Справа № 196/621/17
№ провадження 2/196/3/2022
У Х В А Л А

27 січня 2022 року Царичанський районний суд Дніпропетровської області у складі:

головуючого судді: Руснак А.І.,

секретаря судового засідання: Дорошенко В.В.,

представник позивача: Овчаренка Д.Л.,

відповідача: ОСОБА_1 ,

представник третьої особи: Перепечин В.Л.,

розглянувши у підготовчому судовому засіданні в залі суду в смт Царичанка Дніпропетровської області цивільну справу за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_1 , Царичанського районного відділу державної виконавчої служби Головного територіального управління юстиції у Дніпропетровській області, третя особа ОСОБА_3 , про визнання права власності на 1/2 автомобіля, виключення майна з-під арешту (зняття арешту з майна), поділ майна подружжя, -

В С Т А Н О В И В:

В провадженні Царичанського районного суду Дніпропетровської області перебуває цивільна справа за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_1 , Царичанського районного відділу державної виконавчої служби Головного територіального управління юстиції у Дніпропетровській області, третя особа ОСОБА_3 , про визнання права власності на 1/2 автомобіля, виключення майна з-під арешту (зняття арешту з майна), поділ майна подружжя.

03 грудня 2021 року до суду надійшла від позивача ОСОБА_2 позовна заява уточнена у відповідності до ст.49 ЦПК України про захист цивільних прав та інтересів, визнання електронних торгів недійсними, визнання незаконними дій, відшкодування матеріальної та моральної шкоди, в якій відповідачами крім ОСОБА_1 , залучено: Південно-Східне міжоегіональне управління Міністерства юстиції (м.Дніпро), Державне підприємство «СЕТАМ», виключено в якості третьої особи: ОСОБА_3 та залучено в якості третіх осіб: державного виконавця Жорняк Д.В., начальника відділу Нордіо В.В. Царичанського районного відділу державної виконавчої служби Південно-Східного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м.Дніпро), Головне управління Державної казначейської служби України у Дніпропетровській області.

Представник позивача ОСОБА_2 ОСОБА_4 в підготовчому засідання прохав прийняти до розгляду позовну заяву уточнену відповідно до ст.49 ЦПК України.

Відповідач ОСОБА_1 та представник третьої особи ОСОБА_3 ОСОБА_5 в підготовчому засіданні віднесли вирішення питання про прийняття до розгляду уточненої позовної заяви ОСОБА_2 на розсуд суду.

Представник відповідача Царичанського районного відділу державної виконавчої служби Головного територіального управління юстиції у Дніпропетровській області, будучи належним чином повідомленим про дату та час розгляду справи в суді, в підготовче засідання не з`явився.

Суд, заслухавши думку сторін, дослідивши матеріали справи та уточненої позовної заяви, дійшов наступного висновку.

Із змісту частин 2, 3 статті 49 ЦПК України вбачається, що позивач вправі збільшити або зменшити розмір позовних вимог до закінчення підготовчого засідання або до початку першого судового засідання, якщо справа розглядається в порядку спрощеного позовного провадження. До закінчення підготовчого засідання позивач має право змінити предмет або підстави позову шляхом подання письмової заяви. У справі, що розглядається за правилами спрощеного позовного провадження, зміна предмета або підстав позову допускається не пізніше ніж за п`ять днів до початку першого судового засідання у справі.

Під збільшенням або зменшенням розміру позовних вимог слід розуміти відповідно збільшення або зменшення кількісних показників за тією ж самою вимогою, яку було заявлено в позовній заяві.

Збільшено (чи зменшено) може бути лише розмір попередньо поданих вимог майнового характеру, відповідно заявленої ціни позову.

Крім того, загальні положення ЦПК України вказують, що підстава позову це фактичні обставини, на яких ґрунтується вимога позивача. Зміна підстав позову це зміна обставин, на яких ґрунтується вимога позивача.

Зміна предмета позову означає зміну вимоги, з якою позивач звернувся до відповідача.

Предмет позову - це частина позову, яка становить матеріально-правову вимогу позивача до відповідача, щодо якої суд повинен ухвалити рішення. Ця вимога повинна мати правовий характер, тобто бути врегульованою нормами матеріального права, а також підпадати під цивільну юрисдикцію.

Підстава позову це частина позову, яка відображає обставини, якими позивач обґрунтовує свої вимоги і докази, що підтверджують кожну обставину, а також наявність підстав для звільнення від доказування.

Так, згідно із постановою Верховного Суду у справі № 922/404/19 від 09.07.2020 року, зроблено висновок: «позовом є звернення до суду з вимогою про захист своїх прав та інтересів, який складається із двох елементів: предмета і підстави позову. При цьому під предметом позову розуміється певна матеріально-правова вимога позивача до відповідача, стосовно якої позивач просить прийняти судове рішення. Підставу позову становлять обставини, якими позивач обґрунтовує свої вимоги щодо захисту права та охоронюваного законом інтересу. Відтак зміна предмета позову означає зміну вимоги, з якою позивач звернувся до відповідача, а зміна підстав позову - це зміна обставин, на яких ґрунтується вимога позивача. Під збільшенням або зменшенням розміру позовних вимог слід розуміти відповідно збільшення або зменшення кількісних показників за тією ж самою вимогою, яку було заявлено в позовній заяві. Збільшено (чи зменшено) може бути лише розмір вимог майнового характеру. Під збільшенням розміру позовних вимог не може розумітися заявлення ще однієї чи кількох вимог, додатково до викладених у позовній заяві. Неправомірно під виглядом збільшення розміру позовних вимог висувати нові вимоги, які не були зазначені у тексті позовної заяви.

Позивач може змінити або підставу, або предмет позову. Зміна підстав і предмету позову не допускається. Верховний Суд вказує, що якщо в процесі розгляду справи повністю змінюються підстави й предмет позову, то це слід розглядати як нові позовні вимоги, які мають бути оформлені письмовою заявою у відповідності з вимогами ЦПК України.

З системного аналізу вищевикладених правових норм вбачається, що у разі подання позивачем клопотання (заяви), направленого на одночасну зміну предмета і підстави позову, суд з урахуванням конкретних обставин повинен відмовити в задоволенні такого клопотання (заяви).

Як вбачається з поданої уточненої позовної заяви позивач обґрунтовує свої вимоги іншими обставинами, що стосуються визнання дій посадових осіб незаконними, визнання недійсними електронних торгів та стягнення матеріальної та моральної шкоди, посилається на інші норми матеріального права, залучає інших відповідачів та третіх осіб та ставить перед відповідачами інші позовні вимоги.

Втім, провадження в даній справі відкрито за вимогами про визнання права власності на 1/2 автомобіля, виключення майна з-під арешту (зняття арешту з майна), поділ майна подружжя, тобто подана уточнена позовна заява змінює підстави та предмет позову одночасно, що не відповідає положенням Цивільного процесуального Кодексу України.

Враховуючи наведене, суд приходить до висновку, що правові підстави для прийняття уточненої позовної заяви - відсутні, у зв`язку з чим, суд вважає за необхідне відмовити у прийнятті заяви, що подана позивачем, оскільки за такою заявою заявляються вимоги, які є новими, що не є за своїм змістом збільшенням розміру позовних вимог та суперечить положенням ст. 49 ЦПК України, тобто є фактично новою позовною заявою, яка викладена у новій редакції та яка за своїм змістом містить в собі одночасну зміну предмету і підстави позову, що не передбачено процесуальним законом.

При цьому слід роз`яснити позивачу його право звернутися до суду з відповідним позовом про захист цивільних прав та інтересів, визнання електронних торгів недійсними, визнання незаконними дій, відшкодування матеріальної та моральної шкоди з дотриманням вимог процесуального законодавства.

На підставі викладеного, керуючись ст. 49, 256-258 ЦПК України, суд, -

П О С Т А Н О В И В:

Відмовити позивачу ОСОБА_2 у прийнятті уточненої позовної заяви від 03.12.2021 року.

Роз`яснити позивачу право на звернення до суду з новим самостійним позовом.

Ухвала окремому оскарженню не підлягає.

Суддя: А.І. Руснак