Справа № 305/352/18
Провадження по справі 2/305/15/22
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

28.01.2022. Рахівський районний суд Закарпатської області в складі:

головуючої судді Марусяк М.О.

за участю секретаря судового засідання Вербещука В.А.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору: нотаріус Рахівської державної нотаріальної контори Рахівського районного нотаріального округу Закарпатської області, ОСОБА_3 про визнання правочину недійсним, -

ВСТАНОВИВ:

02 березня 2018 року позивач звернувся до Рахівського районного суду Закарпатської області з позовною заявою до ОСОБА_2 , третя особа ОСОБА_3 , нотаріус Рахівської державної нотаріальної контори Рахівського нотаріального округу Закарпатської області про визнання правочину недійсним.

Відповідно до ухвали від 08 червня 2018 року провадження у справі зупинено до набрання законної сили судовим рішенням у справі №305/678/18, провадження по справі №2/305/491/18 за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_1 про усунення від права на спадкування по закону.

Відповідно до ухвали Рахівського районного суду від 21 вересня 2020 року провадження у справі поновлено, призначено справу до судового розгляду на 09 годину 00 хвилин, 02 листопада 2020 року (а.п.134). Після чого, за клопотаннями учасників судового розгляду справа відкладалася.

У судовому засіданні, призначеному на 09 годину 30 хвилин, дня 15 квітня 2021 року, позивач просив розглядом справу відкласти, оскільки у судове засідання не з`явився його адвокат, без участі якого він не погоджується на судовий розгляд. Судом задоволено клопотання позивача та відкладено розгляд справи на 13 годину 00 хвилин, 24.06.2021 (протокол судового засідання (а.п.179).

24.06.2021 (а.п. 186) представник ОСОБА_2 - адвокат Матіко Р.І. подав клопотання про відкладення розгляду справи через зайнятість у судових засіданнях, призначених у інших судах.

Через неявку позивача та його адвоката судове засідання відкладено на 14 годину 00 хвилин, 21 жовтня 2021 року.

У судовому засіданні призначеному на 14 годину 00 хвилин, дня 21 жовтня 2021 року, позивач ОСОБА_2 просив розгляд справи перенести (протокол судового засідання а.п.194). Судом клопотання позивача задоволено розгляд справи відкладено на 13 годину 30 хвилин, 26 жовтня 2021 року.

У судовому засіданні призначеному на 13 годину 30 хвилин, дня 26 жовтня 2021 року, позивач ОСОБА_2 повідомив, що розірвав угоду з адвокатом Матіко Р.І., тому просить розгляд справи відкласти надавши йому можливість укласти угоду з іншим адвокатом (а.п. 199). Судом задоволено клопотання позивача відкладено судовий розгляд на 14 годину 00 хвилин, 13 грудня 2021 року.

У судове засідання призначене на 14 годину 00 хвилин дня 13 грудня 2021 року, позивач, будучи належним чином повідомлений про розгляд справи не з`явився про причини неявки суд не повідомив (а.п. 205).

13.12.2021, через неявку позивача судовий розгляд відкладено на 13 годину 30 хвилин, 28.01.2022, позивачу надіслано повідомлення в якому роз`яснено про наслідки його повторної неявки в судове засідання (а.п. 208).

27.01.2022, позивач ОСОБА_2 через канцелярію суду (Вх455/2022-Вх) подав заяву про відкладення розгляду справи у зв`язку з хворобою адвоката Матіко Р.І. (а.п. 210).

Відповідач ОСОБА_2 та його представник адвокат Підлуський В.Д. через канцелярію суду 28.01.2022, подали письмове клопотання в якому просили проводити судовий розгляд без їх участі. Водночас просили залишити позов без розгляду.

Дослідивши матеріали справи, суд приходить до наступного висновку.

Згідно з частиною першою статті 15 ЦК України кожна особа має право на захист свого цивільного права у разі його порушення, невизнання або оспорювання.

Відповідно до частини першої статті 4 ЦПК України кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів.

Захист цивільних прав - це застосування цивільно-правових засобів з метою забезпечення цивільних прав.

Статтею 2 ЦПК України визначено, що завданням цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави. Суд та учасники судового процесу зобов`язані керуватися завданням цивільного судочинства, яке превалює над будь-якими іншими міркуваннями в судовому процесі.

Здійснюючи правосуддя, суд захищає права, свободи та інтереси фізичних осіб, права та інтереси юридичних осіб, державні та суспільні інтереси у спосіб, визначений законом або договором (частина перша статті 5 ЦПК України).

Аналіз зазначених норм права вказує на те, що ніхто не може бути обмежений у праві на доступ до правосуддя, яке охоплює можливість особи ініціювати судовий розгляд та брати участь у судовому процесі. Кожен має право будь-якими не забороненими законом засобами захищати свої права і свободи від порушень і протиправних посягань.

Проте слід враховувати, що будь-яке суб`єктивне право має межі, оскільки суб`єктивне право є мірою свободи, мірою можливої поведінки правомочної особи в правовідносинах.

Частиною п`ятою статті 223 ЦПК України передбачено, що у разі повторної неявки позивача в судове засідання без поважних причин або неповідомлення ним про причини неявки суд залишає позовну заяву без розгляду, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності і його нез`явлення не перешкоджає вирішенню спору.

Відповідно до пункту 3 частини першої статті 257 ЦПК України суд постановляє ухвалу про залишення позову без розгляду, якщо належним чином повідомлений позивач повторно не з`явився в судове засідання або не повідомив про причини неявки, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності і його нез`явлення не перешкоджає розгляду справи.

За змістом положень частини п`ятої статті 223 ЦПК України та пункту 3 частини першої статті 257 ЦПК України правом на залишення позову без розгляду суд наділений лише у разі повторної неявки належним чином повідомленого позивача, якщо від нього не надійшла заява про розгляд справи за його відсутності і якщо його нез`явлення не перешкоджає розгляду справи.

Праву особи на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку кореспондує обов`язок добросовісно користуватися наданими законом процесуальними правами, утримуватись від дій, що зумовлюють затягування судового процесу; заявник зобов`язаний демонструвати готовність брати участь на всіх етапах розгляду, що стосуються його безпосередньо, та вживати надані процесуальним законом заходи для скорочення періоду судового провадження (постанова Верховного Суду від 11 листопада 2020 року у справі № 643/856/15-ц (провадження № 61-8953св20).

При цьому, відповідно до правової позиції, викладеної у постанові Верховного Суду від 22 травня 2019 року у справі № 310/12817/13 (провадження № 61-36375св18), повторна неявка позивача є підставою для залишення позову без розгляду незалежно від причин такої неявки.

Процесуальний закон не вказує на необхідність врахування судом поважності причин повторної неявки позивача до суду. Такі положення процесуального закону пов`язані із принципом диспозитивності цивільного судочинства, відповідно до змісту якого особа, яка бере участь у справі, самостійно розпоряджається наданими їй законом процесуальними правами.

Зазначені наслідки настають незалежно від причин повторної неявки, які можуть бути поважними. Таким чином, навіть маючи докази поважності причин неявки позивача, суд повинен залишати позовну заяву без розгляду. Зазначена норма дисциплінує позивача як ініціатора судового розгляду, стимулює його належно користуватися своїми правами та не затягувати розгляд справи. Якщо позивач не може взяти участь в судовому засіданні, він може подати заяву про розгляд справи за його відсутності. Така заява може бути подана на будь-якій стадії розгляду справи.

Правове значення в такому разі має лише належне повідомлення позивача про день та час розгляду справи, повторність неявки в судове засідання та неподання заяви про розгляд справи за відсутності позивача.

Такі висновки містяться у постановах Верховного Суду від 11 березня 2020 року у справі № 761/8849/19 (провадження № 61-21428св19), від 01 вересня 2021 року у справі № 757/54510/17 (провадження № 61-2858св21), 18 жовтня 2021 року у справі № 299/3611/19 (провадження № 61-9218св21), від 07 серпня 2020 року у справі № 405/8125/15-ц (провадження № 61-4801св20), від 21 вересня 2020 року у справі № 658/1141/18 (провадження № 61-3617св19), від 19 квітня 2021 року у справі № 675/1714/19 (провадження № 61-2547св21), від 26 квітня 2021 року у справі № 675/1561/19 (провадження № 61-2548св21), 18 січня 2022 року у справі № 369/3184/19 (провадження № 61-16668св21). Верховний Суд зазначає, що норма, передбачена частиною п`ятою статті 223 ЦПК України, дисциплінує позивача, як ініціатора судового розгляду, стимулює його належно користуватися своїми правами та не затягувати розгляд справи. Якщо позивач не може взяти участь в судовому засіданні, він може подати заяву про розгляд справи за його відсутності. Така заява може бути подана на будь-якій стадії розгляду справи.

Зважаючи на вищевикладене, на думку суду, позивачзловживає процесуальними правами, затягує розгляд справи, будучи належним чином повідомлений про час та місце проведення судового засідання, повторно, не з`явився до суду, не підтримавши вимоги в судовому засіданні, із заявами про розгляд справи за його відсутності не звертався, його нез`явлення перешкоджає розгляду справи, що є підставою для залишення позову без розгляду.

Залишення заяви без розгляду не є остаточною ознакою припинення провадження, тому сторона вправі звернутися в суд з тотожнім позовом в майбутньому.

Керуючись ст.223, п.3 ч.1 ст.257, ст.ст.258, 260, 261, 354 ЦПК України, суд, -

ПОСТАНОВИВ:

Позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору: нотаріус Рахівської державної нотаріальної контори Рахівського районного нотаріального округу Закарпатської області, ОСОБА_3 про визнання правочину недійсним - залишити без розгляду.

Роз`яснити позивачу, що залишення позову без розгляду не позбавляє його права повторно звернутися до суду.

Ухвала може бути оскаржена до Закарпатського апеляційного суду шляхом подачі апеляційної скарги протягом 15 (п`ятнадцяти) днів з дня проголошення.

Головуюча: М.О. Марусяк