ДАРНИЦЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД М.КИЄВА
провадження № 2/753/733/22
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"26" січня 2022 р. Дарницький районний суд м. Києва в складі:

головуючого судді - Заставенко М.О.

з секретарем судового засідання - Проценко Я.Б.,

без участі сторін,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Києві цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про стягнення боргу за розпискою,

ВСТАНОВИВ:

В провадженні Дарницького районного суду м. Києва перебуває вказана цивільна справа.

Ухвалою судді Дарницького районного суду міста Києва від 04.10.2021 відкрито провадження у справі в порядку спрощеного позовного провадження з викликом учасників справи в судове засідання на 16.11.2021, яке було відкладено за клопотанням позивача на 26.01.2022.

У судове засідання 26.01.2022 позивач повторно не з`явився, про дату, час та місце судового засідання повідомлений належним чином, про що свідчить зворотне повідомлення, з якого вбачається, що судову повістку-повідомлення позивач отримав 29.11.2021 року.

Відповідач в судове засідання не з`явився, подав до суду заяву, у якій просив проводити розгляд справи за його відсутності.

Дослідивши матеріали справи, суд приходить до наступного висновку.

Відповідно до ст. 12 ЦПК України, учасники справи мають рівні права щодо здійснення всіх процесуальних прав та обов`язків, передбачених законом. Кожна сторона несе ризик настання наслідків, пов`язаних із вчиненням чи невчиненням нею процесуальних дій.

Відповідно до ч. 5 ст. 223 ЦПК України, у разі повторної неявки позивача в судове засідання без поважних причин або неповідомлення ним про причини неявки суд залишає позовну заяву без розгляду, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності, і його нез`явлення не перешкоджає вирішенню спору.

Відповідно до вимог п. 3 ч.1 ст. 257 ЦПК України, суд постановляє ухвалу про залишення позову без розгляду, якщо належним чином повідомлений позивач повторно не з`явився в судове засідання або не повідомив про причини неявки, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності і його нез`явлення не перешкоджає розгляду справи.

Системний аналіз п. 3 частини першої ст. 257 ЦПК України та положень ст. 223 цього Кодексу свідчить про те, що законодавець диференціює необхідність врахування судом поважності/неповажності явки позивача, та наявність перешкод для розгляду справи за його відсутності при наявності заяви про розгляд справи за його відсутності. Тобто вказує на врахування судом поважності причин неявки позивача до суду та повідомлення ним про причини нявки. Це пов`язано із дією принципу цивільного судочинства - диспозитивністю та пропорційністю, відповідно до якого, кожний учасник процесу самостійно розпоряджається наданими йому законом процесуальними правами, а суд, в межах встановлених Цивільним процесуальним кодексом України, визначає порядок здійснення провадження у справі.

Прецедентна практика Європейського суду з прав людини виходить з того, що реалізуючи п. 1 ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод щодо доступності правосуддя та справедливого судового розгляду кожна держава-учасниця цієї Конвенції вправі встановлювати правила судової процедури, в тому числі й процесуальні заборони і обмеження, зміст яких не допустити судовий процес у безладний рух. Правосуддя має бути швидким. Тривала невиправдана затримка процесу практично рівнозначна відмові в правосудді.

Як убачається з матеріалів справи, 16.11.2021 неявка позивача стала підставою для відкладення судового засідання на іншу дату, а саме 26.01.2022.

Про належне повідомлення позивача свідчить зворотне повідомлення, з якого вбачається, що судову повістку-повідомлення позивач отримав 29.11.2021 року.

Таким чином, позивач повторно не з`явився у судові засідання, при цьому належним чином був повідомлений про розгляд справи, заяв про розгляд справи за їх відсутності до суду не надходило

З огляду на наведене, враховуючи норми чинного законодавства України та прецедентну практику Європейського суду з прав людини, суд вважає, що судом вжито необхідних заходів щодо належного повідомлення позивача про дату судового засідання, позивач повторно у судове засідання не прибув, справою не цікавиться, в перервах між засіданням з матеріалами справи не знайомився, жодних заяв та клопотань до суду в межах даної справи від позивача не надходило, що дає суду підстави вважати, що позивач втратив зацікавленість у розгляді даної справи, тому суд вважає, що позовна заява підлягає залишенню без розгляду.

Враховуючи вищевикладене, керуючись ст.ст. 131, 223, 257, 258, 260, 353, 354 Цивільного процесуального кодексу України, суд, -

УХВАЛИВ:

Позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про стягнення боргу за розпискою - залишити без розгляду.

Ухвала може бути оскаржена протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення, шляхом подачі апеляційної скарги безпосередньо до Київського апеляційного суду.

Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Учасник справи, якому повна ухвала суду не була вручена у день її проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження якщо апеляційна скарга на ухвали суду подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Суддя М.О. Заставенко