Ухвала

27 січня 2022 року

м. Київ

справа №760/10908/13

провадження №61-21417ск21

Верховний Суд у складі колегії суддів Третьої судової палати Касаційного цивільного суду:

Ткачука О. С. (суддя-доповідач), Литвиненко І. В., Петрова Є. В.,

розглянув касаційну скаргу ОСОБА_1 , подану представником ОСОБА_2 , на ухвалу Київського апеляційного суду від 02 грудня 2021 року у справі за заявою ОСОБА_1 про виправлення описок, арифметичної помилки в судовому рішенні у справі за позовом ОСОБА_3 , правонаступниками якої є: ОСОБА_1 , ОСОБА_4 , до ОСОБА_5 , приватного нотаріуса Київського міського нотаріального округу Краковецької Алли Миколаївни, Київського міського бюро технічної інвентаризації та реєстрації права власності нерухомого майна, ОСОБА_6 , Державної податкової інспекції Солом`янського району м. Києва Міністерства доходів і зборів України, третя особа - відділ громадянства, імміграції та реєстрації фізичних осіб Солом`янського районного управління Головного управління МВС України у м. Києві, про визнання договору дарування недійсним, скасування державної реєстрації, відновлення прав власника.

ВСТАНОВИВ:

Ухвалою Київського апеляційного суду м. Києва від 25 жовтня 2021 року у вказаній справі задоволено клопотання ОСОБА_1 про поновлення строку на апеляційне оскарження ухвали Солом`янського районного суду м. Києва від 13 серпня 2021 року та залишено апеляційну скаргу без руху. Надано строк для усунення недоліків, викладених у мотивувальній частині ухвали, протягом п`яти днів з дня вручення даної ухвали. Роз`яснено наслідки невиконання ухвали апеляційного суду.

Ухвалою Київського апеляційного суду від 02 грудня 2021 року заяву

ОСОБА_1 про виправлення описок, арифметичної помилки в ухвалі Київського апеляційного суду від 25 жовтня 2021 року, задоволено частково. Виправлено описку допущену у вступній частині ухвали Київського апеляційного суду від 25 жовтня 2021 року, щодо написання назви одного з відповідачів, а саме: замість помилково зазначеного «Київського міського бюро технічної інвентаризації та реєстрації права власності нерухомого майна» читати «Київського міського бюро технічної інвентаризації та реєстрації права власності на об`єкти нерухомого майна». У задоволенні решти вимог заяви відмовлено.

У грудні 2021 року представник ОСОБА_1 - ОСОБА_2 звернулася до Верховного Суду із касаційною скаргою, у якій, посилаючись на порушення судом норм процесуального права, просить скасувати ухвалу Київського апеляційного суду від 02 грудня 2021 року в частині відмови у внесенні виправлень щодо предмету позову та ухвалити рішення, яким вірно вказати предмет позову.

Частиною першою статті 394 ЦПК України передбачено, що одержавши касаційну скаргу, оформлену відповідно до вимог статті 392 цього Кодексу, колегія суддів у складі трьох суддів вирішує питання про відкриття касаційного провадження (про відмову у відкритті касаційного провадження).

Вивчивши касаційну скаргу та додані до неї матеріали, Верховний Суд дійшов наступного висновку.

Відповідно до статті 269 ЦПК України, суд може з власної ініціативи або за заявою учасників справи виправити допущені в рішенні чи ухвалі описки чи арифметичні помилки.

Вирішуючи питання про виправлення описок чи арифметичних помилок, допущених у судовому рішенні (рішенні або ухвалі), суд не має права змінювати зміст судового рішення, він лише усуває такі неточності, які впливають на можливість реалізації судового рішення чи його правосудності. Проте якщо неправильне визначення стягнутої суми було наслідком, наприклад, застосування закону, який не підлягав застосуванню, то підстав для виправлення арифметичних помилок немає.

З оскаржуваного судового рішення вбачається, що заявником вказувалося на допущення описки в ухвалі Київського апеляційного суду м. Києва

від 25 жовтня 2021 рокущодо визначення предмету позовних вимог.

В ухвалі Солом`янського районного суду м. Києва від 13 серпня 2021 року, яку ОСОБА_1 оскаржив в апеляційному порядку, предметом позову визначено визнання договору дарування недійсним, скасування державної реєстрації, відновлення прав власника. Аналогічний предмет позову вказано і в ухвалі Київського апеляційного суду від 25 жовтня 2021 року.

Зазначене свідчить про відсутність описки щодо визначення предмету спору.

Крім того, слід зазначити, що описки - це помилки, зумовлені неправильним написанням слів. Виправленню підлягають лише ті описки, які мають істотний характер. До таких належить написання прізвищ та імен, адрес, найменувань спірного майна, зазначення дат та строків.

Не є арифметичною помилкою, визначення судом апеляційної інстанції в резолютивній частині ухвали Київського апеляційного суду від 25 жовтня 2021 року строку для усунення недоліків викладених в резолютивній частині ухвали протягом п`яти днів з дня вручення даної ухвали. Так як, у відповідності до вимог частини другої статті 185 ЦПК України в ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

Проставлення ком, у тексті ухвали Київського апеляційного суду м. Києва

від 25 жовтня 2021 року також не є опискою в розумінні положень статті

269 ЦПК України, оскільки вони, у даному випадку, не змінюють суті ухвали.

Задовольняючи частково заяву ОСОБА_1 про виправлення описок, арифметичної помилки у судовому рішенні, суд апеляційної інстанції правильно виходив із того, що предмет позову у вказаній справі визначено вірно, визначення строку для усунення недоліків апеляційної скарги

ОСОБА_1 не вважається арифметичною помилкою, проставлення ком не є опискою в розумінні положень статті 269 ЦПК України, а тому виправленню підлягає лише описка, допущена в написанні назви одного з відповідачів.

З огляду на вищенаведене, доводи касаційної скарги є безпідставними, висновків апеляційного суду не спростовують та на законність і обґрунтованість постановленої ухвали не впливають.

Частиною четвертою статті 394 ЦПК України визначено, що у випадку оскарження ухвали (крім ухвали, якою закінчено розгляд справи) суд може визнати касаційну скаргу необґрунтованою та відмовити у відкритті касаційного провадження, якщо правильне застосовування норми права є очевидним і не викликає розумних сумнівів щодо її застосування чи тлумачення.

Згідно з частиною шостою статті 394 ЦПК України ухвала про відмову у відкритті касаційного провадження повинна містити мотиви, з яких суд дійшов висновку про відсутність підстав для відкриття касаційного провадження.

Оцінивши доводи касаційної скарги та мотиви судового рішення, колегія суддів дійшла висновку, що правильність застосування та мотивування судом норм процесуального права при ухваленні судового рішення про виправлення описок та арифметичної помилки не викликає розумних сумнівів.

Керуючись частинами першою, четвертою та шостою статті 394 ЦПК України, Верховний Суд у складі колегії суддів Третьої судової палати Касаційного цивільного суду

УХВАЛИВ:

Відмовити у відкритті касаційного провадження за касаційною скаргою ОСОБА_1 , поданою представником ОСОБА_2 , на ухвалу Київського апеляційного суду від 02 грудня 2021 року у справі за заявою ОСОБА_1 про виправлення описок, арифметичної помилки в судовому рішенні у справі за позовом ОСОБА_3 , правонаступниками якої є: ОСОБА_1 , ОСОБА_4 , до ОСОБА_5 , приватного нотаріуса Київського міського нотаріального округу Краковецької Алли Миколаївни, Київського міського бюро технічної інвентаризації та реєстрації права власності нерухомого майна, ОСОБА_6 , Державної податкової інспекції Солом`янського району

м. Києва Міністерства доходів і зборів України, третя особа - відділ громадянства, імміграції та реєстрації фізичних осіб Солом`янського районного управління Головного управління МВС України у м. Києві, про визнання договору дарування недійсним, скасування державної реєстрації, відновлення прав власника.

Копію ухвали та додані до скарги матеріали направити особі, яка подала касаційну скаргу.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Судді: О. С. Ткачук

І. В. Литвиненко

Є. В. Петров