УХВАЛА

судового засідання

26 січня 2022 року м. Херсон

Херсонський міський суд Херсонської області в складі головуючого судді Ус О.В., секретар судового засідання Савчук В.В., розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі судових засідань міського суду в порядку загального позовного провадження цивільну справу за позовом ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 до ОСОБА_5 про виділ в настурі частки у праві власності на домоволодіння та визначення порядку користування земельною ділянкою, -

ВСТАНОВИВ:

В провадженні суду перебуває вищезазначена цивільна справа.

Позивачки ОСОБА_3 , ОСОБА_4 в судове засідання повторно не прибули про дату час та місце розгляду справи повідомлені належним чином, про причини неявки суд не повідомили.

Представником позивачок ОСОБА_1 , ОСОБА_2 адвокатом Петровою О.О. подано заяву про розгляд справи у відсутність.

За приписами ч. 2 ст. 247 ЦПК України у разі неявки в судове засідання всіх учасників справи чи в разі якщо відповідно до положень цього Кодексу розгляд справи здійснюється судом за відсутності учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.

Судом встановлені наступні обставини.

Підготовче провадження закрито 26 квітня 2021 року, призначено судове засідання на 14.07.2021 року.

В судове засідання 14.07.2021 р. сторони не прибули, розгляд справи відкладено на 04.10.2021р., який в подальшому відкладено на 29.11.2021 р. через відсутність відомостей про належне повідомлення сторін.

В судове засідання 29.11.2021 р. позивачки ОСОБА_3 , ОСОБА_4 не прибули, про дату, час та місце розгляду справи повідомлялися належним чином, про причини не явки суд не повідомляли.

В судове засідання 26.01.2022 р. позивачки ОСОБА_3 , ОСОБА_4 повторно не прибули, про дату, час та місце розгляду справи повідомлялися належним чином, про причини не явки суд не повідомляли.

Про причини неявки позивачки ОСОБА_3 , ОСОБА_4 суд не повідомили, заяв про розгляд справи у їх відсутність до суду не надходило.

На осіб, які беруть участь у справі, покладається загальний обов`язок - добросовісно здійснювати свої процесуальні права і виконувати процесуальні обов`язки. При цьому під добросовісністю необхідно розуміти таку реалізацію прав і виконання обов`язків, що передбачають користування правами за призначенням, здійснення обов`язків у межах, визначених законом, недопустимість посягання на права інших учасників цивільного процесу, заборона зловживати наданими правами.

Судом встановлено, що в судові засідання, зокрема 29 листопада 2021 р. та 26 січня 2022 року позивачки ОСОБА_3 , ОСОБА_4 не з`явилися - про дату, час та місце розгляду справи повідомлені належним чином, заяв про розгляд справи у їх відсутність не надходило.

У рішеннях від 28 жовтня 1998р. у справі «Осман проти Сполученого королівства» та від 19 червня 2001 року у справі «Креуз проти Польщі» Європейський суд з прав людини (далі - ЄСПЛ) роз`яснив, що реалізуючи пункт 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод щодо доступності правосуддя, держави-учасниці цієї Конвенції вправі встановлювати правила судової процедури, в тому числі й процесуальні заборони й обмеження, зміст яких полягає в запобіганні безладного руху в судовому процесі. Вказаними рішеннями ЄСПЛ визначено, що сторона, яка задіяна в ході судового розгляду справи, зобов`язана з розумним інтервалом часу сама цікавитися провадженням у її справі, добросовісно користуватися належними їй процесуальними правами та неухильно виконувати процесуальні обов`язки.

У рішенні від 07 липня 1989 року у справі «Юніон Аліментаріа Сандерс С. А. проти Іспанії» ЄСПЛ вказав, що заявник зобов`язаний демонструвати готовність брати участь на всіх етапах розгляду, що стосуються безпосередньо його, утримуватися від використання прийомів, які пов`язані із зволіканням у розгляді справи, а також максимально використовувати всі засоби внутрішнього законодавства для прискорення процедури слухання.

Частинами першою, другою, п`ятою статті 223 ЦПК України передбачено, що неявка у судове засідання будь-якого учасника справи за умови, що його належним чином повідомлено про дату, час і місце цього засідання, не перешкоджає розгляду справи по суті, крім випадків, визначених цією статтею. Суд відкладає розгляд справи в судовому засіданні в межах встановленого цим Кодексом строку з таких підстав: 1) неявка в судове засідання учасника справи, щодо якого відсутні відомості про вручення йому повідомлення про дату, час і місце судового засідання; 2) перша неявка в судове засідання учасника справи, якого повідомлено про дату, час і місце судового засідання, якщо він повідомив про причини неявки, які судом визнано поважними; 3) виникнення технічних проблем, що унеможливлюють участь особи у судовому засіданні в режимі відеоконференції, крім випадків, коли відповідно до цього Кодексу судове засідання може відбутися без участі такої особи; 4) необхідність витребування нових доказів, у випадку коли учасник справи обґрунтував неможливість з`явлення відповідного клопотання в межах підготовчого провадження; 5) якщо суд визнає потрібним, щоб сторона, яка подала заяву про розгляд справи за її відсутності, дала особисті пояснення. Викликати позивача або відповідача для особистих пояснень можна і тоді, коли в справі беруть участь їх представники. У разі повторної неявки позивача в судове засідання без поважних причин або неповідомлення ним про причини неявки суд залишає позовну заяву без розгляду, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності, і його нез`явлення не перешкоджає вирішенню спору.

Відповідно до пункту 3 частини першої статті 257 ЦПК України суд постановляє ухвалу про залишення позову без розгляду, якщо належним чином повідомлений позивач повторно не з`явився в судове засідання або не повідомив про причини неявки, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності і його нез`явлення не перешкоджає розгляду справи.

Системний аналіз наведених норм процесуального права свідчить про те, що законодавець диференціює необхідність врахування судом поважності/неповажності причин неявки позивача до суду залежно від того, яке це судове засідання: перше чи повторне. Тобто процесуальний закон не вказує на необхідність врахування судом поважності причин повторної неявки позивача до суду. Такі положення процесуального закону пов`язані з принципом диспозитивності цивільного судочинства, за змістом якого особа, яка бере участь у справі, самостійно розпоряджається наданими їй законом процесуальними правами.

Зазначені наслідки настають незалежно від причин повторної неявки, які можуть бути поважними. Таким чином, навіть маючи докази поважності причин неявки позивача, суд залишає позовну заяву без розгляду. Зазначена норма дисциплінує позивача як ініціатора судового розгляду, стимулює його належно користуватися своїми правами та не затягувати розгляд справи. Якщо позивач не може взяти участь в судовому засіданні, він може подати заяву про розгляд справи за його відсутності. Така заява може бути подана на будь-якій стадії розгляду справи.

Таким чином, згідно з вимогами ЦПК України суд не зобов`язаний з`ясовувати причини повторної неявки в судове засідання належним чином повідомленого позивача і у випадку повторної неявки позивача, якщо від нього не надійшла заява про розгляд справи за його відсутності, суд залишає позовну заяву без розгляду.

Правове значення в такому випадку має лише належне повідомлення позивача про день та час розгляду справи, повторність неявки в судове засідання та неподання ним заяви про розгляд справи за його відсутності.

Наведені правові висновки викладені у постановах Верховного Суду у складі колегії суддів Касаційного цивільного суду від 20 вересня 2018 року у справі № 756/8612/16-ц, від 24 жовтня 2018 року у справі № 569/347/16-ц, від 28 лютого 2019 року у справі № 752/9188/13-ц, від 22 травня 2019 року у справі № 310/12817/13, від 06 червня 2019 року у справі № 760/3301/13-ц, від 20 червня 2019 року у справі № 522/7428/15, від 26 вересня 2019 року у справі № 295/19734/13-ц, від 07 жовтня 2019 року у справі № 612/403/16-ц, від 27 березня 2020 року у справі № 522/22303/14-ц, від 21 вересня 2020 року у справі № 658/1141/18, від 11 березня 2021 року у справі № 558/9/18.

Ураховуючи вищевикладене, факт повторної неявки в судове засідання позивачок ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , неподання заяв про розгляд справи у їх відсутність, суд дійшов висновку про залишення позовної заяви ОСОБА_3 , ОСОБА_4 без розгляду та відсутність необхідності з`ясування поважності повторної неявки.

Залишення позовної заяви без розгляду не порушує інтереси сторін та не позбавляє позивачок права на повторне звернення до суду з аналогічним позовом.

З огляду на викладене вище, розгляд справи за позовом ОСОБА_1 , ОСОБА_2 підлягає продовженню, та у зв`язку із неявкою сторін, судове засідання підлягає відкладенню.

Керуючись ст. 223, 257 ч. 1 п. 3, 353, 354, п. 15.5 розділу ХІІІ «Перехідні положення» ЦПК України, суд

УХВАЛИВ:

Позов ОСОБА_3 , ОСОБА_4 до ОСОБА_5 про виділ в настурі частки у праві власності на домоволодіння та визначення порядку користування земельною ділянкою залишити без розгляду.

Продовжити розгляд справи за позовом ОСОБА_1 , ОСОБА_2 до ОСОБА_5 про виділ в настурі частки у праві власності на домоволодіння та визначення порядку користування земельною ділянкою.

Судове засідання у справі за позовом ОСОБА_1 , ОСОБА_2 до ОСОБА_5 про виділ в настурі частки у праві власності на домоволодіння та визначення порядку користування земельною ділянкою відкласти на 04 квітня 2022 року о 14-00 год.

На ухвалу суду в частині залишення позову без розгляду може бути подано апеляційну скаргу безпосередньо до Херсонського апеляційного суду протягом п`ятнадцяти днів. Ухвала в цій частині набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги ухвала, якщо її не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

В частині продовження розгляду справи ухвала окремому оскарженню не підлягає, заперечення на неї можуть бути включені до апеляційної скарги на судове рішення за суттю позовних вимог.

СуддяО. В. Ус