справа № 489/458/22
провадження №2/489/1161/22
УХВАЛА

31 січня 2022 року м. Миколаїв

Суддя Ленінського районного суду міста Миколаєва Коваленко І.В., який є головуючим у справі, розглянувши клопотання ОСОБА_1 про звільнення від сплати судового збору або зменшення та відстрочення його сплати по цивільній справі за його позовом до ОСОБА_2 , треті особи ОСОБА_3 , ОСОБА_4 про визнання договорів дарування недійсними,

встановив:

У січні 2022 до суду надійшла позовна заява ОСОБА_1 в якій він просить визнати недійсними, укладені між ним та відповідачем, договори дарування квартири від 22.11.2011, посвідчені приватним нотаріусом Миколаївського міського територіального округу Шалапухою М.В. зареєстровані в реєстрі за №1305 та №1307, за умовами яких він подарував відповідачу квартиру АДРЕСА_1 та квартиру АДРЕСА_2 , та скасувати записи про проведену державну реєстрацію права власності відповідача на спірну квартиру.

Одночасно з позовною заявою, позивач подав до суду клопотання в якому просить звільнити його від сплати судового збору або зменшити та відстрочити його сплату. В обґрунтування клопотання вказав, що він є пенсіонером МВС України, на теперішній час отримує пенсію за вислугу років у розмірі 8178,74 грн. та жодного іншого доходу не має. Проте його щомісячні витрати на лікування та оплату послуг за надання електричної енергії в нього на життя залишається 429,74 грн., відповідно жодних коштів, за рахунок яких він міг би сплатити судовий збір, в нього немає.

Розглянувши клопотання позивача про звільнення від сплати судового збору, суд приходить наступного.

Відповідно до частини першої статті 4 Закону України «Про судовий збір» судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.

Відповідно до підпункту 2 пункту 1 частини другої статті 4 Закону України «Про судовий збір» за подання до суду фізичною особою позовної заяви немайнового характеру ставка судового збору складає 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб, тобто на момент подачі позову 992,40 грн.

Згідно частини першої, третьої статті 136 ЦПК України суд, враховуючи майновий стан сторони, може своєю ухвалою відстрочити або розстрочити сплату судового збору на визначений строк у порядку, передбаченому законом, але не більше як до ухвалення судового рішення у справі. З підстав, зазначених у частині першій цієї статті, суд у порядку, передбаченому законом, може зменшити розмір належних до сплати судових витрат, пов`язаних з розглядом справи, або звільнити від їх сплати.

Згідно статті 8 Закону України «Про судовий збір» враховуючи майновий стан сторони, суд може своєю ухвалою за її клопотанням відстрочити або розстрочити сплату судового збору на певний строк, але не довше ніж до ухвалення судового рішення у справі за таких умов: 1) розмір судового збору перевищує 5 відсотків розміру річного доходу позивача - фізичної особи за попередній календарний рік; або 2) позивачами є: а) військовослужбовці; б) батьки, які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину з інвалідністю, якщо інший з батьків ухиляється від сплати аліментів; в) одинокі матері (батьки), які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину з інвалідністю; г) члени малозабезпеченої чи багатодітної сім`ї; ґ) особа, яка діє в інтересах малолітніх чи неповнолітніх осіб та осіб, які визнані судом недієздатними чи дієздатність яких обмежена; або 3) предметом позову є захист соціальних, трудових, сімейних, житлових прав, відшкодування шкоди здоров`ю.

Суд може зменшити розмір судового збору або звільнити від його сплати на підставі, зазначеній у частині першій цієї статті.

В пункті 29 постанови Пленуму Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ №10 від 17.10.2014 «Про застосування судами законодавства про судові витрати у цивільних справах» роз`яснено, що відповідно до статті 8 Закону України «Про судовий збір» та статті 81 (136) ЦПК України єдиною підставою для відстрочення або розстрочення сплати судового збору є врахування судом майнового стану сторони, тобто фізичної або юридичної особи (наприклад, довідка про доходи, про склад сім`ї, про наявність на утриманні непрацездатних членів сім`ї, банківські документи про відсутність на рахунку коштів, довідка податкового органу про перелік розрахункових та інших рахунків тощо).

Особа, яка заявляє відповідне клопотання, повинна навести доводи і подати докази на підтвердження того, що її майновий стан перешкоджав (перешкоджає) сплаті нею судового збору у встановленому законодавством порядку і розмірі.

Таким чином, єдиною підставою для відстрочення позивачу строку сплати судового збору є врахування майнового стану сторони.

Оцінюючи фінансове становище особи, яка звертається до суду з вимогою про звільнення її від сплати судового збору, зменшення його розміру, надання відстрочки чи розстрочки в його сплаті, національні суди повинні встановлювати наявність у такої особи реального доходу (розмір заробітної плати, стипендії, пенсії, прибутку тощо), рухомого чи нерухомого майна, цінних паперів, можливості розпорядження ними без значного погіршення фінансового становища (Рішення ЄСПЛ «Kniat v. Poland» від 26.07.2005, пункт 44; Рішення ЄСПЛ «Jedamski and Jedamska v. Poland» від 26.07.2005, пункти 63-64).

До клопотання про звільнення від сплати судового збору позивачем додано довідку про доходи №2573 1555 9650 1781, згідно якої сума пенсії ОСОБА_1 за період з 01.01.2021 по 31.12.2021 складає 86144,88 грн., та відомості з Державного реєстру фізичних осіб-платників податків про суми виплачених доходів та утриманих податків від 10.01.2022, відповідно до яких в період з першого кварталу по четвертий квартал 2021 року позивачу було нараховано 420,40 грн. інших доходів, які не включаються до складу загального місячного (річного) оподатковуваного доходу.

Враховуючи вищевикладене, суд приходить до висновку, що розмір судового збору за подання позовної заяви не перевищує 5 відсотків розміру річного доходу позивача за попередній календарний рік, проте, враховуючи майновий стан позивача, суд вважає за можливе задовольнити клопотання частково та відстрочити сплату судового збору, але не довше, ніж до ухвалення рішення по справі.

Керуючись статтею 8 Закону України «Про судовий збір», статтями 259-262 ЦПК України,

ухвалив:

Клопотання ОСОБА_1 про звільнення від сплати судового збору або зменшення та відстрочення його сплати задовольнити частково.

Відстрочити ОСОБА_1 сплату судового збору по цивільній справі № 489/458/22 (провадження № 2/489/1161/22) його позовом до ОСОБА_2 , треті особи ОСОБА_3 , ОСОБА_4 про визнання договорів дарування недійсними, в розмірі 992,40 грн., до ухвалення судового рішення у справі.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею та оскарженню окремо від рішення суду не підлягає. Заперечення на ухвали, що не підлягають оскарженню окремо від рішення суду, включаються до апеляційної скарги на рішення суду.

Суддя І.В. Коваленко