Справа № 624/53/22
провадження № 2/624/54/22
У Х В А Л А

31 січня 2022 року смт. Кегичівка

Суддя Кегичівського районного суду Харківської області Крапівка Т.В., розглянувши позовну заяву ОСОБА_1 до Кегичівської селищної ради Харківської області про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини

в с т а н о в и в:

Позивач звернувся до суду з позовом до Кегичівської селищної ради Харківської області про визначення додаткового строку для подання до нотаріальної контори заяви про прийняття спадщини на майно, а саме частину приватизованої квартири, яка належала померлому сину, строком на два місяці.

Позовна заява обґрунтована тим, що ІНФОРМАЦІЯ_1 помер син позивача ОСОБА_2 , 1977 року народження. Після його смерті відкрита спадкова справа щодо майна померлого, приватизованої квартири за адресою: АДРЕСА_1 . 20.12.2021 Кегичівською державною нотаріальною конторою позивачу було відмовлено у прийнятті заяви про прийняття спадщини після смерті ОСОБА_2 . Позивач зазначає, що пропустив строк звернення до нотаріуса з заявою про прийняття спадщини у зв`язку з необізнаністю з процедурою прийняття спадщини. На час смерті спадкодавця позивач був зареєстрований за адресою: АДРЕСА_1 . Фактично ж проживав однією сім`єю з сином ОСОБА_2 за адресою АДРЕСА_2 . Вів з сином домашнє господарство, там знаходились його домашні речі, ліжко. На цей час позивач також проживає за вказаною адресою та зареєстрований там же. Вважав, що так як проживав разом з сином в його будинку, то не повинен для прийняття спадщини звертатись до нотаріуса з заявою та автоматично є спадкоємцем після смерті сина. Дружина позивача ОСОБА_3 та донька ОСОБА_4 не проживали на час смерті з ОСОБА_2 та не претендують на спадщину, відмовились від неї. Інші спадкоємці першої черги відсутні.

Згідно ч. 1 ст. 2 ЦПК України завданням цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави.

Відповідно до ч. 1 ст. 4 ЦПК України кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів.

Відповідно до норм чинного ЦПК України, у позовній заяві почергово повинно бути викладено по кожній позовній вимозі: зміст позовної вимоги, виклад обставин, якими позивач обґрунтовує цю позовну вимогу та зазначення доказів, що її підтверджує, наявність підстав для звільнення від доказування.

Відповідно до ч. 5 ст. 177 ЦПК України позивач зобов`язаний додати до позовної заяви всі наявні в нього докази, що підтверджують обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги.

Вивченням матеріалів позовної заяви, встановлено, що даний позов не відповідає вимогам ст.ст. 175, 177 ЦПК України, а тому підлягає залишенню без руху з наступних підстав.

З викладу обставин, якими позивач обґрунтовує позовні вимоги вбачається, що позивач зазначає. Постійно проживав зі спадкоємцем, вів спільне господарство, проте відповідних доказів на підтвердження цього факту не зазначив та не додав. Також позивач зазначає, що спадкоємцем першої черги крім нього є також дочка спадкодавця, ОСОБА_4 , та додав копію свідоцтва про народження ОСОБА_4 , проте заява про відмову від спадщини ОСОБА_2 написана дочкою спадкодавця ОСОБА_5 . Зазначені розбіжності потребують усунення чи відповідного уточнення.

Також суддею встановлено, що частина доданих до позовної заяви документи не відповідають встановленим законом вимогам.

Відповідно до ч. 2 ст. 95 ЦПК України письмові докази подаються в оригіналі або в належним чином засвідченій копії, якщо інше не передбачено цим Кодексом.

Згідно ч. 4 ст. 95 ЦПК України копії документів вважаються засвідченими належним чином, якщо їх засвідчено в порядку встановленому чинним законодавством.

Порядок засвідчення копій документів визначений п.п. 5.26, 5.27 Національний стандарт ДСТУ 4163:2020 «Державна уніфікована система документації. Уніфікована система організаційно-розпорядчої документації. Вимоги до оформлення документів». За вказаним нормативно-правовим актом, відмітка про засвідчення копії документа складається з таких елементів: слів «Згідно з оригіналом» (без лапок), найменування посади, особистого підпису особи, яка засвідчує копію, її власного імені та прізвища, дати засвідчення копії.

Однак, всупереч зазначеним вимогам закону частина копій документів, доданих до позову, не засвідчені належним чином.

На виконання ухвали суду позивачу необхідно належним чином завірити додані до суду документи, надати всі наявні в нього докази, що підтверджують обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги.

У разі неможливості самостійно надати докази, позивач має право заявити клопотання про їх витребування судом у відповідності до ст. 84 ЦПК України.

Зважаючи на принцип диспозитивності, встановлений ст. 13 ЦПК України, суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судому передбачених цим Кодексом випадках. Збирання доказів у цивільних справах не є обов`язком суду, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Суд має право збирати докази, що стосуються предмета спору, з власної ініціативи лише у випадках, коли це необхідно для захисту малолітніх чи неповнолітніх осіб або осіб, які визнані судом недієздатними чи дієздатність яких обмежена, а також в інших випадках, передбачених цим Кодексом.

Згідно з частиною першою та другою ст. 83 ЦПК України, сторони та інші учасники справи подають докази у справі безпосередньо до суду. Позивач, особи, яким законом надано право звертатися до суду в інтересах інших осіб, повинні подати докази разом з поданням позовної заяви.

За правилами, встановленими частиною восьмою вказаної статті докази, не подані у встановлений законом або судом строк, до розгляду судом не приймаються, крім випадку, коли особа, яка їх подає, обґрунтувала неможливість їх подання у вказаний строк з причин, що не залежали від неї.

За правилами частини першої статті 78 ЦПК України, суд не бере до уваги докази, що одержані з порушенням порядку, встановленого законом.

Враховуючи наведене, позивачу надається можливість у строк, встановлений цією ухвалою додати всі наявні докази на підтвердження цієї обставини; зазначити чи наявні докази, які не можуть бути подані разом із позовною заявою (чи, у разі необхідності, - заяви про витребування чи забезпечення доказів), уточнити позовні вимоги та залучити всіх заінтересованих осіб до участі у справі.

За правилами частини першої ст. 187 ЦПК України суд має відкрити провадження у справі в разі відсутності підстав для залишення позовної заяви без руху, повернення позовної заяви чи відмови у відкритті провадження.

Додержання процесуальної форми, змісту та порядку подання позовної заяви є однією з обов`язкових вимог законодавства, що забезпечує право на звернення до суду та порушення судом провадження у справі.

Європейський суд з прав людини у своїй практиці неодноразово наголошував, що право на доступ до суду, закріплене у статті 6 розділу 1 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, не є абсолютним: воно може бути піддане допустимим обмеженням, оскільки вимагає за своєю природою державного регулювання. Держави-учасниці користуються у цьому питанні певною свободою розсуду.

Враховуючи виявлені недоліки при оформленні позовної заяви, на виконання вимог національного законодавства, а саме - частини першої ст. 185 ЦПК України, суддею постановляється ухвала про залишення позовної заяви без руху та позивачу встановлюється строк для усунення недоліків.

Позивачу слід взяти до уваги, що якісна підготовка до судового розгляду спрямована в першу чергу на захист прав самого позивача та забезпечення розгляду справи у порядку, про який просить позивач, без зволікань, з додержанням розумних строків, наслідком чого стане економія не тільки процесуального часу сторін і суду, а й зменшення судових витрат, пов`язаних із безпосереднім розглядом справи.

Суд надає позивачу максимальний з передбачених ЦПК України строк на усунення недоліків десять днів з дня вручення копії даної ухвали.

Також суд вважає за необхідне звернути увагу позивача на визначений ним суб`єктний склад спірних правовідносин. На позивачеві лежить обов`язок довести, що вказаний ним відповідач зобов`язаний виконати покладений на нього законом або договором обов`язок. Законодавець поклав на позивача обов`язок визначати відповідача у справі і суд повинен розглянути позов щодо тих відповідачів, яких визначив позивач. Водночас якщо позивач помилився і подав позов до тих, хто відповідати за позовом не повинен, або притягнув не всіх, він не позбавлений права звернутись до суду з клопотанням про заміну неналежного відповідача чи залучення до участі у справі співвідповідачів і суд таке клопотання задовольняє. Ініціатива щодо заміни неналежного відповідача повинна виходити від позивача, який повинен подати клопотання. У цьому клопотанні позивач обґрунтовує необхідність такої заміни, а саме, чому первісний відповідач є неналежним і хто є відповідачем належним. З урахуванням принципу диспозитивності суд не має права проводити заміну неналежного відповідача належним з власної ініціативи. Пред`явлення позову до неналежного відповідача не є підставою для відмови у відкритті провадження у справі чи залишення заяви без руху, а є підставою для відмови у позові.

Відповідачами у справі про визначення додаткового строку для прийняття спадщини є спадкоємці, які прийняли спадщину, тобто своєчасно звернулись до нотаріальної контори із заявою про прийняття спадщини. Територіальні громади в особі відповідних органів місцевого самоврядування за місцем відкриття спадщини є відповідачами у цій категорії справ при відсутності інших спадкоємців за заповітом і за законом, усунення їх від права на спадкування, неприйняття ними спадщини, а також відмови від її прийняття (постанова ВСУ від 10.02.2021 у справі № 619/2796/19-ц).

Додані позивачем до позовної заяви від ОСОБА_3 та ОСОБА_5 про відмову від спадщини не є належним чином завірені та не були подані у визначений законом строк до нотаріальної контори, докази цього відсутні, а тому у суду немає підстав вважати, що вони відмовились від прийняття спадщини. Ці особи не позбавлені можливості за відповідних обставин також звернутися до суду з аналогічним цьому позовом.

Керуючись ст.ст. 175, 177, 185, 258, 260 ЦПК України, суддя

у х в а л и в:

Позовну заяву ОСОБА_1 до Кегичівської селищної ради Харківської області про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини - залишити без руху, надавши позивачу строк для усунення недоліків позовної заяви, вказаних в мотивувальній частині ухвали, який не може перевищувати десяти днів з дня отримання позивачем ухвали.

Роз`яснити ОСОБА_1 , що в разі невиконання вимог, вказаних в ухвалі про залишення заяви без руху, заява вважатиметься неподаною та буде повернута.

Роз`яснити позивачу, що у відповідності до ч. 1 ст. 84 ЦПК України учасник справи, у разі неможливості самостійно надати докази, вправі подати клопотання про витребування доказів судом.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя Т.В. Крапівка