Справа № 274/517/22 Провадження № 2-з/0274/12/22
28.01.2022 м.Бердичів
Суддя Бердичівського міськрайонного суду Житомирської області Большакова Т.Б., розглянувши клопотання ОСОБА_1 про звільнення (розстрочку/відстрочку) від сплати судового зборута заяву ОСОБА_1 про забезпечення позову, -
У той же час ОСОБА_1 звернувся до суду із заявою про забезпечення позову.
Заява про забезпечення позову за змістом і формою повинна відповідати вимогам ст. ст. 151 ЦПК України.
Згідно з ч. 6 ст. 151 ЦПК України, до заяви додаються документи, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі.
ОСОБА_1 судовий збір не сплачено.
Водночас до заяви про забезпечення позову подано клопотання про звільнення (розстрочку/відстрочку) від сплати судового збору, в якій він просить суд звільнити його від сплати судового збору, а у разі відмови відстрочити сплату судового збору до ухвалення судового рішення у справі, з урахуванням того, що він є військовослужбовцем та учасником бойових дій, на утриманні має малолітню дитину, а тому йому вкрай важко сплатити судовий збір.
Щодо клопотання, суд вважає за необхідне зазначити наступне.
Відповідно до ч. 1 ст. 136 ЦПК України суд, враховуючи майновий стан сторони, може своєю ухвалою відстрочити або розстрочити сплату судового збору на визначений строк у порядку, передбаченому законом, але не більше як до ухвалення судового рішення у справі.
Відповідно до ч. 3 ст. 136 ЦПК України з підстав, зазначених у частині першій цієї статті, суд у порядку, передбаченому законом, може зменшити розмір належних до сплати судових витрат, пов`язаних з розглядом справи, або звільнити від їх сплати.
Стаття 8 Закону України «Про судовий збір» регулює питання відстрочення та розстрочення сплати судового збору, зменшення його розміру або звільнення від його сплати.
Так, враховуючи майновий стан сторони, суд може своєю ухвалою за її клопотанням відстрочити або розстрочити сплату судового збору на певний строк, але не довше ніж до ухвалення судового рішення у справі за таких умов:
1) розмір судового збору перевищує 5 відсотків розміру річного доходу позивача - фізичної особи за попередній календарний рік; або
а) військовослужбовці;
б) батьки, які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину з інвалідністю, якщо інший з батьків ухиляється від сплати аліментів;
в) одинокі матері (батьки), які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину з інвалідністю;
г) члени малозабезпеченої чи багатодітної сім`ї;
ґ) особа, яка діє в інтересах малолітніх чи неповнолітніх осіб та осіб, які визнані судом недієздатними чи дієздатність яких обмежена; або
3) предметом позову є захист соціальних, трудових, сімейних, житлових прав, відшкодування шкоди здоров`ю.
Відповідно до ч.2 ст.8 Закону України «Про судовий збір» суд може зменшити розмір судового збору або звільнити від його сплати на підставі, зазначеній у частині першій цієї статті.
Відповідно до п. 12, 13 ч. 1 ст. 5 Закону України «Про судовий збір» від сплати судового збору під час розгляду справив усіх судових інстанціях звільняються: військовослужбовці, військовозобов`язані та резервісти, які призвані на навчальні (або перевірочні) та спеціальні збори, - у справах, пов`язаних з виконанням військового обов`язку, а також під час виконання службових обов`язків; учасники бойових дій, постраждалі учасники Революції Гідності, Герої України - у справах, пов`язаних з порушенням їхніх прав;
Проте, ОСОБА_1 не надано суду жодних документів з яких би вбачалося, що спір який виник між сторонами пов`язаний з виконанням ним військового обов`язку, чи під час виконання службових обов`язків, чи спір пов`язаний з порушенням його прав як учасники бойових дій.
При цьому, суд також враховує правові висновки Великої Палати Верховного Суду, викладені у постанові від 12 лютого 2020 року у справі № 545/1149/17 (провадження № 14-730цс19) відповідно до яких вирішуючи питання про стягнення судового збору з особи, яка має статус учасника бойових дій (прирівняної до нього особи), для правильного застосування норм пункту 13 частини першої статті 5 Закону №3674-VI, суд має враховувати предмет та підстави позову, перевіряти чи стосується така справа захисту прав цих осіб з урахуванням положень статей 12, 22 Закону України "Про статус ветеранів війни, гарантії їх соціального захисту".
Аналогічна правова позиція також викладена Верховним Судом у постанові від 31.03.2020 у справі №333/2803/16.
На підтвердження обставин наведених у клопотанні про звільнення (розстрочку/відстрочку) від сплати судового збору, ОСОБА_1 долучив до матеріалів позовної заяви посвідчення серії НОМЕР_1 видане 17.12.2015 р., та свідоцтво про народження дитини - ОСОБА_2 , який народився ІНФОРМАЦІЯ_1 , що не є підставами відстрочення та розстрочення сплати судового збору, зменшення його розміру або звільнення від його сплати.
На підтвердження свого скрутного матеріального становища, яке унеможливлює сплату судового збору, позивачем не додано до позовної заяви жодного доказу, зокрема довідки про його доходи, що позбавляє суд можливості встановити обґрунтованість заявленого клопотання та прийняти законне рішення про звільнення (розстрочку/відстрочку) від сплати судового збору, у зв`язку з чим суд, вважає у задоволенні клопотання слід відмовити.
Згідно з ч. 10 ст.153 ЦПК України, суд, встановивши, що заяву про забезпечення позову подано без додержання вимог статті 151 цього Кодексу, повертає її заявнику, про що постановляє ухвалу.
Оскільки, до заяви про забезпечення позову не долучено документу, що підтверджує сплату судового збору в розмірі, встановленому Законом України «Про судовий збір, подана заява підлягає поверненню в порядку ч.10 ст.153 ЦПК України.
На підставі викладеного, керуючись ст.ст.151 - 153, 210 ЦПК України, суддя,
ПОСТАНОВИВ:
У задоволенні клопотання ОСОБА_1 про звільнення (розстрочку/відстрочку) від сплати судового збору відмовити.
Заяву ОСОБА_1 про забезпечення позову повернути заявнику.
Роз`яснити, що повернення заяви про забезпечення позову не позбавляє позивача повторно подати її, якщо перестануть існувати обставини, що стали підставою для повернення заяви. Ухвала в частині повернення заяви про забезпечення позову може бути оскаржена до Житомирського апеляційного суду шляхом подання апеляційної скарги на ухвалу суду протягом 15 днів з дня її проголошення, в іншій частині ухвала оскарженню не підлягає.
Ухвала в частині повернення заяви про забезпечення позову може бути оскаржена до Житомирського апеляційного суду шляхом подання апеляційної скарги на ухвалу суду протягом 15 днів з дня її проголошення, в іншій частині ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя Т.Б. Большакова