справа №619/5511/21
провадження №2/619/227/22
З А О Ч Н Е Р І Ш Е Н Н Я
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И
01 лютого 2022 року м. Дергачі
Дергачівський районний суд Харківської області у складі:
головуючого - судді Овсяннікова В.С.,
за участі секретаря судового засідання - Межевської О.С.,
розглянувши в порядку спрощеного позовного провадження без виклику сторін в м. Дергачі цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу, -
ОСОБА_1 звернулася до суду з позовом про розірвання шлюбу з ОСОБА_2 .
В обґрунтування позову позивач посилається на те, що вона з відповідачем по справі перебуває у шлюбі, зареєстрованому 28.08.2021 Дергачівським відділом державної реєстрації актів цивільного стану у Харківському районі Харківської області Східного міжрегіонального управління Міністерства юстиції ( м. Харків), актовий запис № 234.
Від спільного проживання дітей не мають.
Приводом до розпаду сім`ї стали непорозуміння один одного, втрата взаємних почуттів, різні погляди на життя, відповідач зловживає спиртними напоями, їх шлюб носить формальний характер. Шлюбно-сімейні стосунки не підтримують з вересня 2021 року.
Ухвалою суду відкрито провадження по даній справі та призначено справу до розгляду за правилами спрощеного позовного провадження без виклику сторін.
За змістом ст. 279 ЦПК України розгляд справи у порядку спрощеного позовного провадження здійснюється судом за правилами, встановленими цим Кодексом для розгляду справи в порядку загального позовного провадження, з особливостями, визначеними у цій главі. Суд розглядає справу в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін за наявними у справі матеріалами, за відсутності клопотання будь-якої зі сторін про інше. За клопотанням однієї із сторін або з власної ініціативи суду розгляд справи проводиться в судовому засіданні з повідомленням (викликом) сторін. При розгляді справи у порядку спрощеного провадження суд досліджує докази і письмові пояснення, викладені у заявах по суті справи.
Відповідно до ст. 44 ЦПК України, учасники судового процесу та їх представники повинні добросовісно користуватися процесуальними правами; зловживання процесуальними правами не допускається.
Згідно ч. 5 ст. 279 ЦПК України, зважаючи на відсутність клопотань сторін щодо розгляду справи у судовому засіданні та незначну складність спору, суд не вбачає підстав для проведення судового засідання, а тому справа розглядається за правилами спрощеного позовного провадження без виклику сторін за наявними у справі матеріалами.
Відповідачу було запропоновано протягом п`ятнадцяти днів із дня вручення ухвали про відкриття провадження у справі подати відзив на позовну заяву та роз`яснено, що розгляд справи у судовому засіданні з повідомленням (викликом) сторін проводиться за його клопотанням, яке він може подати в строк для подання відзиву на позов.
Оскільки відповідач з поясненнями чи запереченнями (відзивом на позов) щодо позовних вимог до суду не звертався, тому суд вважає за можливе ухвалити заочне рішення на підставі наявних у справі доказів, що відповідає положенням ст. 280 ЦПК України.
У відповідності до вимог ч. 2 ст. 247 ЦПК України, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснювалося.
Дослідивши матеріали справи, суд встановив такі факти та відповідні ним правовідносини.
Судом встановлено, що сторони перебувають у шлюбі, який зареєстровано 28.08.2021 Дергачівським відділом державної реєстрації актів цивільного стану у Харківському районі Харківської області Східного міжрегіонального управління Міністерства юстиції ( м. Харків), актовий запис № 234 (а.с.4 )
Сторони неповнолітніх дітей не мають.
Як вбачається з позову, шлюбні відносини між сторонами припинені з вересня 2021 року.
За таких обставин, суд приходить висновку, що сім`я існує формально, примирення між подружжям неможливе і є всі підстави для розірвання шлюбу.
Враховуючи, що подальше сімейне життя подружжя та збереження шлюбу суперечить їх інтересам, то згідно ст. 112 СК України прохання позивача про розірвання шлюбу підлягає задоволенню.
Статтею 112 СК України передбачені підстави для розірвання шлюбу, а саме суд повинен впевнитися, що подальше спільне життя подружжя і збереження шлюбу суперечить інтересам одного з них, що має істотне значення. В даному випадку суд приходить висновку, що збереження сім`ї суперечить інтересам сторін.
Згідно ч. 2 ст. 115 СК України, рішення суду про розірвання шлюбу після набрання ним законної сили надсилається судом до органу державної реєстрації актів цивільного стану за місцем ухвалення рішення для внесення відомостей до Державного реєстру актів цивільного стану громадян та проставлення відмітки в актовому записі про шлюб.
Враховуючи все вищезазначене, суд доходить висновку, що позовні вимоги про розірвання шлюбу заявлені обґрунтовано, знайшли своє підтвердження в ході дослідження матеріалів справи, в зв`язку з чим підлягають задоволенню.
Щодо вимог про стягнення судових витрат на правничу допомогу суд доходить висновку про їх задоволення, виходячи з наступного.
За змістом ч. 1, п. 1 ч. 3 ст.133 ЦПК України судові витрати складаються з судового збору та витрат, пов`язаних з розглядом справи. До витрат, пов`язаних з розглядом справи, належать витрати на професійну правничу допомогу.
Відповідно до ч. 6 ст. 137 ЦПК України обов`язок доведення неспівмірності витрат покладається на сторону, яка заявляє клопотання про зменшення витрат на оплату правничої допомоги адвоката, які підлягають розподілу між сторонами.
Згідно ч. 8 ст. 141 ЦПК України розмір витрат, які сторона сплатила або має сплатити у зв`язку з розглядом справи, встановлюється судом на підставі поданих сторонами доказів (договорів, рахунків тощо).
Велика Палата Верховного Суду у постанові від 27 червня 2018 року по справі № 826/1216/16 висловила правову позицію про те, що склад та розмір витрат, пов`язаних з оплатою правової допомоги, входить до предмета доказування у справі. На підтвердження цих обставин суду повинні бути надані договір про надання правової допомоги (договір доручення, договір про надання юридичних послуг та ін.), документи, що свідчать про оплату гонорару та інших витрат, пов`язаних із наданням правової допомоги, оформлені у встановленому законом порядку (квитанція до прибуткового касового ордера, платіжне доручення з відміткою банку або інший банківський документ, касові чеки, посвідчення про відрядження). Зазначені витрати мають бути документально підтверджені та доведені.
16.11.2021 між ОСОБА_1 та адвокатом Петренко О.В. укладено договір про надання правової допомоги. (а.с. 6)
В підтвердження понесених витрат на професійну правничу допомогу до суду надано наступні докази: копію договору про надання правової допомоги від 16.11.2021; копію Акту виконаних робіт (наданих послуг) від 16.11.2021; квитанцію прибуткового касового ордера №б/н від 16.11.2021 на суму 3 250 гривень. (а.с. 6-8)
Враховуючи вищезазначене, відсутність клопотання про зменшення розміру витрат на правничу допомогу від відповідача, суд доходить висновку, що витрати на правничу допомогу належить стягнути з відповідача.
Відповідно до ст. 141 ЦПК України судовий збір підлягає стягненню з відповідача.
Керуючись ст.ст. 10, 11, 44, 77, 141, 247, 263-265, 279 ЦПК України, ст.ст. 112-113, 115 СК України, суд, -
Позовні вимоги ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу задовольнити.
Шлюб, укладений між ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , та ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , зареєстрований 28.08.2021 Дергачівським відділом державної реєстрації актів цивільного стану у Харківському районі Харківської області Східного міжрегіонального управління Міністерства юстиції ( м. Харків), актовий запис № 234 розірвати.
Стягнути з ОСОБА_2 на користь ОСОБА_1 судові втирати на правничу допомогу у розмірі 3 250 (три тисячі двісті п`ятдесят) гривень.
Стягнути з ОСОБА_2 на користь ОСОБА_1 судовий збір в розмірі 908 (дев`ятсот вісім) гривень.
Рішення суду про розірвання шлюбу після набрання ним законної сили надіслати до Дергачівського ВДРАЦС у Харківському районі Харківської області Східного МУ МЮ (м. Харків) для внесення відомостей до Державного реєстру актів цивільного стану громадян та поставлення відмітки в актовому записі про шлюб.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Заочне рішення може бути оскаржене позивачем в апеляційному порядку до Харківського апеляційного суду шляхом подачі апеляційної скарги протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

Заочне рішення може бути переглянуте судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача. Заяву про перегляд заочного рішення може бути подано протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

Учасник справи, якому повне заочне рішення суду не було вручене у день його проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на подання заяви про його перегляд якщо така заява подана протягом двадцяти днів з дня вручення йому повного заочного рішення суду.

Сторони у справі:

ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , паспорт НОМЕР_1 ідентифікаційний номер НОМЕР_2 , адреса проживання: АДРЕСА_1 .

ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , адреса реєстрації: АДРЕСА_2 .

Суддя В. С. Овсянніков