Провадження № 2/643/1273/22
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

04.02.2022

Московський районний суд м. Харкова у складі:

головуючого судді - Олійника О.О.,

за участю секретаря судового засідання Свешнікової О.О.,

представника позивача - адвоката Розторгуєвої В.Б.,

представника відповідача адвоката Мамай А.С.,

розглянувши у підготовчому судовому засіданні в режимі відеоконференції в залі суду в м. Харкові клопотання представника відповідача про прийняття зустрічного позову до провадження у цивільній справі за позовною заявою ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , треті особи Служба у справах дітей Охтирської міської ради, Служба у справах дітей по Московському району Департаменту служб у справах дітей Харківської міської ради про встановлення порядку участі батьків у вихованні та спілкуванні з неповнолітньою дитиною,-

В С Т А Н О В И В:

ОСОБА_1 звернулась до суду з позовом, в якому просить ухвалити рішення суду, яким встановити порядок спілкування та участі у вихованні повнолітнього сина ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , батьком ОСОБА_2 , змінивши порядок спілкування та участі у вихованні неповнолітнього сина ОСОБА_3 , встановлений мировою угодою від 18.09.2019 року, встановивши батькові такий порядок спілкування та участі у вихованні неповнолітнього сина: без участі матері, за місцем проживання батька, кожні другі та четверті вихідні дні щомісяця, починаючи з 09.00 год. суботи до 20.00 год. неділі; батько забирає сина до місця свого проживання на шкільних канікулах, але не більше 50% тривалості канікул, з обов`язковим повідомленням про час та тривалість перебування дитини матері ОСОБА_1 та обов`язковим наданням можливості спілкування матері ОСОБА_1 з сином в будь-який час по телефону.

Ухвалою Московського районного суду м. Харкова від 15.06.2022 року відкрито провадження у справі, вирішено здійснювати розгляд справи в порядку загального позовного провадження.

20 грудня 2021 року відповідачем ОСОБА_2 через канцелярію суду було подано зустрічну позовну заяву про визначення місця проживання дитини разом із клопотанням про поновлення строку на подання зустрічного позову.

Протокольною ухвалою Московського районного суду м. Харкова від 20 грудня 2021 року, зустрічну позовну заяву ОСОБА_2 було залишено без руху, надано строк для усунення недоліків зустрічної позовної заяви.

24 грудня 2021 року через канцелярію суду позивачем ОСОБА_2 було подано заяву про усунення недоліків зустрічної позовної заяви.

Представник відповідача ОСОБА_2 адвокат Мамай А.С. у підготовчому судовому засіданні просив поновити строк для подачі зустрічного позову, та прийняти до спільного розгляду з позовом поданий зустрічний позов, зазначив, що задоволення зустрічного позову може виключити задоволення первісного позову.

Представник позивача проти прийняття зустрічного позову заперечувала, пославшись на те, що відповідачем порушений строк його подання, так як зустрічна позовна заява повинна бути подана в строк, встановлений судом для подання відзиву на позов та окрім того, зустрічний позов не пов`язаний з первісним позовом.

Суд, вислухавши доводи учасників справи, дослідивши матеріали справи, дійшов висновку, що клопотання відповідача щодо прийняття до розгляду зустрічної позовної заяви підлягає задоволенню з наступних підстав.

Відповідно до ч. ч. 2, 3, 6, ст.127 ЦПК України встановлений судом процесуальний строк може бути продовжений судом за заявою учасника справи, поданою до закінчення цього строку, чи з ініціативи суду.

Якщо інше не встановлено законом, заява про поновлення процесуального строку, встановленого законом, розглядається судом, у якому належить вчинити процесуальну дію, стосовно якої пропущено строк, а заява про продовження процесуального строку, встановленого судом, - судом, який встановив строк.

Про поновлення або продовження процесуального строку суд постановляє ухвалу.

З огляду на викладене, з метою забезпечення відповідачу можливість реалізації своїх процесуальних прав, клопотання необхідно задовольнити та поновити строк, визнавши наведені причини пропуску цього строку поважними, оскільки обставини викладені у зустрічній позовній заяві стали відомі відповідачу після закінчення строку на подання зустрічного позову.

Відповідно до ч. 2 ст. 193 ЦПК України зустрічний позов приймається до спільного розгляду з первісним позовом, якщо обидва позови взаємопов`язані і спільний їх розгляд є доцільним, зокрема, коли вони виникають з одних правовідносин або коли задоволення зустрічного позову може виключити повністю або частково задоволення первісного позову.

Зазначена стаття встановлює окремі умови прийняття до розгляду зустрічного позову, тобто вона вказує на один із способів захисту відповідача проти пред`явленого до нього позову.

Способами захисту проти позову можуть бути: невизнання позову, заперечення проти нього і зустрічний позов. Зустрічний позов - це активний захист проти позову. Зустрічний позов в залежності від ситуації може бути найбільш дієвим засобом захисту відповідача проти позову, тому що спрямований на повне чи часткове виключення підстав первісного позову.

Отже, умовами пред`явлення зустрічного позову є взаємопов`язаність зустрічного позову з первісним; доцільність сумісного розгляду основного й зустрічного позовів. Доцільним є сумісний розгляд, коли це дозволяє більш повно і об`єктивно дослідити обставини справи, встановити справжні взаємовідносини сторін, виключити винесення взаємно суперечливих чи взаємовиключних судових рішень.

Доцільним є сумісний розгляд первісного і зустрічного позову, якщо задоволення зустрічного позову може виключити повністю або частково задоволення первісного позову. Недоцільно розглядати первісний і зустрічний позови, якщо це затягне розгляд справи, істотно розширить предмет доказування, призведе до необхідності залучення нових учасників процесу.

Таким чином, вирішуючи клопотання про прийняття зустрічного позову суд з`ясовує такі питання: чи виникають позовні вимоги з одних правовідносин, чи можуть вимоги за позовами зараховуватися, чи виключить задоволення зустрічного позову повністю або частково задоволення первісного позову.

Відповідно до ч. 3 ст. 193 ЦПК України вимоги за зустрічним позовом ухвалою суду об`єднуються в одне провадження з первісним позовом.

Пред`явлені первісний та зустрічний позови виникають з одних правовідносин, у зв`язку з чим судом приймається зустрічний позов.

Форма і зміст поданої зустрічної позовної заяви відповідає вимогам ст.ст. 175, 177 ЦПК України. Підстав у суду для неприйняття зустрічного позову до спільного розгляду з первісним позовом не має.

На підставі викладеного, керуючись ст.193 ЦПК України, суд,-

ПОСТАНОВИВ:

Клопотання відповідача ОСОБА_2 про поновлення строку на подання зустрічного позову - задовольнити.

Прийняти зустрічну позовну заяву ОСОБА_2 до ОСОБА_1 , треті особи Служба у справах дітей Охтирської міської ради, Служба у справах дітей по Московському району Департаменту служб у справах дітей Харківської міської ради, ОСОБА_4 про визначення місця проживання дитини та об`єднати в одне провадження з первісним позовом.

Копію зустрічної позовної заяви надіслати відповідачу за зустрічним позовом, роз`яснивши відповідачу право надати відзив на зустрічний позов відповідно до ст. 178 ЦПК України, та додати до відзиву докази, що підтверджують обставини, на яких ґрунтується заперечення відповідача.

Також відповідачу за зустрічним позовом необхідно додати до відзиву на зустрічний позов документи, що підтверджують надіслання (надання) відзиву та доданих до нього документів іншим учасникам справи.

Відзив на зустрічний позов подається у строк не менше 15 днів з дня вручення ухвали про прийняття зустрічного позову.

Копію зустрічної позовної заяви надіслати третім особам у справі.

Встановити третім особам строк протягом 15 днів з дня отримання даної ухвали для надання пояснень щодо позову в порядку статті 192 Цивільного процесуального кодексу України з викладенням своїх аргументів і міркувань на підтримку або заперечення проти позову. Одночасно надіслати позивачу та відповідачу копії пояснень та доданих до них документів. Докази такого направлення надати суду до початку підготовчого засідання.

Звернути увагу учасників справи на положення статей 81, 83, 84 Цивільного процесуального кодексу України щодо порядку подання доказів, наслідків неподання їх та доказів їх направлення іншим учасникам справи, а також щодо порядку витребування доказів.

Попередити учасників справи, що відповідно до частини 2 статті 126 Цивільного процесуального кодексу України заяви, скарги і документи, подані після закінчення процесуальних строків, залишаються без розгляду, крім випадків, передбачених цим Кодексом.

Звернути увагу учасників справи на те, що копії письмових доказів, які подаються повинні бути оформлені у відповідності до вимог статті 95 Цивільного процесуального кодексу України.

Відповідно до статті 261 Цивільного процесуального кодексу України дана ухвала набирає законної сили негайно після її підписання і не підлягає оскарженню окремо від рішення суду.

Учасники справи можуть отримати інформацію щодо справи, що розглядається, на офіційному веб-порталі «Судова влада України» за веб-адресою: https://ms.hr.court.gov.ua/sud2027/.

Суддя - О.О. Олійник