Справа № 308/387/22
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

13 січня 2022 року м. Ужгород

Суддя Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області Фазикош О.В. розглянувши матеріали позовної заяви ОСОБА_1 , від імені якої згідно договору про надання правничої допомоги діє адвокат Гончаров Валентин Вікторович, до Акціонерного товариства «УКРСИББАНК», ОСОБА_2 , третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета Приватний нотаріус Ужгородського спору, на стороні відповідачів: міського нотаріального округу БАЛАЖ Марина Василівна про скасування рішення про державну реєстрацію права власності на нерухоме майно, визнання права власності на нерухоме майно, визнання недійсним договору іпотеки та зняття заборони відчуження нерухомого майна і припинення обтяження цього майна іпотекою,-

ВСТАНОВИВ:

Позивач, ОСОБА_1 , від імені якої згідно договору про надання правничої допомоги діє адвокат Гончаров Валентин Вікторович, звернулася до Ужгородського міськрайонного суду із позовною заявою до відповідачів Акціонерного товариства «УКРСИББАНК», ОСОБА_2 , третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета Приватний нотаріус Ужгородського спору, на стороні відповідачів: міського нотаріального округу БАЛАЖ Марина Василівна про скасування рішення про державну реєстрацію права власності на нерухоме майно, визнання права власності на нерухоме майно, визнання недійсним договору іпотеки та зняття заборони відчуження нерухомого майна і припинення обтяження цього майна іпотекою.

Зазначена позовна заява підлягає залишенню без руху оскільки подана з порушенням вимог ст. ст.175, 177 ЦПК України.

Відповідно до вимог ч.3 ст.175 ЦПК України, позовна заява повинна містити: 1) найменування суду першої інстанції, до якого подається заява; 2) повне найменування (для юридичних осіб) або ім`я (прізвище, ім`я та по батькові - для фізичних осіб) сторін та інших учасників справи, їх місцезнаходження (для юридичних осіб) або місце проживання чи перебування (для фізичних осіб), поштовий індекс, ідентифікаційний код юридичної особи в Єдиному державному реєстрі підприємств і організацій України (для юридичних осіб, зареєстрованих за законодавством України), а також реєстраційний номер облікової картки платника податків (для фізичних осіб) за його наявності або номер і серію паспорта для фізичних осіб - громадян України (якщо такі відомості позивачу відомі), відомі номери засобів зв`язку, офіційної електронної адреси та адреси електронної пошти; 3) зазначення ціни позову, якщо позов підлягає грошовій оцінці; обґрунтований розрахунок сум, що стягуються чи оспорюються; 4) зміст позовних вимог: спосіб (способи) захисту прав або інтересів, передбачений законом чи договором, або інший спосіб (способи) захисту прав та інтересів, який не суперечить закону і який позивач просить суд визначити у рішенні; якщо позов подано до кількох відповідачів - зміст позовних вимог щодо кожного з них; 5) виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги; зазначення доказів, що підтверджують вказані обставини; 6) відомості про вжиття заходів досудового врегулювання спору, якщо такі проводилися, в тому числі, якщо законом визначений обов`язковий досудовий порядок урегулювання спору; 7) відомості про вжиття заходів забезпечення доказів або позову до подання позовної заяви, якщо такі здійснювалися; 8) перелік документів та інших доказів, що додаються до заяви; зазначення доказів, які не можуть бути подані разом із позовною заявою (за наявності); зазначення щодо наявності у позивача або іншої особи оригіналів письмових або електронних доказів, копії яких додано до заяви; 9) попередній (орієнтовний) розрахунок суми судових витрат, які позивач поніс і які очікує понести у зв`язку із розглядом справи; 10) підтвердження позивача про те, що ним не подано іншого позову (позовів) до цього ж відповідача (відповідачів) з тим самим предметом та з тих самих підстав.

Позивач, при зверненні до суду із даним позовом просить суд: скасувати рішення Комунального підприємства «Бюро технічної інвентаризації м. Ужгород» від 21 листопада 2007 року про державну реєстрацію права власності ОСОБА_2 на житловий будинок з надвірними спорудами за адресою: АДРЕСА_1 .

КЦС ВС у постанові від 10.11.2021 у справі № 361/3659/18, зазначив про те, що державний реєстратор не є належним відповідачем, оскільки належним відповідачем у справах за позовом про скасування рішення, запису щодо державної реєстрації права чи обтяження має бути особа, право чи обтяження якої зареєстровано, та відмовив у задоволенні позовних вимог до державного реєстратора.

Відповідно до пункту 1 частини першої статті 2 Закону України «Про державну реєстрацію речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень» державна реєстрація речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень - офіційне визнання і підтвердження державою фактів набуття, зміни або припинення речових прав на нерухоме майно, обтяжень таких прав шляхом внесення відповідних відомостей до Державного реєстру речових прав на нерухоме майно.

За загальним правилом державна реєстрація прав проводиться будь-яким державним реєстратором за заявами у сфері державної реєстрації прав (абзац четвертий частини п`ятої статті 3 зазначеного Закону).

Тобто державна реєстрація прав проводиться державним реєстратором не з власної ініціативи, а на підставі відповідної заяви, поданої зацікавленою особою. Відносини у сфері державної реєстрації речового права виникають між суб`єктом звернення за такою послугою та суб`єктом, уповноваженим здійснювати відповідні реєстраційні дії.

У постанові КГС ВС від 23.06.2020 у справі № 922/2589/19, вказано на те, що відповідно до пунктів 1, 2, 3 частини 3 статті 26 Закону України № 1952 (в редакції, чинній з 16.01.2020) відомості про речові права, обтяження речових прав, внесені до Державного реєстру прав, не підлягають скасуванню та/або вилученню.

У разі скасування рішення державного реєстратора про державну реєстрацію прав на підставі судового рішення чи у випадку, передбаченому підпунктом "а" пункту 2 частини 6 статті 37 цього Закону, а також у разі визнання на підставі судового рішення недійсними чи скасування документів, на підставі яких проведено державну реєстрацію прав, скасування на підставі судового рішення державної реєстрації прав, державний реєстратор чи посадова особа Міністерства юстиції України (у випадку, передбаченому підпунктом "а" пункту 2 частини 6 статті 37 цього Закону) проводить державну реєстрацію набуття, зміни чи припинення речових прав відповідно до цього Закону.

Ухвалення судом рішення про скасування рішення державного реєстратора про державну реєстрацію прав, визнання недійсними чи скасування документів, на підставі яких проведено державну реєстрацію прав, а також скасування державної реєстрації прав допускається виключно з одночасним визнанням, зміною чи припиненням цим рішенням речових прав, обтяжень речових прав, зареєстрованих відповідно до законодавства (за наявності таких прав).

При цьому, ВС звернув увагу на те, що, на відміну від частини 2 статті 26 Закону України № 1952 у попередній редакції, яка передбачала такі способи судового захисту порушених прав як скасування записів про проведену державну реєстрацію прав та скасування документів, на підставі яких проведено державну реєстрацію прав, чинна редакція встановлює такі способи судового захисту порушених прав та інтересів особи: 1) судове рішення про скасування рішення державного реєстратора про державну реєстрацію прав; 2) судове рішення про визнання недійсними чи скасування документів, на підставі яких проведено державну реєстрацію прав; 3) судове рішення про скасування державної реєстрації прав.

При цьому з метою ефективного захисту порушених прав законодавець уточнив, що ухвалення зазначених судових рішень обов`язково має супроводжуватися одночасним визнанням, зміною чи припиненням цим рішенням речових прав, обтяжень речових прав, зареєстрованих відповідно до законодавства (за наявності таких прав).

Разом із тим, заявляючи вказану вимогу, позивач зазначає, що рішенням Ужгородського міськрайонного суд Закарпатської області від 19.03.2007 р у цивільній справі №2-257 за ОСОБА_3 визнано право власності на Ѕ частину Домоволодіння, а саме житлового будинку з надвірними спорудами за адресою: АДРЕСА_1 . При цьому вказаним рішенням скасовано свідоцтво від 21.03.2021 про право ОСОБА_4 на домововолодіння як спадкове майно, визнано нікчемним договір купівлі-продажу Домоволодіння від 31.03.2006 року.

З наведеного вбачається, що фактично, за ОСОБА_3 , визнано право власності на Ѕ домоволодіння , що знаходиться за адресою: АДРЕСА_1 .

Відповідно до п. 9 ч.1 ст. 27 Закону України « Про державну реєстрацію речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень», Державна реєстрація права власності та інших речових прав, крім державної реєстрації права власності на об`єкт незавершеного будівництва, проводиться на підставі: судового рішення, що набрало законної сили, щодо набуття, зміни або припинення права власності та інших речових прав на нерухоме майно.

При цьому позивач не вказує, чи зверталась остання до відповідних органів для здійснення реєстрації її прав на нерухоме майно на підставі вказаного рішення суду від 19.03.2007. Так, само відсутні відомості і про те, що нею реалізовувалося її право щодо державної реєстрації прав власності на Ѕ вказаного Домоволодіння.

Звертаючись до суду із вказаним позовом, ставиться вимога про визнання за ОСОБА_1 (номер ОКПП - НОМЕР_1 ) права власності на 1/2 частину житлового будинку з надвірними спорудами за адресою: АДРЕСА_1 .

При цьому, позивач вказує на те, що аналогічна її вимога була задоволена згідно рішення Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області від 19.03.2007 р.

При цьому, у позовній заяві необґрунтовано чому саме заявляється аналогічна позовна вимога або стосовно іншої частини домоволодіння.

Відповідно до п.2 ч.1 ст. 186 ЦПК України, суддя відмовляє у відкритті провадження у справі, якщо: є таке, що набрало законної сили, рішення чи ухвала суду про закриття провадження у справі між тими самими сторонами, про той самий предмет і з тих самих підстав, або є судовий наказ, що набрав законної сили, за тими самими вимогами.

При зверненні до суду із вказаним, на підтвердження викладених в ньому доводів, позивачем додано копії документів, в тому числі і копія свідоцтва про право на спадщину за законом від 21.03.2006 року, договір купівлі-продажу від 31.03.2006 року, договір купівлі-продажу від 15. 05.2007 року, договір купівлі-продажу від 05.09.2007 року, витяг про реєстрацію права власності на нерухоме майно від 21.11.2007 року, які не завірені належним чином. Позивач не вказує про наявність у нього оригіналів вказаних документів, та про їх місце знаходження взагалі, про неможливість їх отримання позивачем.

Так, відповідно до ч.5 ст. 95 ЦПК України учасник справи, який подає письмові докази в копіях (електронних копіях), повинен зазначити про наявність у нього або іншої особи оригіналу письмового доказу. Учасник справи підтверджує відповідність копії письмового доказу оригіналу, який знаходиться у нього, своїм підписом із зазначенням дати такого засвідчення.

Так, позивачу слід подати до суду копії документів, що додаються до позовної заяви завірені належним чином відповідно до норм ЦПК України та повинен зазначити про наявність у нього або іншої особи оригіналу письмового доказу.

За таких обставин та враховуючи приписи ч.4, п.п.3,4 ч.5 ст.12 ЦПК України позовна заява підлягає залишенню без руху для виправлення недоліків шляхом виконання зазначених вище приписів закону, в тому числі з метою забезпечення доданим до заяви копіям письмових документів статусу допустимих доказів відповідно до ч.1 ст.78, ч.9 ст.83 ЦПК України.

Окрім того, до позовної заяви також додано втяг з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно №198415564 який датовано 31.01.2020 року. Так, власником будинку, що за адресою: АДРЕСА_1 , вказано ОСОБА_2 .

Однак актуальної інформації, а саме на день звернення до суду із вказаним позовом, щодо права власності на зазначене Домоволодіння до позовної заяви не додано.

Слід звернути увагу на те, що як вбачається із копії рішення Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області від 19 березня 2007 року у цивільній справі № 2-257/07 за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_4 , ОСОБА_5 , Першої Ужгородської державної нотаріальної контори, про визнання недійсним свідоцтва про право на спадщину, договору купівлі-продажу та визнання права власності на будинковолодіння, яким позов задоволено. Скасовано свідоцтво про право на спадщину за законом видане Першою Ужгородською державною нотаріальною конторою 21.03.2006 року за №3-872 на імя ОСОБА_4 , визнано нікчемним договір купівлі-продажу будинку по АДРЕСА_2 , укладений між ОСОБА_4 та ОСОБА_5 , посвідчений приватним нотаріусом Ужгородського міського нотаріального округу Малинич Н.А. 31.03.2006 року у реєстрі за №1002. Визнано за ОСОБА_1 право власності на 1/2 частину будинковолодіння по АДРЕСА_2 , та вирішено питання про судовий збір.

Однак не вказано повної адреси місця знаходження вказаного Домоволодіння, та зазначено лише вулицю та номер, не зазначено при цьому населеного пункту.

Разом із тим, зі змісту позовної заяви вбачається, що позивачем визначено коло сторін по справі та третіх осіб, так: в якості відповідача зазначено: Акціонерне товариство «УКРСИББАНК», ОСОБА_2 , треті особи без самостійних вимог на предмет спору Приватний нотаріус Ужгородського спору, на стороні відповідачів: міського нотаріального округу БАЛАЖ Марина Василівна.

Позивачем до участі у справі не залучено ОСОБА_6 , ОСОБА_5 , між якими було укладено договори купівлі продажу спірного нерухомого майна, про які безпосередньо вказує сам відповідач в позовній заяві.

Відповідно до ч.1 ст. 55 ЦПК України, треті особи, які не заявляють самостійних вимог щодо предмета спору, можуть вступити у справу на стороні позивача або відповідача до закінчення підготовчого провадження у справі або до початку першого судового засідання, якщо справа розглядається в порядку спрощеного позовного провадження, у разі коли рішення у справі може вплинути на їхні права або обов`язки щодо однієї зі сторін. Їх може бути залучено до участі у справі також за заявою учасників справи.

В даному випадку, предметом позову є зокрема нерухоме майно, яке позивач просить визнати право власності за ним, відповідно рішення суду може стосуватись прав або обов`язків вказаних вище осіб. Отже у цій справі ОСОБА_6 та ОСОБА_5 , мають майновий інтерес.

Тому стороні позивача необхідно визначитися з колом осіб та їх процесуальним статусом , відповідно надати копії позовної заяви з додатками для таких сторін у разі залучення до справи.

Дослідивши матеріали позовної заяви приходжу до переконання, що без зазначення наведених вище обставин, вирішити питання про відкриття провадження у справі неможливо, вважаю за необхідне дану позовну заяву залишити без руху та надати позивачу строк для усунення недоліків позовної заяви з врахуванням вимог ст. 175 ЦПК України.

Згідно ч.1 ст.185 ЦПК України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175 і 177 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху. Якщо позивач відповідно до ухвали суду у встановлений строк виконає вимоги, визначені статтями 175 і 177 цього Кодексу, сплатить суму судового збору, позовна заява вважається поданою в день первісного її подання до суду. Якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, позовна заява вважається неподаною і повертається позивачеві.

Враховуючи наведене вважаю, що провадження у справі неможливо відкрити до усунення вказаних недоліків, а тому позовну заяву слід залишити без руху, а позивачу надати строк для їх усунення.

Керуючись ст.175,185,260 ЦПК України, суд -

ПОСТАНОВИВ:

Позовну заяву ОСОБА_1 , від імені якої згідно договору про надання правничої допомоги діє адвокат Гончаров Валентин Вікторович, до Акціонерного товариства «УКРСИББАНК», ОСОБА_2 , третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета Приватний нотаріус Ужгородського спору, на стороні відповідачів: міського нотаріального округу БАЛАЖ Марина Василівна про скасування рішення про державну реєстрацію права власності на нерухоме майно, визнання права власності на нерухоме майно, визнання недійсним договору іпотеки та зняття заборони відчуження нерухомого майна і припинення обтяження цього майна іпотекою, залишити без руху.

Повідомити позивача про необхідність виправити зазначені недоліки позовної заяви протягом трьох днів з дня отримання копії ухвали про залишення позовної заяви без руху. Роз`яснити, що інакше позовна заява буде вважатися неподаною та повернута позивачу.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя Ужгородського

міськрайонного суду О.В. Фазикош