Єдиний унікальний номер 240/895/15-ц
Номер провадження 22-ц/804/69/22

УХВАЛА
про залишення апеляційної скарги без руху
25 січня 2022 року м. Бахмут
Суддя Донецького апеляційного суду Мірута О.А., розглянувши апеляційну скаргу ОСОБА_1 , в інтересах якої діє представник ОСОБА_2 на ухвалу Олександрівського районного суду Донецької області від 16 червня 2021 року у цивільній справі № 240/895/15-ц за поданням в.о. начальника Олександрівського районного суду відділу державної виконавчої служби Східного міжрегіонального управління Міністерства юстиції м.Харків) Павленко Л.В. про звернення стягнення на нерухоме майно, стягувач ОСОБА_3 , боржник ОСОБА_1 ,-
В С Т А Н О В И В:
Ухвалою Олексанрівського районного суду Донецької області від 16 червня 2021 року подання в.о. начальника Олександрівського районного суду відділу державної виконавчої служби Східного міжрегіонального управління Міністерства юстиції м.Харків) Павленко Л.В. про звернення стягнення на нерухоме майно. Стягував ОСОБА_3 , боржник ОСОБА_1 залишено без задоволення.
Не погодившись з вказаною ухвалою ОСОБА_1 подала апеляційну скаргу, яка разом з матеріалами цивільної справи надійшла до Донецького апеляційного суду.
Апеляційне провадження у даній справі не може бути відкрите, оскільки апеляційна скарга підлягає залишенню без руху з наступних підстав.
Відповідно до пункту 3 частини 4 статті 356 ЦПК України до апеляційної скарги додаються документи, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, які підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.
Однак, документ про сплату судового збору або документи, які підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону скаржником до апеляційної скарги не додано.
В апеляційній скарзі скаржником ОСОБА_1 заявлено клопотання про звільнення від сплати судового збору за подання апеляційної скарги, в обґрунтування якого зазначає, що у зв`язку зі скрутним становищем не має можливості сплатити судовий збір.
Відповідно до статті 129 Конституції України однією із засад судочинства визначено рівність усіх учасників судового процесу перед законом і судом, у зв`язку з із цим обставини, зазначені вище, не можуть вважатися достатньою підставою для звільнення від сплати судового збору, що відповідає статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, згідно з якою судові процедури повинні бути справедливі для всіх учасників процесу, а тому у задоволенні клопотання про звільнення від сплати судового збору слід відмовити.
Згідно з частинами першою, третьою статті 136 ЦПК України суд, враховуючи майновий стан сторони, може своєю ухвалою відстрочити або розстрочити сплату судового збору на визначений строк у порядку, передбаченому законом, але не більше як до ухвалення судового рішення у справі. З підстав, зазначених у частині першій цієї статті, суд у порядку, передбаченому законом, може зменшити розмір належних до сплати судових витрат, пов`язаних з розглядом справи, або звільнити від їх сплати.
Статтею 8 Закону України «Про судовий збір» передбачено, що, враховуючи майновий стан сторони, суд може своєю ухвалою за її клопотанням відстрочити або розстрочити сплату судового збору на певний строк, але не довше ніж до ухвалення судового рішення у справі за таких умов: 1) розмір судового збору перевищує 5 відсотків розміру річного доходу позивача - фізичної особи за попередній календарний рік; або 2) позивачами є: а) військовослужбовці;б) батьки, які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину-інваліда, якщо інший з батьків ухиляється від сплати аліментів; в) одинокі матері (батьки), які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину-інваліда; г) члени малозабезпеченої чи багатодітної сім`ї; ґ) особа, яка діє в інтересах малолітніх чи неповнолітніх осіб та осіб, які визнані судом недієздатними чи дієздатність яких обмежена; або 3) предметом позову є захист соціальних, трудових, сімейних, житлових прав, відшкодування шкоди здоров`ю.
Суд може зменшити розмір судового збору або звільнити від його сплати на підставі, зазначеній у частині першій цієї статті.
Особа, яка заявляє відповідне клопотання, згідно з положеннями статті 12 ЦПК України, повинна навести доводи і подати докази на підтвердження того, що її майновий стан перешкоджав (перешкоджає) сплаті нею судового збору у встановленому законодавством порядку і розмірі.
Звільнення від сплати судового збору, його відстрочення чи розстрочення є правом, а не обов`язком суду, який, вирішуючи це питання, враховує майновий стан сторони, що є оціночним та залежить від доказів, якими обґрунтовується клопотання.
Відстрочення сплати судового збору може мати місце за наявності виключних обставин, враховуючи, що статтею 129 Конституції України закріплено один із основоположних принципів правосуддя - рівність усіх учасників судового процесу перед законом і судом.
Європейський суд з прав людини також вказав, що інтереси справедливого здійснення правосуддя можуть виправдовувати накладення фінансових обмежень на доступ особи до суду. Положення пункту 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод про виконання зобов`язання забезпечити ефективне право доступу до суду не означає просто відсутність втручання, але й може вимагати вчинення позитивних дій у різноманітних формах з боку держави; не означає воно й беззастережного права на отримання безкоштовної правової допомоги з боку держави у цивільних спорах і так само це положення не означає надання права на безкоштовні провадження у цивільних справах (рішення у справі «Креуз проти Польщі», від 19 червня 2001 року).
Оцінюючи фінансовий стан особи, яка звертається до суду з вимогою про звільнення її від сплати судового збору, зменшення його розміру, надання відстрочки чи розстрочки в його сплаті, національні суди повинні встановлювати наявність у такої особи реального доходу (розмір заробітної плати, стипендії, пенсії, прибутку тощо), рухомого чи нерухомого майна, цінних паперів, можливості розпорядження ними без значного погіршення фінансового стану (рішення у справах «Княт проти Польщі», «Єдамскі та Єдамска проти Польщі», від 26 липня 2005 року).
Скаржником не надано беззаперечних та достатніх доказів на підтвердження її скрутного майнового стану, які б підтверджували ту обставину, що вона не може сплатити судовий збір, крім того остання не надала доказів про наявність чи відсутність у неї доходів, рухомого або нерухомого майна та їх обсягу, цінних паперів, можливості розпоряджатися ними. Тому скаржнику необхідно надати належні докази, що можуть бути підставою для перевірки обставин, зазначених у клопотанні про звільнення від сплати судового збору (зокрема, довідку органу фіскальної служби про доходи за 2020 рік та довідку з пенсійного фонду за 2020 рік ).
Враховуючи встановлений законом обов`язок сплатити судовий збір та відсутність у ОСОБА_1 пільг щодо його оплати, можна зробити висновок про те, що належний баланс між інтересами держави у стягненні судового збору за розгляд справи та інтересами заявника щодо можливості звернення до суду апеляційної інстанції (за умови виконання вимог закону щодо оплати апеляційної скарги судовим збором) у цій справі дотримано.
Аналогічна правова позиція викладена в ухвалі Верховного Суду від 07 червня 2021 року у справі № 947/4391/20 (провадження № 61-9205ск21).
Враховуючи вищезазначене, скаржнику необхідно сплати судовий збір за подання апеляційної скарги на ухвалу Олександрівського районного суду Донецької області від 16 червня 2021 року у цивільній справі № 240/895/15-ц.
Порядок сплати та розмір судового збору визначено Законом України «Про судовий збір».
Згідно частини 1 статті 4 Закону України «Про судовий збір» від 08.07.2011, № 3674-VI, судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.
Відповідно до ст. 2, п/п 9 пункту 2 частини 2 ст. 4 Закону України «Про судовий збір» з апеляційної скарги на ухвалу суду, поданої фізичною особою, справляється судовий збір - 0,2 розміру прожиткового мінімуму для працездатної особи.
Згідно ст. 7 Закону України «Про Державний бюджет України на 2021 рік» від 15.12.2020 року № 1082-ІХ прожитковий мінімум для працездатних осіб становить 2270 гривень. 2270 х 0,2 = 454
Виходячи з наведеного, заявнику пропонується сплатити судовий збір в розмірі 454 грн. за наступними реквізитами:
Отримувач: Донецьке ГУК/Маріуполь. МТГ/22030101
Банк отримувача: Казначейство України (ЕАП)
Код класифікації доходів бюджету: 22030101
Призначення платежу: *;101;(код клієнта за ЄДРПОУ для юридичних осіб (доповнюється зліва нулями до восьми цифр, якщо значущих цифр менше 8), реєстраційний номер облікової картки платника податків - фізичної особи (завжди має 10 цифр) або серія та номер паспорта громадянина України, в разі якщо платник через свої релігійні переконання відмовився від прийняття реєстраційного номера облікової картки платника податків та повідомив про це відповідний орган Міністерства доходів і зборів України і має відповідну відмітку у паспорті);Судовий збір, за позовом (ПІБ чи назва установи, організації позивача), Донецький апеляційний суд (назва суду, де розглядається справа).
На підтвердження оплати судового збору до апеляційного суду необхідно надати оригінал квитанції про сплату судового збору у встановленому законом розмірі або документи, які підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.
Відповідно до частини 2 статті 357 ЦПК України до апеляційної скарги, яка оформлена з порушенням вимог, встановлених статтею 356 цього Кодексу, застосовуються положення статті 185 цього Кодексу.
Відповідно до частини 1 статті 185 ЦПК України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175 і 177 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.
Згідно частини 2 статті 185 ЦПК України, в ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху. Якщо ухвала про залишення позовної заяви без руху постановляється з підстави несплати судового збору у встановленому законом розмірі, суд в такій ухвалі повинен зазначити точну суму судового збору, яку необхідно сплатити (доплатити).
Враховуюче наведене, апеляційну скаргу ОСОБА_1 на ухалу Олександрівського районного суду Донецької області від 16 червня 2021 року необхідно залишити без руху та надати скаржнику строк протягом десяти днів з дня вручення копії ухвали для сплати судового збору з наданням відповідних доказів на підтвердження цього.
Керуючись ст.ст. 185, 357 ЦПК України суддя, -
У Х В А Л И В:
У задоволенні клопотання ОСОБА_1 про звільнення сплати судового збору за подання апеляційної скарги, відмовити.
Апеляційну скаргу ОСОБА_1 , в інтересах якої діє представник ОСОБА_2 на ухвалу Олександрівського районного суду Донецької області від 16 червня 2021 року у цивільній справі № 240/895/15-ц за поданням в.о. начальника Олександрівського районного суду відділу державної виконавчої служби Східного міжрегіонального управління Міністерства юстиції м.Харків) Павленко Л.В. про звернення стягнення на нерухоме майно, стягувач ОСОБА_3 , боржник ОСОБА_1 , залишити без руху.
Надати ОСОБА_1 строк для усунення зазначених недоліків апеляційної скарги - десять днів з дня вручення копії ухвали про залишення апеляційної скарги без руху.
Роз`яснити ОСОБА_1 , що у разі не усунення недоліків апеляційної скарги у строк, встановлений судом, апеляційна скарга вважатиметься неподаною і буде повернута скаржнику.
Ухвала оскарженню в касаційному порядку не підлягає.

Суддя Донецького

апеляційного суду О.А. Мірута