Справа № 324/1860/21
Провадження № 2/324/178/2022
УХВАЛА

про залишення позовної заяви без руху

01 лютого 2022 року суддя Пологівського районного суду Запорізької області Кацаренко І.О., розглянувши позовну заяву з додатками ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , третя особа Пологівський районний відділ державної виконавчої служби Південно-Східного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м.Дніпро), про стягнення неустойки (пені) за прострочення сплати аліментів,

ВСТАНОВИВ:

03 грудня 2021 року ОСОБА_1 звернулася до Пологівського районного суду Запорізької області до ОСОБА_2 про стягнення неустойки (пені) за прострочення сплати аліментів.

Від органу місцевого самоврядування 13 грудня 2021 року судом отримана інформація, в якій зазначено, що ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_1 на території Воскресенської сільської ради Пологівського району Запорізької області не зареєстрований.

Питання про залишення позовної заяви без руху у зазначеній справі не було вирішено у передбачений ЦПК України строк у зв`язку з перебуванням судді Кацаренко І.О. на лікарняному.

У ході розгляду позовної заяви та долучених до неї документів суддею було встановлено, що позовна заява не відповідає вимогам ст. ст. 175, 177 ЦПК України.

Відповідно до пунктів 2, 3, 4, 6, 8, 10 ч.3 ст.175 Цивільного процесуального кодексу України, позовна заява, серед іншого, повинна містити: повне найменування (для юридичних осіб) або ім`я (прізвище, ім`я та по батькові - для фізичних осіб) сторін та інших учасників справи, їх місцезнаходження (для юридичних осіб) або місце проживання чи перебування (для фізичних осіб), поштовий індекс, ідентифікаційний код юридичної особи в Єдиному державному реєстрі підприємств і організацій України (для юридичних осіб, зареєстрованих за законодавством України), а також реєстраційний номер облікової картки платника податків (для фізичних осіб) за його наявності або номер і серію паспорта для фізичних осіб - громадян України (якщо такі відомості позивачу відомі), відомі номери засобів зв`язку, офіційної електронної адреси та адреси електронної пошти; зазначення ціни позову, яка визначається сукупністю всіх виплат, але не більше ніж за шість місяців; зміст позовних вимог: спосіб (способи) захисту прав або інтересів, передбачений законом чи договором, або інший спосіб (способи) захисту прав та інтересів, який не суперечить закону і який позивач просить суд визначити у рішенні; відомості про вжиття заходів досудового врегулювання спору, якщо такі проводилися, в тому числі, якщо законом визначений обов`язків досудовий порядок урегулювання спору; перелік документів та інших доказів, що додаються до заяви, зазначення доказів, які не можуть бути подані разом із позовною заявою (за наявності), зазначення щодо наявності у позивача або іншої особи оригіналів письмових доказів, копії яких додано до заяви; підтвердження позивача про те, що ним не подано іншого позову (позовів) до цього ж відповідача (відповідачів) з тим самим предметом та з тих самих підстав.

Зазначаючи відомості про свою особу, позивачка зазначила свої прізвище, ім`я та по батькові, а також адресу місця реєстрації, номер мобільного телефону, не долучивши при цьому копію паспорту громадянки України на своє ім`я, що унеможливлює суду ідентифікувати позивачку за датою її народження.

Згідно положень ст.4 ЦПК України кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів. У випадках, встановлених законом, до суду можуть звертатися органи та особи, яким законом надано право звертатися до суду в інтересах інших осіб або державних чи суспільних інтересах.

Статтею 15 ЦК України передбачено, що кожна особа має право на захист свого цивільного права у разі його порушення, невизнання або оспорювання, кожна особа має право на захист свого інтересу, який не суперечить загальним засадам цивільного законодавства.

Вирішуючи питання про відкриття провадження у справі, суддя перевіряє, чи подана вона з додержанням норм чинного законодавства, а саме статей 175-177 ЦПК України.

Відповідно до ч.6 ст.175 ЦПК України у позовній заяві можуть бути вказані й інші відомості, необхідні для правильного вирішення спору.

В прохальній частині позову позивачка ОСОБА_1 просить суд стягнути з відповідача ОСОБА_2 на її користь неустойку (пеню) за прострочення сплати аліментів у сумі 30003,02 грн.

Заборгованість зі сплати аліментів з жовтня 2020 року по вересень 2021 рік становить 33104,30 грн.

На обґрунтування вищевказаного, в описовій частині позову зазначає, що згідно ч.1 ст.196 СК України пеня за прострочення сплати аліментів становить 30003,02 гривень. А по день ухвалення судом рішення про стягнення пені в розмірі 100 % від суми заборгованості за несвоєчасну сплату аліментів становить суму 33104,30 грн. х 100 % = 30003,02 гривень.

З огляду на викладену позицію позивача, суд звертає увагу, що зазначена вище дія, навіть арифметично, виконана невірно (33104,30 х 100 = 33104,30).

При цьому частинами 1-2 статті 196 СК України встановлено, що у разі виникнення заборгованості з вини особи, яка зобов`язана сплачувати аліменти за рішенням суду або за домовленістю між батьками, одержувач аліментів має право на стягнення неустойки (пені) у розмірі одного відсотка від суми несплачених аліментів за кожен день прострочення від дня прострочення сплати аліментів до дня їх повного погашення або до дня ухвалення судом рішення про стягнення пені, але не більше 100 відсотків заборгованості.

Неустойка (пеня) - це спосіб забезпечення виконання зобов`язання. Її завдання - сприяти належному виконанню зобов`язання, стимулювати боржника до належної поведінки. Однак таку функцію неустойка виконує до моменту порушення зобов`язання боржником.

Після порушення боржником свого обов`язку неустойка починає виконувати функцію майнової відповідальності. Це додаткові втрати неналежного боржника, майнове покарання його за невиконання або невчасне виконання обов`язку сплатити аліменти.

У статті 196 СК України не встановлено будь-яких обмежень періоду нарахування пені, навпаки, в ній зазначено, що пеня нараховується за кожен день прострочення.

Так, згідно правового висновку Великої Палати Верховного Суду у Постанові від 25 квітня 2018 року по Справі № 572/1762/15-ц, у статті 196 Сімейного кодексу України не встановлено будь-яких обмежень періоду нарахування пені, навпаки, в ній зазначено, що пеня нараховується за кожен день прострочення.

Статтею 74 Закону України від 21 квітня 1999 року №606-ХІV«Про виконавче провадження» (в редакції, яка була чинною на час виникнення спірних правовідносин) визначено порядок стягнення аліментів на виконання рішення суду.

Згідно із частиною третьою статті 74 цього Закону розмір заборгованості зі сплати аліментів визначається державним виконавцем за місцем виконання рішення в порядку, встановленому СК України. У разі визначення суми заборгованості у частці від заробітку (доходу) розмір аліментів не може бути менше встановленого СК України.

Правило про стягнення неустойки (пені) у розмірі одного відсотка від суми несплачених аліментів за кожен день прострочення означає, що при обчисленні загальної суми пені за прострочення сплати аліментів ураховується сума несплачених аліментів та кількість днів прострочення. Оскільки аліменти нараховуються щомісячно, строк виконання цього обов`язку буде різним, отже і кількість днів прострочення також буде різною залежно від кількості днів у місяці. Тобто, пеня за прострочення сплати аліментів повинна нараховуватися на всю суму несплачених аліментів за кожен день прострочення її сплати, а її нарахування не обмежується тільки тим місяцем, у якому не проводилося стягнення.

Отже, загальна сума пені за несплату або несвоєчасну сплату аліментів має розраховуватися за формулою:

p = (A1 х 1% х Q1) + (A2 х 1% х Q2) + ……. (An х 1% х Qn), де:

p - загальна сума пені за несплату або прострочення сплати аліментів (обраховується позивачем на момент пред`явлення позову);

A1 - нарахована сума аліментів за перший місяць;

Q1 - кількість днів прострочення сплати суми аліментів за перший місяць;

A2 - нарахована сума аліментів за другий місяць;

Q2- кількість днів прострочення сплати аліментів за другий місяць;

An- нарахована сума аліментів за останній місяць перед пред`явленням позову;

Qn- кількість днів прострочення сплати аліментів за останній місяць.

Пеня за заборгованість по сплаті аліментів нараховується на всю суму несплачених аліментів за кожний день прострочення її сплати, а її нарахування не обмежується тільки тим місяцем, в якому не проводилося стягнення.

Таким чином, з метою підтвердження правильності розміру (суми) стягнення заборгованості, представником позивача має бути надано суду розрахунок неустойки (пені) за прострочення сплати аліментів, здійснений за вищенаведеною формулою розрахунку пені, яка встановлена Постановою Великої Палати Верховного Суду у Постанові від 25 квітня 2018 року по Справі № 572/1762/15-ц.

Крім того, позивачкою в прохальній частині позову не зазначено період, за який стягується неустойка за прострочення сплати аліментів.

При цьому суд звертає увагу позивачки, що третьою особою зазначений Пологівський районний відділ державної виконавчої служби Південно-Східного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м.Дніпро), проте на день звернення позивачкою до суду назва ДВС є Пологівський районний відділ державної виконавчої служби у Пологівському районі Запорізької області Південно-Східного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м.Дніпро).

Згідно положення ч.5 ст.177 Цивільного процесуального кодексу України позивач зобов`язаний додати до позовної заяви всі наявні в нього докази, що підтверджують обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги (якщо подаються письмові чи електронні докази позивач може додати до позовної заяви копії відповідних доказів).

Відповідно до вимог ч.1 ст.185 ЦПК України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175 і 177 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

Таким чином, зважаючи на зазначені вище недоліки, позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , третя особа Пологівський районний відділ державної виконавчої служби Південно-Східного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м.Дніпро) про стягнення неустойки (пені) за прострочення сплати аліментів, слід залишити без руху та надати позивачці строк для усунення недоліків.

Усунення недоліків полягає в долученні до позову копії паспорту на ім`я позивачки і ІПН номеру; в прохальній частині зазначити період, за який стягується неустойка за прострочення сплати аліментів; надати суду розрахунок неустойки (пені) за прострочення сплати аліментів, здійснений за вищенаведеною формулою розрахунку пені, яка встановлена Постановою Великої Палати Верховного Суду у Постанові від 25 квітня 2018 року по Справі № 572/1762/15-ц, зазначити вірно назву третьої особи.

Також до уточненої позовної заяви мають бути долучені її копії відповідно до кількості учасників справи, а також копії додатково наданих документів, якщо заявник виявить бажання долучити до уточненої позовної заяви додаткові документи.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст.175, 177, 185, 258-261, 353 ЦПК України, суддя

У Х В А Л И В:

Позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , третя особа Пологівський районний відділ державної виконавчої служби Південно-Східного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м.Дніпро), про стягнення неустойки (пені) за прострочення сплати аліментів, - залишити без руху.

Запропонувати позивачці протягом семи днів з дня отримання нею копії ухвали усунути вказані недоліки позовної заяви, інакше позовну заяву буде визнано неподаною і повернуто позивачці.

Копію ухвали направити позивачці для виконання.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя: Кацаренко І. О.