Дата документу 27.01.2022
Справа № 334/2894/21
Провадження № 2-с/334/4/22
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

27 січня 2022 року суддя Ленінського районного суду м. Запоріжжя Гнатюк О.М., розглянувши заяву ОСОБА_1 про скасування судового наказу Ленінського районного суду м. Запоріжжя від 26 листопада 2021 року у справі № 334/2894/21,

ВСТАНОВИВ:

11 травня 2021 року Ленінським районним судом м. Запоріжжя видано судовий наказ про стягнення з ОСОБА_1 на користь Товариства з обмеженою відповідальністю «Місто для людей Запоріжжя» заборгованості у розмірі 12886,98 гривень, яка утворилась за період з травня 2018 року по березень 2021 року, та судового збору у розмірі 227 гривень.

27 січня 2022 року до суду звернувся ОСОБА_1 з заявами про скасування зазначеного судового наказу та поновлення строку на оскарження судового наказу.

В обґрунтування своєї заяви зазначає, що вимоги, які зазначені у судовому наказі, вважає неправомірними, оскільки послуги стягувача надавались не в повному обсязі, на більшу частину боргу минула позовна давність, ТОВ «МДЛ Запоріжжя» на звернення заявника не реагують, розрахунки не надають, заявник та мешканці будинку, в якому проживає ОСОБА_1 , за власні кошти здійснюють ремонт під`їзду. Просить поновити строк на оскарження судового наказу та скасувати його.

Дослідивши вказану заяву та додатки до неї, суд приходить до наступного висновку.

Відповідно до ч.ч. 1, 2 та 4 ст. 170 ЦПК України, боржник має право протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення копії судового наказу та доданих до неї документів подати заяву про його скасування до суду, який його видав, крім випадків видачі судового наказу відповідно до пунктів 4, 5 частини першої статті 161 цього Кодексу. Заява про скасування судового наказу може також бути подана органами та особами, яким законом надано право звертатися до суду в інтересах інших осіб. Заява про скасування судового наказу подається в суд у письмовій формі. Заява підписується боржником або його представником.

Згідно з частиною 3 вищезазначеної статті, заява про скасування судового наказу має містити: 1) найменування суду, до якого подається заява; 2) повне найменування (для юридичних осіб) або ім`я (прізвище, ім`я та по батькові) (для фізичних осіб) заявника і боржника, їх місцезнаходження (для юридичних осіб) або місце проживання, ідентифікаційний код юридичної особи в Єдиному державному реєстрі підприємств і організацій України заявника та боржника, реєстраційний номер облікової картки платника податків заявника та боржника (для фізичних осіб) за його наявності або номер і серію паспорта заявника та боржника для фізичних осіб - громадян України; 3) ім`я (прізвище, ім`я та по батькові) представника боржника, якщо заява подається представником, його місце проживання або місцезнаходження; 4) наказ, що оспорюється; 5) зазначення про повну або часткову необґрунтованість вимог стягувача.

Однак, при зверненні до суду ОСОБА_1 не зазначено місце знаходження стягувача (для юридичних осіб), ідентифікаційний код юридичної особи в Єдиному державному реєстрі підприємств і організацій України заявника за судовим наказом, місце проживання заявника та боржника, реєстраційний номер облікової картки платника податків заявника та боржника (для фізичних осіб) за його наявності або номер і серію паспорта заявника та боржника для фізичних осіб - громадян України та не надано наказу, що оспорюється.

Водночас, відповідно до ч. 5 ст. 170 ЦПК України, до заяви про скасування судового наказу додаються: 1) документ, що підтверджує сплату судового збору; 2) документ, що підтверджує повноваження представника боржника, якщо заява подається таким представником; 3) клопотання про поновлення пропущеного строку, якщо заява подається після спливу строку, передбаченого частиною першою цієї статті.

Проте, заявником до заяви про скасування судового наказу не додано документ, що підтверджує сплату судового збору.

Згідно з п. 2 ч. 2 ст. 4 Закону України «Про судовий збір», за подання заяви про скасування судового наказу сплаті підлягає судовий збір 0,05 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб в сумі 124,05 грн.

Відповідно до інформаційного листа Державної судової адміністрації від 10 листопада 2011 року № 12-6621/11 щодо застосування Закону України «Про судовий збір», документом про сплату судового збору є квитанція установи банку або відділення зв`язку, які прийняли платіж або платіжне доручення, підписане уповноваженою посадовою особою банку і скріплене печаткою установи банку з відміткою про дату виконання платіжного доручення.

При сплаті судового збору готівкою до документа, щодо якого вчинюється відповідна дія, додається оригінал квитанції кредитної установи, яка прийняла платіж, а при перерахуванні судового збору з рахунка платника - останній примірник платіжного доручення з написом (поміткою) кредитної установи такого змісту: «Зараховано в дохід бюджету _ грн. (дата)». Цей напис скріплюється першим і другим підписами посадових осіб, відбитком печатки кредитної установи з відміткою дати виконання платіжного доручення.

Відповідно до роз`яснень, що містяться у п. 26 постанови Пленуму Вищого спеціалізованого суд України з розгляду цивільних і кримінальних справ «Про застосування судами законодавства про судові витрати у цивільних справах» №10 від 17.10.2014 року, документи про сплату судового збору подаються до суду тільки в оригіналі; копії, у тому числі виготовлені з використанням технічних засобів (фотокопії тощо) цих документів, а також платіжне доручення, яке за формою не відповідає наведеним вимогам, не можуть бути належним доказом сплати судового збору.

Відповідно до положень ч. 6 ст. 170 ЦПК України у разі подання неналежно оформленої заяви про скасування судового наказу суддя постановляє ухвалу про її повернення без розгляду не пізніше двох днів з дня її надходження до суду.

Враховуючи викладене, суд приходить висновку про необхідність повернення без розгляду заяви про скасування судового наказу заявнику.

Керуючись ст. 170 ЦПК України,-

УХВАЛИВ:

Заяву ОСОБА_1 про скасування судового наказу Ленінського районного суду м. Запоріжжя у справі № 334/2894/21 про стягнення з ОСОБА_1 на користь Товариства з обмеженою відповідальністю «Місто для людей Запоріжжя» заборгованості у розмірі 12886,98 гривень та судового збору у розмірі 227,00 гривень - повернути заявнику без розгляду.

Ухвала може бути оскаржена в апеляційному порядку до Запорізького апеляційного суду через Ленінський районний суд м. Запоріжжя шляхом подачі в 15-денний строк з дня проголошення ухвали апеляційної скарги. Учасник справи, якому повне рішення або ухвала суду не були вручені у день його (її) проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали.

Відповідно до пункту 3 розділу ХІІ «Прикінцевих положень» Цивільного процесуального кодексу України, під час дії карантину, встановленого Кабінетом Міністрів України з метою запобігання поширенню коронавірусної хвороби (COVID-19), суд за заявою учасників справи та осіб, які не брали участі у справі, якщо суд вирішив питання про їхні права, інтереси та (або) обов`язки (у разі наявності у них права на вчинення відповідних процесуальних дій, передбачених цим Кодексом), поновлює процесуальні строки, встановлені нормами цього Кодексу, якщо визнає причини їх пропуску поважними і такими, що зумовлені обмеженнями, впровадженими у зв`язку з карантином.

Суддя О.М. Гнатюк