Справа № 758/1133/22
У Х В А Л А

31 січня 2022 року м. Київ

Суддя Подільського районного суду м. Києва Якимець О.І., розглянувши матеріали позовної заяви ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмету спору державний нотаріус Дев`ятої київської державної нотаріальної контори Пічевська Наталія Вікторівна про встановлення факту спільного проживання однією сім`єю без реєстрації шлюбу для вступу у спадщину,

в с т а н о в и в:

позивач звернувся до суду із позовом до відповідача у якому просить встановити юридичний факт проживання однією сім`єю ОСОБА_1 та ОСОБА_3 без шлюбу у період з 2011 року до 2021 рік.

З аналогічної вимогою позивач звертався у порядку окремого провадження, однак ухвалою Подільського районного районного суду м. Києва від 17 грудня 2021 року у справі № 758/16576/21 заяву залишено без розгляду у зв`язку з виникнення спору про право, який вирішується у порядку позовного провадження.

Вважаю, що справа не підсудна цьому суду, виходячи з наступного.

Згідно з ч.1 ст.30 ЦПК України позови, що виникають з приводу нерухомого майна, пред`являються за місцезнаходженням майна або основної його частини /виключна підсудність/.

Згідно з п.42 постанови Пленуму Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ «Про деякі питання юрисдикції загальних судів та визначення підсудності цивільних справ» від 01.03.2013 №3, виключну підсудність встановлено для позовів, що виникають із приводу нерухомого майна (частина перша статті 114 ЦПК). Згідно з положеннями статті 181 ЦК до нерухомого майна належать: земельні ділянки, а також об`єкти, розташовані на них, переміщення яких є неможливим без їх знецінення та зміни їх призначення. Наприклад, це позови про право власності на таке майно; про право володіння і користування ним (стаття 358 ЦК); про поділ нерухомого майна, що є у спільній частковій власності та виділ частки із цього майна (статті 364, 367 ЦК); про поділ нерухомого майна, що є у спільній сумісній власності та виділ частки із цього майна (статті 370, 372 ЦК); про право користування нерухомим майном (визначення порядку користування ним); про право, яке виникло із договору найму жилого приміщення, оренди тощо; про визнання правочину з нерухомістю недійсним; про звернення стягнення на нерухоме майно - предмет іпотеки чи застави; розірвання договору оренди землі; стягнення орендної плати, якщо спір виник з приводу нерухомого майна; про усунення від права на спадкування та визначення додаткового строку для прийняття спадщини.

Відповідно до правової позиції викладеної у п. 7.25 постанови Великої Палати Верховного Суду від 16 лютого 2021 року № 911/2390/21 словосполучення "з приводу нерухомого майна" необхідно розуміти таким чином, що правила виключної підсудності поширюються на будь-які спори, які стосуються прав та обов`язків, що пов`язані з нерухомим майном. У таких спорах нерухоме майно не обов`язково виступає як безпосередньо об`єкт спірного матеріального правовідношення.

При вивчені матеріалів справи встановлено, що позовні вимоги стосуються встановлення факту проживання однією сім`єю без реєстрації шлюбу для вступу у спадщину.

Із доводів викладених у позовній заяві позивач наводить обставини виникнення у неї права на спадкування майна та посилається, що у даному випадку має місце спір про право на спадкове майно, хоч таке не є безпосереднім об`єктом цього спору, та порядок його спадкування.

Із позовної заяви та доданих до неї матеріалів убачається, що позивач наводить аргументи про те, що, зокрема, до складу спадкового майна після смерті ОСОБА_3 входить земельна ділянка, яка заходиться за адресою - АДРЕСА_1 , яку має набір прийняти у спадщину ОСОБА_1 .

Таким чином, враховуючи викладені у позовній заяві доводи суд прийшов до переконання, що даний спір та необхідність встановлення юридичного факу нерозривно пов`язані із нерухомим майном, місцезнаходження якого не належить до Подільського району м. Києва.

Відповідно до п. 1 ч. 1ст. 31 Цивільного процесуального кодексу України суд передає справу на розгляд іншому суду якщо справа належить до територіальної юрисдикції (підсудності) іншого суду.

Згідно з ч. 3 ст. 31 Цивільного процесуального кодексу України, передача справи на розгляд іншого суду за встановленою цим Кодексом підсудністю, здійснюється на підставі ухвали суду не пізніше п`яти днів після закінчення строку на її оскарження.

Враховуючи наведене вище, а також те, що дана справа не відноситься до підсудності Подільського районного суду м. Києва за правилами ч. 1 ст. 27 ЦПК України за зареєстрованим місцем проживання відповідача, адже місцезнаходження нерухомого майна не належить за територіальність до Подільського району м. Києва, а тому таку необхідно скерувати до Києво-Святошинський районний суд Київської області за підсудністю, після закінчення строків передбачених ч. 3 ст. 31 Цивільного процесуального кодексу України.

Керуючись ст. ст. 30, 31, 187, 258, 352-354, пункту 3 розділу ХІІ «Прикінцеві положення» ЦПК України,

п о с т а н о в и в :

справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмету спору державний нотаріус Дев`ятої київської державної нотаріальної контори Пічевська Наталія Вікторівна про встановлення факту спільного проживання однією сім`єю без реєстрації шлюбу для вступу у спадщину - передати за територіальною підсудністю на розгляд до Києво-Святошинського районного суду Київської області.

Передача справи на розгляд іншого суду за підсудністю здійснюється на підставі ухвали суду не пізніше п`яти днів після закінчення строку на її оскарження, а в разі подання скарги - не пізніше п`яти днів після залишення її без задоволення.

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Київського апеляційного суду протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення. У разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складання повного судового рішення.

Роз`яснити, що відповідно до пункту 3 розділ ХІІ «Прикінцеві положення» Цивільного процесуального кодексу України, в редакції Закону України від 18 червня 2020 року № 731-ІХ, під час дії карантину, встановленого Кабінетом Міністрів України з метою запобігання поширенню коронавірусної хвороби (COVID-19), суд за заявою особи продовжує процесуальний строк, встановлений судом, якщо неможливість вчинення відповідної процесуальної дії у визначений строк зумовлена обмеженнями, впровадженими у зв`язку з карантином.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею.

Повне судове рішення складено та підписано суддею 31 січня 2022 року.

Суддя О. І. Якимець