Справа № 202/730/22
Провадження № 2-з/202/40/2022
УХВАЛА

Іменем України

03 лютого 2022 року Індустріальний районний суд м. Дніпропетровська у складі:

головуючого - судді Мачуського О.М.,

за участю секретаря - Федусь К.О.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду м. Дніпро заяву ОСОБА_1 про забезпечення позову до пред`явлення до суду позовної заяви,-

ВСТАНОВИВ:

02 лютого 2022 року до Індустріального районного суду м. Дніпропетровська надійшла заява ОСОБА_1 у якій заявник повідомляє про свій намір звернутись з позовом до ОСОБА_2 про відшкодування матеріальної шкоди, завданої внаслідок дорожньо-транспортної пригоди у розмірі 306350,25 гривень.

Також у заяві заявник просить до пред`явлення позовної заяви до суду, вжити заходів забезпечення позову, шляхом заборони відчуження належної ОСОБА_2 , РНОКПП НОМЕР_1 , на правах спільної часткової власності 1/3 частина квартири, що розташована за адресою: АДРЕСА_1 , реєстраційний номер майна в Реєстрі прав власності на нерухоме майно 6296247 від 20.09.2004р. до вирішення справи по суті позовних вимог.

В обґрунтування заявлених вимог, заявник зазначає, що майнову шкоду належному йому майну - автомобілю NISSAN X-TRAIL номерний знак НОМЕР_2 , було завдано в результаті ДТП, винною особою у вчиненні якого було визнано ОСОБА_2 . Відповідно до висновку експертного дослідження автотоварознавця від 22.09.2021р. №274/21А, вартість відновлювального ремонту автомобіля NISSAN X-TRAIL номерний знак НОМЕР_2 складає 306350,25 грн. Не зважаючи на наявність полісу ОСЦПВВНТЗ № 202864927 ОСОБА_2 до страховика ПрAT СК «Глобал Гарант» з метою відшкодування завданої позивачу внаслідок ДТП шкоди не звертався. На письмове звернення заявника, ПрАТ СК «Глобал Гарант» відповідь не надало та їх виключено з членів МТСБУ у зв`язку з заборгованістю у фонди бюро та позбавлено права укладати договори страхування ОСЦПВВНТЗ. Разом з тим, на неодноразові звернення на протязі майже півроку, ОСОБА_2 матеріальну шкоду у досудовому порядку не відшкодував. У власності ОСОБА_2 на правах спільної часткової власності перебуває 1/3 частина квартири за адресою: АДРЕСА_1 , в якій він на даний момент зареєстрований. Оскільки ОСОБА_2 не працевлаштований та повідомлений про намір заяника звернутися до суду, є підозра в тому, що він має намір позбутися будь-якого наявного у нього майна. Розрахункова вартість належної ОСОБА_2 1/3 частини квартири становить 255306,67 грн., що менше вартості відновлювального ремонту належного заявнику автомобіля.

Також заявник зазначив, що має зареєстроване в установленому законом порядку місце проживання на території України та має у власності майно, що знаходиться на території України, в розмірі, достатньому для відшкодування можливих збитків відповідача, які можуть бути спричинені забезпеченням позову, у випадку відмови у позові, а тому вказує на відсутність підстав для застосування до нього зустрічного забезпечення.

У відповідності до ч. 1 ст. 153 ЦПК України в судове засідання сторони не викликались.

На підставі ч. 2 ст. 247 ЦПК України фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного запису не здійснювалось.

Розглянувши дану заяву, суд доходить наступних висновків.

Згідно з приписами частини другої статті 149 Цивільного процесуального кодексу України, забезпечення позову допускається як до пред`явлення позову, так і на будь-якій стадії розгляду справи, якщо невжиття таких заходів може істотно ускладнити чи унеможливити виконання рішення суду або ефективний захист, або поновлення порушених чи оспорюваних прав або інтересів позивача, за захистом яких він звернувся або має намір звернутися до суду.

Згідно з приписами частини другої статті 149 Цивільного процесуального кодексу України, забезпечення позову допускається як до пред`явлення позову, так і на будь-якій стадії розгляду справи, якщо невжиття таких заходів може істотно ускладнити чи унеможливити виконання рішення суду або ефективний захист, або поновлення порушених чи оспорюваних прав або інтересів позивача, за захистом яких він звернувся або має намір звернутися до суду.

Частиною 1 ст. 151 ЦПК України визначено вимоги до заяви про забезпечення позову.

Так, заява про забезпечення позову подається в письмовій формі, підписується заявником і повинна містити: 1) найменування суду, до якого подається заява; 2) повне найменування (для юридичних осіб) або ім`я (прізвище, ім`я та по батькові - для фізичних осіб) заявника, його місцезнаходження (для юридичних осіб) або місце проживання чи перебування (для фізичних осіб), поштові індекси, ідентифікаційний код юридичної особи в Єдиному державному реєстрі підприємств і організацій України, реєстраційний номер облікової картки платника податків (для фізичних осіб) за його наявності або номер і серію паспорта для фізичних осіб - громадян України, номери засобів зв`язку та адресу електронної пошти, за наявності; 3) предмет позову та обґрунтування необхідності забезпечення позову; 4) захід забезпечення позову, який належить застосувати, з обґрунтуванням його необхідності; 5) ціну позову, про забезпечення якого просить заявник; 6) пропозиції заявника щодо зустрічного забезпечення; 7) інші відомості, потрібні для забезпечення позову.

Згідно до ч. 1 ст. 153 ЦПК України заява про забезпечення позову розглядається судом не пізніше двох днів з дня її надходження без повідомлення учасників справи (учасників третейського (арбітражного) розгляду), крім випадків, передбачених частиною п`ятою цієї статті.

Згідно ч. 3 ст. 151 ЦПК забезпечення позову допускається на будь-якій стадії розгляду справи, якщо невжиття заходів забезпечення може утруднити чи зробити неможливим виконання рішення суду.

Забезпечення позову - це сукупність процесуальних дій, які гарантують виконання рішення суду в разі задоволення позовних вимог. Розглядаючи заяву про забезпечення позову, суд (суддя) має з урахуванням доказів, наданих позивачем на підтвердження своїх вимог, пересвідчитися, зокрема, в тому, що між сторонами дійсно виник спір та існує реальна загроза невиконання чи утруднення виконання можливого рішення суду про задоволення позову; з`ясувати обсяг позовних вимог, дані про особу відповідача, а також відповідність виду забезпечення позову, який просить застосувати особа, котра звернулася з такою заявою, позовним вимогам. Вирішуючи питання про забезпечення позову, суд має брати до уваги інтереси не тільки сторони позивача, а й інших осіб, права яких можуть бути порушені у зв`язку із застосуванням відповідних заходів. Особам, які беруть участь у справі, має бути гарантована реальна можливість захистити свої права при вирішенні заяви про забезпечення позову. (Постанова Пленуму Верховного Суду України № 9 від 22.12.2006 «Про практику застосування судами процесуального законодавства при розгляді заяв про забезпечення позову»).

Вирішуючи питання про забезпечення позову, суд має брати до уваги інтереси не тільки сторони позивача, а й інших осіб, права яких можуть бути порушені у зв`язку із застосуванням відповідних заходів.

Відповідно до правової позиції Верховного суду України, яка викладена в Постанові від 25.05.2016 р. (справа №6-605цс16), забезпечення позову по суті - це обмеження суб`єктивних прав, свобод та інтересів відповідача або пов`язаних з ним інших осіб в інтересах забезпечення реалізації в майбутньому актів правосуддя і задоволених вимог позивача (заявника).

Метою забезпечення позову, згідно з вказаною Постановою, є вжиття судом, у провадженні якого знаходиться справа, заходів щодо охорони матеріально-правових інтересів позивача від можливих недобросовісних дій з боку відповідача з тим, щоб забезпечити позивачу реальне та ефективне виконання судового рішення, якщо воно буде прийняте на користь позивача, в тому числі задля попередження потенційних труднощів у подальшому виконанні такого рішення.

При вирішенні питання про забезпечення позову суд має здійснити оцінку обґрунтованості доводів заявника щодо необхідності вжиття відповідних заходів з урахуванням розумності, обґрунтованості і адекватності вимог заявника щодо забезпечення позову; забезпечення збалансованості інтересів сторін, а також інших учасників судового процесу; наявності зв`язку між конкретним заходом забезпечення позову і предметом позовної вимоги, зокрема, чи спроможний такий захід забезпечити фактичне виконання судового рішення в разі задоволення позову; імовірності утруднення виконання або невиконання рішення суду в разі невжиття таких заходів; запобігання порушенню у зв`язку із вжиттям таких заходів прав та охоронюваних законом інтересів осіб, що не учасниками даного судового процесу.

Адекватність заходу забезпечення позову, що застосовується судом, визначається його відповідністю вимогам, на забезпечення яких він вживається. Оцінка такої відповідності здійснюється судом, зокрема, з урахуванням співвідношення права (інтересу), про захист яких просить заявник, та інтересів сторін та інших учасників судового процесу. Висновок суду про необхідність вжиття заходів забезпечення позову не може ґрунтуватися на припущеннях позивача.

Відповідно до заяви, ОСОБА_1 зазначає, що має намір звернутися до суду з позовом до ОСОБА_2 про відшкодування матеріальної шкоди, завданої внаслідок дорожньо-транспортної пригоди у розмірі 306350,25 гривень.

Із змісту заяви та доданих до неї документів можна зробити висновок, що між сторонами дійсно існує спір, предметом якого є відшкодування матеріальної шкоди.

Також встановлено, що відповідно до Інформації Реєстру прав власності на нерухоме майно ОСОБА_2 на праві приватної власності належить 1/3 частка квартири за адресою: АДРЕСА_1 , загальною площею 39,9 кв.м.

Відповідно до наданого заявником розрахунку, приблизна вартість належної ОСОБА_2 частки нерухомого майна, складає 255306,67 грн.,

З огляду на зазначене, враховуючи співмірність заходів забезпечення позову, які просить застосувати заявник, позовним вимогам з якими останній має намір звернутись до суду за захистом свої прав, суд приходить до висновку про необхідність задоволення заяви та вважає можливим накласти арешт шляхом заборони відчуження, належної ОСОБА_2 , 1/3 частки квартири, що розташована за адресою: АДРЕСА_1 , реєстраційний номер майна в Реєстрі прав власності на нерухоме майно 6296247 від 20.09.2004 року, оскільки невжиття даного заходу забезпечення позову може ускладнити або зробити неможливим виконання рішення суду в разі задоволення позову.

Враховуючи наведене, суд доходить висновку, заява про забезпечення позову є обґрунтованою та задоволенню не підлягає.

Керуючись ст.ст. 149-153 ЦПК України, суд,-

ПОСТАНОВИВ:

Заяву заяву ОСОБА_1 про забезпечення позову до пред`явлення до суду позовної заяви - задовольнити.

До подання позовної заяви до суду, вжити заходи забезпечення позову ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про відшкодування матеріальної шкоди, завданої внаслідок дорожньо-транспортної пригоди у розмірі 306350,25 гривень.

Накласти арешт, шляхом заборони відчуження належної ОСОБА_2 (РНОКПП НОМЕР_1 ) 1/3 частки квартири, що розташована за адресою: АДРЕСА_1 , реєстраційний номер майна в Реєстрі прав власності на нерухоме майно 6296247 від 20.09.2004 року, до набрання рішенням законної сили.

Ухвала про забезпечення позову виконується негайно в порядку, встановленому для виконання судових рішень.

Оскарження ухвали про забезпечення позову не зупиняє її виконання, а також не перешкоджає подальшому розгляду справи. Особи, винні в невиконанні ухвали про забезпечення позову, несуть відповідальність, встановлену законом.

Суд може скасувати заходи забезпечення позову за вмотивованим клопотанням учасника справи у порядку вимог ст. 158 ЦПК України.

Відповідно до Закону України «Про виконавче провадження» ухвала про забезпечення позову є виконавчим документом. Строк пред`явлення до виконання даної ухвали - три роки.

Примірник ухвали про забезпечення позову направити для негайного виконання всім особам, яких стосуються заходи забезпечення позову.

Ухвала може бути оскаржена шляхом подачі апеляційної скарги безпосередньо до апеляційного суду Дніпропетровської області протягом 15 днів з дня її проголошення.

Учасник справи, якому ухвала суду не була вручені у день її проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження на ухвали суду якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Суддя О.М. Мачуський