СВЯТОШИНСЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД М. КИЄВА
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

ун. № 759/24050/21

пр. № 2/759/1313/22

27 січня 2022 року Святошинський районний суд м. Києва в складі:

головуючого судді Коваль О.А.

при секретарі Волошин А.О.

за участю позивачки ОСОБА_1

відповідача ОСОБА_2

розглянувши у відкритому судовому засіданні в приміщенні суду в м.Києві у порядку спрощеного позовного провадження з викликом (повідомленням) сторін цивільну справу за позовом ОСОБА_1 ( АДРЕСА_1 ) до ОСОБА_2 ( АДРЕСА_2 ) про відшкодування збитків та моральної шкоди,

ВСТАНОВИВ:

Позивач ОСОБА_1 звернувся до Святошинського районного суду м. Києва із позовом про стягнення з відповідача ОСОБА_2 збитків, які завдані порушенням договору на виготовлення меблів від 17.07.2021 в сумі 26 000,00 грн., пені за прострочення виконання робіт за договором на виготовлення меблів від 17.07.2021 в сумі 45 360,00 грн., моральну шкоду в сумі 5 000,00 грн.

Позов обґрунтовано тим, що 17.07.2021 року між позивачем та відповідачем був укладений договір на виготовлення меблів № 17.07., відповідно до п. 1.1 якого відповідач зобов`язався підготувати проект і прийняття замовлення на виготовлення виробів (меблів), визначених специфікацією, виконати роботи з виготовлення виробів з їх наступною доставкою і монтажем. Термін виготовлення виробів складає 30 робочих днів з моменту внесення позивачем попередньої оплати. 17.07.2021 року позивачка здійснила попередню оплату в розмірі 22 000,00 грн. та 05.09.2021 додатково сплатила 4000,00 грн. Але станом на 18.10.2021 року відповідач свої зобов`язання не виконав, меблі позивачу не передав. Уникає будь-яких контактів з позивачем, що спричинило відчуття ошуканості, невизначеності та безнадії, втратою значної для позивача суми, що змусило позивача звернутися до суду.

Ухвалою суду від 01.11.2021 року відкрито провадження у вказаній справі, яку постановлено розглядати за правилами спрощеного позовного провадження з повідомленням (викликом) сторін.

Позивачка в судовому засіданні позовні вимоги підтримала у повному обсязі та просила їх задовольнити. Суду додатково пояснила, що вона сплатила відповідачу 26000 грн. за виконання ним робіт по виготовленню меблів, зокрема кухні у строк до 01.09.2021 року. Проте, відповідач свої зобов"язання так і не виконав, згодом перестав відповідати на телефонні дзвінки, у зв"язку з чим вона вимушена звернутися до суду з даним позовом. Зазначила і те, що оскільки без кухні жити заскладно, вони вимушена була звернутися до інших спеціалістів для виготовлення такої, у зв"язку з чим понесла ще додаткові витрати на суму 13 787 грн. 15 коп., а тому просить стягнути з відповідача сплачені нею кошти за невиконаним ним договором. Також просить стягути з відповідача і моральну шкоду, яка була їй заподіяна внаслідок неправомірних дій відповідача та її необхідність довгий час жити без кухні, розшукувати відповідача, щоб отримати законне. Просить і про стягнення пені згідно ЗУ "Про захист прав споживачів".

Відповідач у судовому засіданні позовні вимоги визнав частково, пояснив, що він дійсно отримав від позивачки 26 000,00 грн. і не виконав свої зобов`язання в повному обсязі, але виконав їх частково, зокрема у більшому об"ємі, а тому погоджується сплатити позивачці 2000,00 грн., без зазначеної позивачкою сумою пені та моральної шкоди.

Дослідивши матеріали справи, надані докази у їх сукупності та співставленні, суд дійшов висновку про можливість часткового задоволення позовних вимог, виходячи із наступного.

Судом встановлено, що 17.07.2021 року між ОСОБА_1 та ОСОБА_2 був укладений договір на виготовлення меблів № 17.07., відповідно до п. 1.1 якого відповідач зобов`язався підготувати проект і прийняття замовлення на виготовлення виробів описаних у специфікації цього договору, а також виконати роботи по виготовленню виробів з їх наступною доставкою і монтажем.

Термін виготовлення виробів складає 30 робочих днів з моменту внесення позивачем попередньої оплати.

Згідно п. 2.2. Договору замовник вносить попередню оплату в розмірі 70% від загальної вартості робіт за цим Договором, що становить 22 000,00 грн.

Відповідно до п. 3.1 Договору термін виготовлення виробів складає 30 робочих днів з моменту внесення позивачем попередньої оплати.

Отже, у строк до 01.09.2021 року відповідач мав виконати роботи по виготовленню виробів, зокрема кухні з її доставкою і монтажем.

17.07.2021 року позивачка здійснила попередню оплату в розмірі 22 000,00 грн., що підтверджується квитанцією та 05.09.2021 додатково сплатила готівкою 4000,00 грн., що не заперечується відповідачем в судовому засіданні. Тобто, позивачка свої зобов"язання за договором по оплаті виконала, тоді як відповідач в свою чергу свої зобов"язання не виконав.

Згідно ст. 865 ЦК Українги за договором побутового підряду підрядник, який здійснює підприємницьку діяльність, зобов`язується виконати за завданням фізичної особи (замовника) певну роботу, призначену для задоволення побутових та інших особистих потреб, а замовник зобов`язується прийняти та оплатити виконану роботу.

Договір побутового підряду є публічним договором.

До відносин за договором побутового підряду, не врегульованих цим Кодексом, застосовується законодавство про захист прав споживачів.

Відповідно до ст. 526 ЦК України зобов`язання має виконуватися належним чином відповідно до умов договору та вимог цього Кодексу, інших актів цивільного законодавства, а за відсутності таких умов та вимог - відповідно до звичаїв ділового обороту або інших вимог, що звичайно ставляться.

Згідно ст. 530 ЦК України якщо у зобов`язанні встановлений строк (термін) його виконання, то воно підлягає виконанню у цей строк.

Згідно ст. 599 ЦК України зобов`язання припиняється виконанням, проведеним належним чином.

Відповідно до статей 610, 611 ЦК України порушенням зобов`язання є його невиконання або виконання з порушенням умов, визначених змістом зобов`язання. У разі порушення зобов`язання настають правові наслідки, встановлені договором або законом, зокрема, відшкодування збитків.

Боржник вважається таким, що прострочив, якщо він не приступив до виконання зобов`язання або не виконав його у строк, встановлений договором або законом (ст. 612 ЦК України).

Згідно п.5 ч.1 ст. 4 ЗУ "Про захист прав споживачів" споживачі під час укладення, зміни, виконання та припинення договорів щодо отримання (придбання, замовлення тощо) продукції, а також при використанні продукції, яка реалізується на території України, для задоволення своїх особистих потреб мають право на: відшкодування майнової та моральної шкоди, завданої внаслідок недоліків продукції (дефекту в продукції), відповідно до закону.

Згідно ч.2 ст. 22 ЗУ "Про захист прав споживачів" Захист прав споживачів, передбачених законодавством, здійснюється судом. При задоволенні вимог споживача суд одночасно вирішує питання щодо відшкодування моральної (немайнової) шкоди.

Закон про захист прав споживачів (в редакції, чинній станом на дату укладення Договору) не містить застережень про те, що моральна шкода споживачу відшкодовується лише у разі завдання шкоди його життю чи здоров`ю.

Згідно з частинами першою та другою статті 23 ЦК України особа має право на відшкодування моральної шкоди, завданої внаслідок порушення її прав. Моральна шкода полягає: 1) у фізичному болю та стражданнях, яких фізична особа зазнала у зв`язку з каліцтвом або іншим ушкодженням здоров`я; 2) у душевних стражданнях, яких фізична особа зазнала у зв`язку з протиправною поведінкою щодо неї самої, членів її сім`ї чи близьких родичів; 3) у душевних стражданнях, яких фізична особа зазнала у зв`язку зі знищенням чи пошкодженням її майна; 4) у приниженні честі та гідності фізичної особи, а також ділової репутації фізичної або юридичної особи.

Відповідно до частин третьої, четвертої статті 23 ЦК України моральна шкода відшкодовується грішми, іншим майном або в інший спосіб. Розмір грошового відшкодування моральної шкоди визначається судом залежно від характеру правопорушення, глибини фізичних та душевних страждань, погіршення здібностей потерпілого або позбавлення його можливості їх реалізації, ступеня вини особи, яка завдала моральної шкоди, якщо вина є підставою для відшкодування, а також з урахуванням інших обставин, які мають істотне значення. При визначенні розміру відшкодування враховуються вимоги розумності і справедливості. Моральна шкода відшкодовується незалежно від майнової шкоди, яка підлягає відшкодуванню, та не пов`язана з розміром цього відшкодування.

Так, вирішуючи спір щодо відшкодування моральної шкоди за порушення споживчого договору, суди мають враховувати, що моральна шкода за порушення цивільно-правового договору як спосіб захисту суб`єктивного цивільного права може бути компенсована і в тому разі, якщо це прямо не передбачено законом або тим чи іншим договором, і підлягає стягненню на підставі статей 16 та 23 ЦК України і статей 4 та 22 Закону про захист прав споживачів навіть у тих випадках, коли умовами договору право на компенсацію моральної шкоди не передбачено.

Порушення відповідачем строків виконання робіт, встановлених договором є недоліком продукції, неналежним виконанням робіт, що має наслідком відшкоудвання моральної шкоди, завданої позивачу таким неналежним виконанням робіт.

Вказана правова позиція викладена Великою палатою Верховного Суду у постанові від 01.09.2020 року у справі № 216/3521/16-ц.

У судовому засіданні з"ясовано, що відповідач на даний час не виконав свої зобов`язання за договором від 17.07.2021 року, що укладався між сторонами з вини відповідача. Посилання останнього на виконання ним більшого об"єму роботи у судовому засіданні не доведено та спростовується додатковою платою позивача по завершенню робіт з виготовлення, встановлення кухні у розмірі 13 787 грн. 15 коп.

Отже, вимоги позивача є обґрунтованими та підтверджуються зібраними по справі доказами.

Так, з відповідача підлягає стягненню сума збитків у розмірі 26 000 грн., які позивачем були надані відповідачу в рахунок виконання умов договору, які ним так і не були виконані.

Відповідно до ст. 551 ЦК України розмір неустойки може бути зменшений за рішенням суду, якщо він значно перевищує розмір збитків, та за наявності інших обставин які мають істотне значення.

Враховуючи, що розмір нарахованої пені - 45 360,00 грн. значно перевищує розмір збитків, суд, враховуючи правовідносини, які виникли та встановлені у судовому засіданні обставини вважає необхідним на підставі ч.3 ст. 551 ЦК України зменшити її розмір до 1000,00 грн.

Щодо відшкодування моральної шкоди, то ЗУ "Про захист прав споживачів" який підлягає застосуванню в даному випадку передбачає таке відшкодування моральної шкоди, тому виходячи правову позицію Великої палати Верховного Суду, яка викладене вище в цьому рішенні, та враховуючи конкретні обставини справи, а також виходячи із засад розумності, виваженості та справедливості, суд вважає необхідним стягнути з відповідача на користь позивача моральну шкоду в розмірі 1 000,00 грн., яка була завдана позивачці неправомірним невиконанням відповідачем умов договору, внаслідок якого позивачка зазнала незручностей, відчуття безпорадності та ошуканості. Тоді як, в іншій частині позовних вимог слід відмовити.

Питання судових витрат суд вирішує на підставі ст.141 ЦПК України та вважає необхідним стягнути з відповідача на користь держави судовий збір у розмірі 908,00 грн.

Керуючись ст. ст. 526, 530, 599, 610-612 ЦК України, ст.ст. 6-13, 18, 19, 71-79, 89, 141. 259, 263-265, 268, 273, 351, 355 ЦПК України, суд

УХВАЛИВ:

Позовні вимоги задовольнити частково.

Стягнути з ОСОБА_2 ( АДРЕСА_2 ) на користь ОСОБА_1 ( АДРЕСА_1 ) збитки у розмірі 26 000 грн., пеню у розмірі 1 000 грн. та моральну шкоду у розмірі 1 000 грн, всього підлягає стягненню 28 000 (двадцять вісім тисяч) грн.

Стягнути з ОСОБА_2 ( АДРЕСА_2 ) на користь Держави судовий збір у розмірі 908 грн.

В іншій частині позову відмовити.

Рішення може бути оскаржене до Київського апеляційного суду шляхом подання апеляційної скарги протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Рішення суду на бирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. Учасник справи, якому повне рішення суду не було вручене у день його проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження рішення суду, якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду. Строк на апеляційне оскарження може бути також поновлений в разі пропуску з інших поважних причин, крім випадків, зазначених у ч.2 ст. 358 цього Кодексу.

Суддя Коваль О.А.