Справа № 161/6007/20
Провадження № 2-во/161/20/22
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

01 лютого 2022 року місто Луцьк

Луцький міськрайонний суд Волинської області в складі :

головуючого судді Черняка В.В.

за участю секретаря судового засідання Жаловаги І.П.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в місті Луцьку заяву ОСОБА_1 про виправлення арифметичної помилки в ухвалі суду про роз`яснення рішення в цивільній справі за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , Відділу реєстру житлового фонду, треті особи - ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , про визнання недійсними розпоряджень про приватизацію квартир державного житлового фонду та свідоцтв про право власності на житло, -

ВСТАНОВИВ:

ОСОБА_1 звернулась до суду із вказаною заявою.

Вказує, що рішенням Луцького міськрайонного суду Волинської області від 20 липня 2020 року у справі № 161/6007/20 було задоволено позов ОСОБА_1 . За заявою представника позивача 01 березня 2021 року у справі було ухвалено додаткове рішення.

Ухвалою суду від 20 вересня 2021 року було виправлено описку в резолютивній частині додаткового рішення, згідно першого абзацу якої визнано за ОСОБА_1 (1978 року народження, зареєстрованої за адресою: АДРЕСА_1 , РНОКПП: НОМЕР_1 ), ОСОБА_3 (1953 року народження, зареєстрованої за адресою: АДРЕСА_2 , РНОКПП: НОМЕР_2 ), ОСОБА_5 (1980 року народження, зареєстрованої за адресою: АДРЕСА_3 , РНОКПП: НОМЕР_3 ), право спільної власності на 4/5 частин квартири АДРЕСА_4 .

Ухвалою суду від 19 листопада 2021 року вказане додаткове рішення було роз`яснено, відповідно до чого, кожному співвласнику має належати 4/15 частин квартири АДРЕСА_4 .

Однак, вищевказане формулювання містить описку та не відповідає дійсності, що призвело до відмови у реєстрації прав на майно, згідно рішення державного реєстратора Виконавчого комітету Луцької міської ради від 16 грудня 2021 року.

Наявна описка в тексті додаткового рішення перешкоджає його виконанню.

З огляду на вказане, заявник просить виправити описку в ухвалі суду від 19 листопада 2021 року, яким роз`яснити, що за кожним співвласником судом визнано право власності на 1/15 частин квартири.

Відповідно до ст. 269 ЦПК України суд може з власної ініціативи або за заявою учасників справи виправити допущені в рішенні чи ухвалі описки чи арифметичні помилки. Питання про внесення виправлень вирішується без повідомлення учасників справи, про що постановляється ухвала.

Судом встановлено, що ухвалою суду від 20 вересня 2021 року виправлено описку в тексті додаткового рішення Луцького міськрайонного суду Волинської області від 01 березня 2021 року, крім іншого, за трьома співвласниками визнано право спільної власності на 4/5 частин квартири АДРЕСА_4 .

Згідно ухвали суду від 19 листопада 2021 року судом роз`яснено, що за кожним з них визнано 4/15 частки квартири.

Суд зазначає, що вказане формулювання є правильним відповідно до тексту додаткового рішення суду від 20 липня 2020 року, оскільки третю частину від 4/5 частин квартири становить саме 4/15 (4/5 ? 3= 4/15).

З тексту додаткового рішення суду вбачається, що один із співвласників ( ОСОБА_6 ) помер ІНФОРМАЦІЯ_1 (а.с.31), відповідно до чого його частка (1/5) була успадкована ОСОБА_1 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , з видачею їм відповідних свідоцтв про право на спадщину за законом (кожній спадкоємиці на 1/15 частку квартири (1/5 ? 3 = 1/15) (а.с.109-111). Відтак, право власності на успадковані частки підлягає реєстрації на підставі виданих нотаріусом свідоцтв про право на спадщину за законом (абзац 5 а.с. 120).

В загальному, частки співвласників становлять по 1/3 частині квартири (4/15 (згідно додаткового рішення суду) + 1/15 (успадкована частка).

З рішення про відмову у державній реєстрації прав та їх обтяжень №62330715 від 16 грудня 2021 року вбачається, що частки кожного співвласника на підставі свідоцтв про право на спадщину становлять по 4/15, що не відповідає дійсності, зважаючи на зміст вищевказаних свідоцтв, та призводить до помилки державного реєстратора у здійсненні арифметичних підрахунків.

У відповідності до п.19 постанови пленуму Верховного суду України від 18.12.2009 р. за № 14 «Про судове рішення у цивільній справі» вирішуючи питання про виправлення описок чи арифметичних помилок, допущених у судовому рішенні (рішенні або ухвалі),суд не має права змінювати зміст судового рішення, він лише усуває такі неточності, які впливають на можливість реалізації судового рішення чи його правосудності.

Згідно постанови ВСУ від 21.07.2020 у справі № 521/1074/17, описка це зроблена судом механічна (мимовільна, випадкова) граматична помилка в рішенні, яка допущена під час його письмово-вербального викладу (помилка у правописі, у розділових знаках тощо). Виправленню підлягають лише ті описки, які мають істотний характер. До таких належать написання прізвищ та імен, адрес, зазначення дат та строків тощо.

Не є опискою граматичні помилки, які не спотворюють текст судового рішення та не призводять до його невірного сприйняття: неправильне розташування розділових знаків, невірні відмінки слів, застосування русизмів та діалектизмів тощо.

Щодо арифметичних помилок, то Верховним Судом, зокрема, у постанові від 29 січня 2021 року у справі № 22-ц/354/11 роз`яснено, що арифметична помилка це помилка у визначенні результату підрахунку: пропуск цифри, випадкова перестановка цифр, спотворення результату обчислення у зв`язку із використанням несправної техніки.

Не є арифметичними помилками, а отже, не можуть бути виправлені застосування неправильних методик підрахунку та неправильних вихідних даних для проведення арифметичних обчислень.

Суд може виправити лише ті арифметичні помилки, яких він сам припустився. Якщо такі помилки наявні у висновку експерта або в наданих суду документах, вони судом не виправляються.

З огляду на наведене, вимоги заявника не підлягають до задоволення, оскільки зазначення «4/15 частин квартири» відповідає «4/5 частин» з урахуванням кількості співвласників (три особи) та є арифметично вірним. Відтак, не є помилкою у визначенні результату підрахунку, допущеною судом, отже не може бути виправлено.

Керуючись ст. 269 ЦПК України, суд, -

УХВАЛИВ :

В задоволені заяви ОСОБА_1 про виправлення арифметичної помилки в ухвалі суду про роз`яснення рішення відмовити.

Ухвала може бути оскаржена до Волинського апеляційного суду через суд першої інстанції протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення.

Повний текст ухвали суду складено 01 лютого 2022 року.

Суддя Луцького міськрайонного суду

Волинської області В.В. Черняк