядає в порядку окремого провадження справи про встановлення фактів, що мають юридичне значення.

За приписами ЦК України юридичні факти - це факти з якими закон пов`язує виникнення, зміну або припинення правовідносин.

У статті 315 ЦПК України наведено перелік, які саме факти можуть бути встановленні в судовому порядку, проте він не є вичерпним. Вказана норма передбачає встановлення фактів, від яких залежить виникнення, зміна або припинення особистих чи майнових прав фізичних осіб, якщо законом не визначено іншого порядку їх встановлення.

За змістом пунктів 1 та 6 частини першої статті 315 ЦПК України суд розглядає справи: про встановлення факту родинних відносин між фізичними особами; належності правовстановлюючих документів особі, прізвище, ім`я, по батькові, місце і час народження якої, що зазначені в документі, не збігаються з прізвищем, ім`ям, по батькові, місцем і часом народження цієї особи, зазначеним у свідоцтві про народження або в паспорті.

Згідно з роз`яснень постанови Пленуму Верховного Суду України № 5 від 31.03.1995 року «Про судову практику у справах про встановлення фактів, що мають юридичне значення» вимога про встановлення факту, що має юридичне значення, розглядається, якщо такі факти породжують юридичні наслідки, тобто від них залежить виникнення, зміна або припинення особистих чи майнових прав громадян.

Пунктом 12 зазначеної Постанови роз`яснено, що при розгляді справи про встановлення відповідно до п. 6 ст. 273 ЦПК (на час розгляду справи - ст. 315 ЦПК України) факту належності правовстановлюючих документів особі, прізвище, ім`я, по батькові, місце і час народження якої, зазначені в документі, не збігаються з ім`ям, по батькові, прізвищем, місцем і часом народження цієї особи, вказаними у свідоцтві про народження або в паспорті, у тому числі, факту належності правовстановлюючого документа, в якому допущені помилки у прізвищі, імені, по батькові або замість імені чи по батькові зазначені ініціали суд повинен запропонувати заявникові подати докази про те, що правовстановлюючий документ належить йому і що організація, яка видала документ, не має можливості внести до нього відповідні виправлення.

За правилами статті 81 ЦПК України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом.

Рішенням Європейського Суду з прав людини у справі «Ушаков та Ушакова проти України» від 18.06.2015 року (остаточне - 18.09.2015 року), в пункті 78 зазначено, що «Суд при оцінці доказів керується критерієм доведеності «поза розумним сумнівом». Згідно з його усталеною практикою доведеність може випливати із сукупності ознак чи неспростовних презумпцій стосовно фактів, достатньо вагомих, чітких і узгоджених між собою…».

Суд звертає увагу, що встановлення факту, про який просить заявниця, має для неї юридичне значення, а саме право вільно володіти, користуватися та розпоряджатися нерухомим майном, що прямо передбачено цивільним законодавством та не порушує прав та інтересів інших осіб, в тому числі прав заінтересованих осіб.

Як встановлено судом, помилку у зазначенні по-батькові заявниці допущено у Свідоцтві про право власності на житло при написанні органом, який видавав правовстановлюючий документ, і виправити таку помилку інакше як у судовому порядку неможливо, а отже вимоги заявниці підлягають задоволенню.

Аналізуючи в сукупності обставини справи в контексті законів, інших норм права, надані сторонами докази, виходячи з стандарту доказування «баланс вірогідностей» (BENDERSKIY v. Ukraine 15.11.2007 р., J.K. AND OTHERS v. SWEDEN 23.08.2016 р.), враховуючи наявні в матеріалах справи докази, з яких вбачається, що в написанні по-батькові заявниці має місце помилка, суд вважає заявлені вимоги обґрунтованими та такими, що не викликають сумніву і є достатніми для встановлення факту належності заявниці правовстановлюючого документа, а саме свідоцтва № 132 від 16.03.1994 року про право власності на житло.

Керуючись ст. ст. 12, 13, 81, 259, 263, 265, 293-294, 315-319, 354-355 ЦПК України, ЗУ «Про судовий збір» суд, -

УХВАЛИВ:

Заяву ОСОБА_1 (РНОКПП НОМЕР_1 , місце проживання: АДРЕСА_1 ), заінтересовані особи: Відділ державної реєстрації речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень Херсонської міської ради (місцезнаходження: м. Херсон, просп. Ушакова, б.37), ОСОБА_2 ( АДРЕСА_2 ), ОСОБА_3 ( АДРЕСА_2 ), ОСОБА_4 ( АДРЕСА_2 ) про встановлення факту належності правовстановлюючого документу задовольнити.

Встановити факт належності ОСОБА_11 (РНОКПП НОМЕР_1 , місце проживання: АДРЕСА_1 ) свідоцтва № НОМЕР_2 про право власності на житло від 16.03.1994 року, що видане Херсонським заводом скловиробів щодо належності на праві приватної, спільної сумісної власності квартири АДРЕСА_3 .

Апеляційна скарга на рішення суду може бути подана протягом тридцяти днів з дня проголошення рішення або з дня складання повного судового рішення у разі оголошення вступної та резолютивної частини рішення до Херсонського апеляційного суду.

Учасник справи, якому повне рішення не було вручено у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закритті апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Рішення в повному обсязі складене 04.02.2022 року.

СуддяІ. Ю. Зуб