Ухвала

25 січня 2022 року

м. Київ

справа № 307/334/20

провадження № 61-342ск22

Верховний Суд у складі колегії суддів Третьої судової палати Касаційного цивільного суду:

Стрільчука В. А. (суддя-доповідач), Ігнатенка В. М., Карпенко С. О.,

розглянувши касаційну скаргу заступника керівника Закарпатської обласної прокуратури на ухвалу Закарпатського апеляційного суду від 01 грудня 2021 року в справі за позовом ОСОБА_1 та ОСОБА_2 до Углянської сільської ради Тячівського району Закарпатської області, третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору, на стороні відповідача - Управління Державної архітектурно-будівельної інспекції в Закарпатській області, про визнання права власності на нерухоме майно,

ВСТАНОВИВ:

В лютому 2020 року ОСОБА_1 та ОСОБА_2 звернулися до суду з указаним позовом, в якому просили визнати кожного з них власником 1/2 частки об`єкта нерухомого майна - будівлі кафе-магазину з автомийкою загальною площею 225,80 кв. м, розташованого на АДРЕСА_1 , на праві спільної часткової власності.

Рішенням Тячівського районного суду Закарпатської області від 16 квітня 2020 року позов задоволено. Визнано за ОСОБА_1 та за ОСОБА_2 право власності на об`єкт нерухомого майна - будівлю кафе-магазину з автомийкою загальною площею 225,80 кв. м, розташованого на АДРЕСА_1 , в рівних долях, по 1/2 за кожним на праві спільної часткової власності.

У грудні 2020 року особа, яка не брала участі у справі, - заступник керівника Тячівської окружної прокуратури в інтересах держави в особі Сектору містобудування та архітектури Тячівської районної державної адміністрації Закарпатської області подав апеляційну скаргу на рішення Тячівського районного суду Закарпатської області від 16 квітня 2020 року.

Ухвалою Закарпатського апеляційного суду від 05 березня 2021 року поновлено заступнику керівника Тячівської окружної прокуратури строк на апеляційне оскарження рішення Тячівського районного суду Закарпатської області від 16 квітня 2020 року, відкрито апеляційне провадження у справі та зупинено дію оскаржуваного рішення місцевого суду.

Ухвалою Закарпатського апеляційного суду від 01 грудня 2021 року (повний текст якої складено 06 грудня 2021 року) апеляційне провадження за апеляційною скаргою першого заступника керівника Тячівської окружної прокуратури в інтересах держави в особі Сектору містобудування та архітектури Тячівської районної державної адміністрації Закарпатської області на рішення Тячівського районного суду Закарпатської області від 16 квітня 2020 року закрито.

31 грудня 2021 року заступник керівника Закарпатської обласної прокуратури подав засобами поштового зв`язку до Верховного Суду касаційну скаргу на ухвалу Закарпатського апеляційного суду від 01 грудня 2021 року, в якій, посилаючись на порушення апеляційним судом норм процесуального права, просить скасувати оскаржуване судове рішення і направити справу для продовження розгляду до суду апеляційної інстанції.

Відповідно до пункту 3 частини першої статті 389 Цивільного процесуального кодексу України (далі - ЦПК України) учасники справи, а також особи, які не брали участі у справі, якщо суд вирішив питання про їхні права, свободи, інтереси та (або) обов`язки, мають право оскаржити у касаційному порядку, зокрема ухвали суду апеляційної інстанції про відмову у відкритті або закриття апеляційного провадження.

Згідно з абзацом 2 частини другої статті 389 ЦПК України підставами касаційного оскарження судових рішень, зазначених у пунктах 2, 3 частини першої цієї статті, є неправильне застосування судом норм матеріального права чи порушення норм процесуального права.

Відповідно до пункту 5 частини другої статті 392 ЦПК України у касаційній скарзі повинно бути зазначено підставу (підстави), на якій (яких) подається касаційна скарга з визначенням передбаченої (передбачених) статтею 389 цього Кодексу підстави (підстав).

Касаційна скарга подана у встановлений законом строк, на підставі абзацу 2 частини другої статті 389 ЦПК України, за формою та змістом відповідає вимогам статті 392 ЦПК України, містить обґрунтування того, в чому полягає порушення норм процесуального права, оплачена судовим збором.

Частиною першою статті 394 ЦПК України передбачено, що одержавши касаційну скаргу, оформлену відповідно до вимог статті 392 цього Кодексу, колегія суддів у складі трьох суддів вирішує питання про відкриття касаційного провадження (про відмову у відкритті касаційного провадження).

Оскільки доводи касаційної скарги викликають необхідність їх перевірки, то слід відкрити касаційне провадження в цій справі та витребувати матеріали справи.

Заступник керівника Закарпатської обласної прокуратури заявив клопотання про розгляд справи за участю представника Офісу Генерального прокурора.

Клопотання не підлягає задоволенню з таких підстав.

Європейський суд з прав людини (далі - ЄСПЛ) вказав, що процедура допуску скарг до розгляду та провадження виключно з питань права, на відміну від того, що стосується питань фактів, може відповідати вимогам статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, навіть якщо скаржнику не була надана можливість бути особисто заслуханим апеляційним чи касаційним судом, за умови, якщо відкрите судове засідання проводилося у суді першої інстанції і якщо суди вищої інстанції не мали встановлювати факти справи, а тільки тлумачити відповідні юридичні норми (рішення ЄСПЛ від 21 жовтня 2010 року у справі «Жук проти України»).

Відповідно до частини першої статті 400 ЦПК України, переглядаючи у касаційному порядку судові рішення, суд касаційної інстанції в межах доводів та вимог касаційної скарги, які стали підставою для відкриття касаційного провадження, перевіряє правильність застосування судом першої або апеляційної інстанції норм матеріального чи процесуального права і не може встановлювати або (та) вважати доведеними обставини, що не були встановлені в рішенні чи відкинуті ним, вирішувати питання про достовірність або недостовірність того чи іншого доказу, про перевагу одних доказів над іншими.

Тобто суд касаційної інстанції є судом права.

Частиною першої статті 402 ЦПК України передбачено, що у суді касаційної інстанції скарга розглядається за правилами розгляду справи судом першої інстанції в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення учасників справи з урахуванням статті 400 цього Кодексу.

Положення частин п`ятої та шостої статті 279 ЦПК України, якою врегульовано розгляд справи у порядку спрощеного позовного провадження в суді першої інстанції, не застосовуються при касаційному розгляді, оскільки суд касаційної інстанції перевіряє правильність застосування судом першої або апеляційної інстанції норм матеріального чи процесуального права та не вирішує питань доказування у справі і не встановлює обставин справи.

Тлумачення вказаних норм дає підстави для висновку про те, що виклик учасників справи для надання пояснень у справі вирішується Верховним Судом з урахуванням встановленої необхідності таких пояснень.

Оскільки розгляд справи Касаційним цивільним судом у складі Верховного Суду здійснюється у порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення учасників справи та необхідність виклику учасників справи для надання пояснень відсутня, то підстав для задоволення клопотання Заступника керівника Закарпатської обласної прокуратури про розгляд справи за участю представника Офісу Генерального прокурора немає.

Керуючись статтями 389, 392, 394, 395, 400, 402 ЦПК України, Верховний Суд у складі колегії суддів Третьої судової палати Касаційного цивільного суду

УХВАЛИВ:

Відкрити касаційне провадження за касаційною скаргою заступника керівника Закарпатської обласної прокуратури на ухвалу Закарпатського апеляційного суду від 01 грудня 2021 року.

Витребувати з Тячівського районного суду Закарпатської області цивільну справу № 307/334/20 за позовом ОСОБА_1 та ОСОБА_2 до Углянської сільської ради Тячівського району Закарпатської області, третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору, на стороні відповідача - Управління Державної архітектурно-будівельної інспекції в Закарпатській області, про визнання права власності на нерухоме майно.

Відмовити в задоволенні клопотання заступника керівника Закарпатської обласної прокуратури про розгляд справи за участю представника Офісу Генерального прокурора.

Надіслати учасникам справи копії касаційної скарги та доданих до неї документів, роз`яснити їм право подати відзив на касаційну скаргу, який за формою і змістом має відповідати вимогам статті 395 ЦПК України, у строк до 25 лютого 2022 року.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Судді:В. А. Стрільчук

В. М. Ігнатенко

С. О. Карпенко