Справа № 395/927/21
Провадження № 2/395/18/2022
УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

28 січня 2022 року м.Новомиргород

Суддя Новомиргородського районного суду Кіровоградської області Володимир Орендовський, розглянувши позовну заяву ОСОБА_1 до Державного підприємства «Черкаський науково-дослідний та проектний інститут землеустрою» про витребування трудової книжки та стягнення середнього заробітку за час вимушеного прогулу та стягнення моральної шкоди,

ВСТАНОВИВ:

19 жовтня 2021 року до Новомиргородського районного суду Кіровоградської області надійшла позовна заява ОСОБА_1 до Державного підприємства «Черкаський науково-дослідний та проектний інститут землеустрою» про витребування трудової книжки, стягнення середнього заробітку за час вимушеного прогулу та стягнення моральної шкоди.

Згідно ч.1 ст.185 Цивільного-процесуального кодексу України, суддя встановив, що позовну заяву було подано без додержання вимог, викладених у ст.177 ч.4 ЦПК України, оскільки позивачем не повністю сплачено судовий збір у передбаченому законом розмірі, так як позивачем вказано три позовні вимоги, а саме вимоги: про стягнення середнього заробітку за час вимушеного прогулу (у відповідності до чинного законодавства позивач звільнений від сплати судового збору); про стягнення моральної шкоди; про зобов`язання видати відповідачем позивачу трудову книжку. Позивачем було сплачено судовий збір у розмірі 908 грн. 00 коп. за одну позовну вимогу, тобто позивачу необхідно було доплатити 908 грн. 00 коп.

Ухвалою Новомиргородського районного суду Кіровоградської області від 22.10.2021 року вказаний вище позов був залишений без руху з наданням строку позивачеві для усунення недоліків п`ять днів з моменту отримання ухвали суду.

Суд двічі надсилав копію ухвали Новомиргородського районного суду Кіровоградської області від 22.10.2021 року про залишення позову без руху на адресу, яку ОСОБА_1 вказав у своєму позові, проте обидва листи повернулися до суду з відміткою «за закінченням терміну зберігання».

Станом на 28 січня 2022 року недоліки зазначені в ухвалі Новомиргородського районного суду Кіровоградської області від 22.10.2021 року - усунуті не були.

Згідно до ч. 3 ст. 185 ЦПК України, якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, заява вважається неподаною і повертається позивачеві.

За таких обставин, суд вважає за необхідне повернути заяву позивачу з додатками, що узгоджується з позицією Верховного Суду, викладеній у постанові від 11 червня 2021 року в справі № 2-6236/11 (провадження № 61-6596ск20), та вважає за необхідне зазначити наступне.

Суд виконав передбачений статтею 185 ЦПК України обов`язок з повідомлення позивача про залишення його позову без руху та надання строку для усунення недоліків.

За загальним правилом повернення надісланої кореспонденції до суду з вказівкою причини повернення «за закінченням терміну зберігання» не є доказом належного інформування позивача, а також не може беззаперечно свідчити про його відмову від одержання кореспонденції чи про його незнаходження за адресою, повідомленою суду. Водночас відповідно до частини першої статті 131 ЦПК України, учасники судового процесу зобов`язані повідомляти суд про зміну свого місця проживання (перебування, знаходження) або місцезнаходження під час провадження справи. У разі відсутності заяви про зміну місця проживання або місцезнаходження судова повістка надсилається учасникам справи, які не мають офіційної електронної адреси та за відсутності можливості сповістити їх за допомогою інших засобів зв`язку, що забезпечують фіксацію повідомлення або виклику, на останню відому судові адресу і вважається доставленою, навіть якщо учасник судового процесу за цією адресою більше не проживає або не знаходиться.

Учасники судового процесу та їхні представники повинні добросовісно користуватися процесуальними правами; зловживання процесуальними правами не допускається (ч. 1 ст. 44 ЦПК України).

За змістом пунктів 116, 117 Правил надання послуг поштового зв`язку, затверджених постановою Кабінету Міністрів України від 05 березня 2009 року № 270, у разі невручення рекомендованого листа з позначкою «Судова повістка» з поважних причин рекомендований лист разом з бланком повідомлення про вручення повертається за зворотною адресою не пізніше ніж через п`ять календарних днів з дня надходження листа до об`єкта поштового зв`язку місця призначення із зазначенням причини невручення. Поштові відправлення, поштові перекази повертаються об`єктом поштового зв`язку відправнику у разі його письмової заяви, письмової відмови адресата від одержання чи закінчення встановленого строку зберігання.

Отже, у разі якщо судове рішення про вчинення відповідної процесуальної дії направлено судом за належною адресою і повернено поштою у зв`язку з посиланням на відсутність (вибуття) адресата, відмову від одержання, закінчення строку зберігання поштового відправлення тощо, то вважається, що адресат повідомлений про вчинення відповідної процесуальної дії.

Таким чином, сам лише факт неотримання заявником поштової кореспонденції, якою суд, з додержанням вимог процесуального закону, надсилав ухвалу для вчинення відповідних дій за належною адресою та яка повернулася до суду у зв`язку з її неотриманням адресатом, не може вважатися поважною причиною невиконання ухвали суду, оскільки це зумовлено не об`єктивними причинами, а суб`єктивною поведінкою сторони щодо отримання кореспонденції, яка надала суду таку адресу для направлення кореспонденції, вказавши її у своєму позові. До таких висновків дійшов Верховний Суд у постанові від 18 грудня 2019 року у справі № 2-4159/12 (провадження № 61-4961св19).

Основними засадами (принципами) цивільного судочинства є, зокрема, неприпустимість зловживання процесуальними правами (пункт 11 частини третьої статті 2 ЦПК України). Суд, зберігаючи об`єктивність і неупередженість, зокрема, запобігає зловживанню учасниками судового процесу їхніми правами та вживає заходів для виконання ними їхніх обов`язків (пункт 5 частини п`ятої статті 12 ЦПК України). Частиною першою статті 44 ЦПК України передбачено, що учасники судового процесу та їхні представники повинні добросовісно користуватися процесуальними правами; зловживання процесуальними правами не допускається. Суд двічі надсилав копію ухвали про залишення позову без руху на адресу, яку ОСОБА_1 вказав у своєму позові, проте обидва листи повернулися до суду з відміткою «за закінченням терміну зберігання».

Тобто позивач, достовірно знаючи, що ним подано позов до суду, не здійснював жодних дій для отримання поштових відправлень із суду та не виявляв жодного інтересу до розгляду його позову більш ніж три місяці.

ЄСПЛ у рішенні від 07 липня 1989 року у справі «Юніон Аліментаріа проти Іспанії» зазначив, що заявник зобов`язаний демонструвати готовність брати участь на всіх етапах розгляду, що стосуються безпосередньо його, утримуватися від використання прийомів, які пов`язані із зволіканням у розгляді справи, а також максимально використовувати всі засоби внутрішнього законодавства для прискорення процедури слухання.

Позивач як сторона, яка задіяна в ході судового розгляду, зобов`язана з розумним інтервалом часу сама цікавитися провадженням у її справі, добросовісно користуватися належними їй процесуальними правами та неухильно виконувати процесуальні обов`язки (рішення ЄСПЛ у справі «Каракуця проти України» від 16 лютого 2017 року, заява № 18986/06).

Ураховуючи наведене, керуючись ч.3 ст. 185 ЦПК України, суд,

УХВАЛИВ:

Позовну заяву ОСОБА_1 до Державного підприємства «Черкаський науково-дослідний та проектний інститут землеустрою» про витребування трудової книжки та стягнення середнього заробітку за час вимушеного прогулу та стягнення моральної шкоди вважати неподаною і повернути позивачу разом з додатками.

Роз`яснити позивачу його право на повторне звернення до суду після усунення умов, що були підставою для повернення позову.

Ухвала може бути оскаржена в апеляційному порядку до Кропивницького апеляційного суду шляхом подачі апеляційної скарги безпосередньо до суду апеляційної інстанції протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення.

Учасник справи, якому ухвала суду не була вручена у день її проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження ухвали суду - якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Ухвала набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги. У разі подання апеляційної скарги ухвала суду, якщо її не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті апеляційного провадження або набрання законної сили рішенням за наслідками апеляційного провадження.

Під час дії карантину, встановленого Кабінетом Міністрів України з метою запобігання поширенню коронавірусної хвороби (COVID-19), суд за заявою учасників справи та осіб, які не брали участі у справі, якщо суд вирішив питання про їхні права, інтереси та (або) обов`язки (у разі наявності у них права на вчинення відповідних процесуальних дій, передбачених цим Кодексом), поновлює процесуальні строки, встановлені нормами цього Кодексу, якщо визнає причини їх пропуску поважними і такими, що зумовлені обмеженнями, впровадженими у зв`язку з карантином. Суд може поновити відповідний строк як до, так і після його закінчення.

Суд за заявою особи продовжує процесуальний строк, встановлений судом, якщо неможливість вчинення відповідної процесуальної дії у визначений строк зумовлена обмеженнями, впровадженими у зв`язку з карантином".

Повний текст ухвали виготовлений 28 січня 2022 року.

Суддя Володимир Орендовський