Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

12 січня 2022 року Солом`янський районний суд м. Києва у складі:

головуючого судді Калініченко О.Б.

при секретарі Мельник Ю.О.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні за правилами загального позовного провадження цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до Київської міської ради про визначення додаткового строку для прийняття спадщини, -

В С Т А Н О В И В:

01.10.2021 року до суду надійшла позовна заява ОСОБА_1 до КМР, в якій позивач просить визначити йому додатковий двохмісячний строк для подачі заяви про прийняття спадщини після смерті ІНФОРМАЦІЯ_1 ОСОБА_2 .

У позовній заяві посилається на те, що ІНФОРМАЦІЯ_1 померла ОСОБА_2 , яка була його хрещеною матір`ю, після смерті якої відкрилась спадщина у вигляді нерухомого майна, а саме квартири АДРЕСА_1 .

Після смерті ОСОБА_2 у встановлений законом для прийняття спадщини 6 місячний строк позивач не звернувся до нотаріальної контори із відповідною заявою про прийняття спадщини, оскільки не є спадкоємцем за законом.

При цьому, 24.09.2021 року, знаходячись у квартирі померлої, а саме наводячи порядок у квартирі, у шафі серед її речей було знайдено папку з документами, серед яких також знаходився оригінал заповіту ОСОБА_2 , складений 28.03.2016 року на ім`я ОСОБА_1 , а також оригінал заповіту ОСОБА_2 , складений 20.01.1997 року.

Згідно з заповітом, складеним 28.03.2016 року (зареєстрований в реєстрі за № 2-136), ОСОБА_2 заповіла зазначену вище квартиру ОСОБА_1 .

Позивач зазначає, що про існування вказаних заповітів йому не було відомо.

27.09.2021 року ОСОБА_1 звернувся із заявою про видачу свідоцтва про право на спадщину за заповітом на майно до приватного нотаріуса КМНО Шершун Н.К., однак йому було відмовлено у видачі свідоцтва про право на спадщину після смерті ОСОБА_2 , у зв`язку із пропущенням строку для прийняття спадщини.

Враховуючи викладене, позивач звернувся до суду та просить задовольнити вимоги позовної заяви.

Ухвалою Солом`янського районного суду м. Києва від 18.10.2021 року відкрито року відкрито загальне позовне провадження та призначено підготовче засідання.

Ухвалою Солом`янського районного суду м. Києва від 18.10.2021 року вирішено питання про витребування доказів.

Ухвалою Солом`янського районного суду м. Києва від 25.10.2022 року виправлено описку в ухвалі про відкриття провадженні.

Ухвалою Солом`янського районного суду м. Києва від 08.12.2021 року закрито підготовче провадження та призначено справу до судового розгляду по суті.

У судове засідання сторона позивача не з`явилася. Представником позивача подано через канцелярію суду заяву, з якої вбачається, що він просить розглянути справу без участі позивача та його представника, позовні вимоги підтримують в повному обсязі.

Представники відповідача у судове засідання не з`явився, про дату, час та місце розгляду справи КМР повідомлялася в порядку, встановленому процесуальним законом.

Дослідивши матеріали справи, проаналізувавши надані докази, суд приходить до наступного.

Судом встановлено, що ІНФОРМАЦІЯ_1 померла ОСОБА_2 , що підтверджується свідоцтвом про смерть серії НОМЕР_1 та витягом з Державного реєстру актів цивільного стану громадян про смерть за № 4 від 19.02.2021 року.

Після смерті померлої залишилось спадкове майно, а саме квартира АДРЕСА_1 , яка належала померлій відповідно до Свідоцтва про право власності від 17.03.2005 року (серія НОМЕР_2 ).

За життя ОСОБА_2 склала 20.01.1997 року та 28.03.2016 року заповіти, посвідчені державним нотаріусом Дев`ятої Київської державної нотаріальної контори Бірюковою Н.Д. та ОСОБА_3 , зареєстровані в реєстрі за № 1-112 та № 2-136 відповідно, якими заповіла квартиру ОСОБА_1 .

З позову вбачається, що позивач не звертався у визначений законом строк до нотаріальної контори з заявою про прийняття спадщини, оскільки про вказані заповіти він не знав, а спадкоємцем за законом він не є.

За загальними положеннями про спадкування право на спадщину виникає в день відкриття спадщини, спадщина відкривається внаслідок смерті особи або оголошення її померлою, для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини (ст.ст. 1220, 1222, 1270 ЦК України).

Відповідно до ч. 1 ст. 1269 ЦК України спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини.

27.09.2021 року ОСОБА_1 звернувся до нотаріуса із заявою про видачу свідоцтва про право на спадщину за заповітом на майно, яке складається з квартири АДРЕСА_1 .

Спадкова справа щодо майна померлої ІНФОРМАЦІЯ_1 ОСОБА_4 заведена приватним нотаріусом КМНО Шершун Н.К. 27.09.2021 року за № 9/2020 (номер у спадковому реєстрі 68375824), що підтверджується наданою на виконання вимог ухвали суду її копією, з якої також вбачається, що інших спадкоємців щодо майна померлої немає.

Однак постановою приватного нотаріуса від 27.09.2021 року ОСОБА_1 відмовлено у вчиненні нотаріальної дії у зв`язку із пропущенням строку для прийняття спадщини.

Пунктом 24 постанови Пленуму Верховного Суду України № 7 від 30.05.2008 року «Про судову практику у справах про спадкування» передбачено, особа, яка не прийняла спадщину в установлений законом строк, може звернутися до суду з позовною заявою про визначення додаткового строку для прийняття спадщини відповідно до частини третьої статті 1272 ЦК України. Суди відкривають провадження в такій справі у разі відсутності письмової згоди спадкоємців, які прийняли спадщину, а також за відсутності інших спадкоємців, які могли б дати письмову згоду на подання заяви до нотаріальної контори про прийняття спадщини. При відсутності інших спадкоємців за заповітом і за законом, усунення їх від права на спадкування, неприйняття ними спадщини, а також відмови від її прийняття відповідачами є територіальні громади в особі відповідних органів місцевого самоврядування за місцем відкриття спадщини.

Місцеве самоврядування у місті Києві здійснюється територіальною громадою міста Києва як безпосередньо, так і через Київську міську раду, районні у місті Києві ради та їх виконавчі органи.

Згідно з положеннями ст. 1272 ЦК України, якщо спадкоємець протягом встановленого строку, не подав заяву про прийняття спадщини, він вважається таким, що не прийняв її. За позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини.

За змістом цієї статті поважними причинами пропуску строку для прийняття спадщини є причини, які пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій, тобто, якщо у спадкоємця були перешкоди для подання такої зави та ці обставини визнані судом поважними.

Поважними причинами пропуску строку визнаються, зокрема: 1) тривала хвороба спадкоємців; 2) велика відстань між місцем постійного проживання спадкоємців і місцем знаходження спадкового майна; 3) складні умови праці, які, зокрема, пов`язані з тривалими відрядженнями, в тому числі закордонними; 4) перебування спадкоємців на строковій службі у складі Збройних Сил України; 5) необізнаність спадкоємців про наявність заповіту тощо.

Отже, вирішуючи питання визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини.

Позивач посилається на те, що він не є родичем жодної лінії споріднення по відношенню до померлої ОСОБА_2 , а про існування заповіту на його ім`я стало відомо лише 24.09.2021 року, тобто поза межами визначеного законом 6-місячного строку для прийняття спадщини.

04.03.2020 року Верховний Суд у складі колегії суддів Першої судової палати Касаційного цивільного суду в рамках справи № 133/1880/18, провадження № 61-12000св19 (ЄДРСРУ № 88232181) вказав, що у вирішенні питання про поважність причин пропуску строку для прийняття спадщини потрібно враховувати свободу заповіту як фундаментальний принцип спадкового права.

Верховний Суд України у своїй постанові від 26.06.2019 року (справа № 565/1145/17) зазначив, що поважними причинами пропуску строку визнаються, зокрема, необізнаність спадкоємців про наявність заповіту. При цьому суд виходив з того, що позивач на час відкриття спадщини не проживав із спадкодавцем, про наявність заповіту складеного на його користь дізнався поза межами строку, передбаченого ч. 1 ст. 1270 ЦК України, і ці обставини свідчать про поважність причин, пов`язаних з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця при поданні заяви про прийняття спадщини, що є підставою для визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини.

Таким чином, позов про визначення додаткового строку на прийняття спадщини підлягає задоволенню у разі пропуску такого строку та доведення поважності причин пропуску строку, а необізнаність спадкоємця про наявність заповіту є поважною причиною пропуску строку для прийняття спадщини.

З огляду на наведене, суд вважає, що причина пропуску позивачем строку є поважною, вимога за позовом є обґрунтованою, тому позов підлягає задоволенню.

Керуючись ст.ст. 1220, 1222, 1269, 1270, 1272 ЦК України, ст.ст. 200, 259, 263-265, 268, 272, 273 ЦПК України, суд, -

В И Р І Ш И В:

Позов ОСОБА_1 до Київської міської ради про визначення додаткового строку для прийняття спадщини.

Визначити ОСОБА_1 ( АДРЕСА_2 , РНОКПП НОМЕР_3 ) додатковий строк в два місяці для подачі заяви про прийняття спадщини після померлої ІНФОРМАЦІЯ_1 ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_3 .

Перебіг зазначеного строку рахувати з моменту набрання рішенням законної сили.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

Рішення суду може бути оскаржено до Київського апеляційного суду шляхом подання апеляційної скарги протягом тридцяти днів з дня його проголошення або складення повного судового рішення.

Учасник справи, якому повне рішення суду не було вручено у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.

Повне рішення складено 24 січня 2022 року.

Суддя: