У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

24 січня 2022 року м. Ужгород

Ужгородський міськрайонний суд Закарпатської області в складі головуючого судді Голяни О.В., за участі секретаря судового засідання Вільчак В.В., розглянувши в підготовчому судовому засіданні в залі суду в м. Ужгороді заяву ОСОБА_1 , в інтересах якого діє адвокат Леньо Ігор Олександрович, до ОСОБА_2 , Холмківської сільської ради Ужгородського району Закарпатської області, третя особа, яка не заявляє самостійних вимог ОСОБА_3 , про визнання незаконним та скасування рішення органу місцевого самоврядування, скасування державної реєстрації прав на земельну ділянку, -

в с т а н о в и в :

Суть заяви.

11 серпня 2021 року ОСОБА_1 , в інтересах якої діє адвокат Леньо І.О., звернувся до Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області із позовною заявою до ОСОБА_2 , Холмківської сільської ради Ужгородського району Закарпатської області, третя особа, яка не заявляє самостійних вимог ОСОБА_3 , про визнання незаконним та скасування рішення органу місцевого самоврядування, скасування державної реєстрації прав на земельну ділянку.

24 січня 2022 року позивач ОСОБА_1 , в інтересах якої діє адвокат Леньо І.О., через канцелярію суду подав заяву про вжиття заходів забезпечення позову шляхом накладення арешту на земельну ділянку 0,1057 га з кадастровим номером :12:010:0035, належну третій особі по справі ОСОБА_3 , та шляхом заборони вчиняти будь-які інші дії щодо вказаної земельної ділянки (реєстраційні дії, поділ, виділ і т.д.).

Заяву обґрунтовано тим, що між сторонами виник спір щодо земельної ділянки. Після того, як представник позивача звернувся до Головного управління Держгеокадастру з адвокатським запитом про надання документів з землеустрою щодо спірної земельної ділянки, зазначена земельна ділянки була відчужена третій особі ОСОБА_3 . Вважає, що під час розгляду справи земельна ділянка може бути відчужена іншим особам, що утруднить або зробить неможливим виконання рішення суду.

В підготовче судове засідання сторони, третя особа не з`явилася.

Суд, дослідивши матеріали справи, приходить до наступного висновку.

Мотиви, з яких суд дійшов висновків, і закон, яким керувався суд.

Відповідно до частини другої статті 149 ЦПК України, забезпечення позову допускається на будь-якій стадії розгляду справи, якщо невжиття таких заходів може істотно ускладнити чи унеможливити виконання рішення суду або ефективний захист або поновлення порушених чи оспорюваних прав або інтересів позивача.

Метою забезпечення позову є вжиття судом, у провадженні якого знаходиться справа, заходів щодо охорони матеріально-правових інтересів позивача від можливих недобросовісних дій із боку відповідача з тим, щоб забезпечити позивачу реальне та ефективне виконання судового рішення, якщо воно буде прийнято на користь позивача, в тому числі задля попередження потенційних труднощів у подальшому виконанні такого рішення.

Забезпечення позову по суті - це обмеження суб`єктивних прав, свобод та інтересів відповідача або пов`язаних із ним інших осіб в інтересах забезпечення реалізації в майбутньому актів правосуддя і задоволених вимог позивача (заявника).

У статті 150 ЦПК України встановлено види забезпечення позову. Відповідно до частини третьої статті 150 ЦПК України види забезпечення позову мають бути співмірними із заявленими позивачем вимогами.

Відповідно до частини четвертої статті 263 ЦПК України при виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин суд враховує висновки щодо застосування відповідних норм права, викладені в постановах Верховного Суду.

У постанові Великої Палати Верховного Суду від 12 лютого 2020 року у справі № 381/4019/18 (провадження № 14-729цс19) вказано, що: «співмірність передбачає співвідношення судом негативних наслідків від вжиття заходів забезпечення позову з тими негативними наслідками, які можуть настати внаслідок невжиття цих заходів, з урахуванням відповідності права чи законного інтересу, за захистом яких заявник звертається до суду, вартості майна, на яке він заявляє клопотання накласти арешт, чи майнових наслідків заборони відповідачу здійснювати певні дії. Заходи забезпечення позову застосовуються для того, щоб гарантувати виконання можливого рішення суду і повинні застосовуватися лише в разі необхідності, оскільки безпідставне звернення до таких дій може спричинити порушення прав та законних інтересів інших осіб чи учасників процесу. Розглядаючи заяву про забезпечення позову, суд має з урахуванням доказів, наданих позивачем на підтвердження своїх вимог, пересвідчитися, зокрема, в тому, що між сторонами дійсно виник спір та існує реальна загроза невиконання чи утруднення виконання можливого рішення суду про задоволення позову; з`ясувати обсяг позовних вимог, дані про особу відповідача, а також відповідність виду забезпечення позову, який просить застосувати особа, котра звернулася з такою заявою, позовним вимогам. […] Вирішуючи питання про забезпечення позову, суд повинен співвідносити негативні наслідки від вжиття заходів забезпечення позову з тими негативними наслідками, які можуть настати внаслідок невжиття цих заходів. […] Необхідність застосування заходів забезпечення випливає з фактичних обставин справи, які свідчать про наявність підстав вважати, що незастосування цього заходу призведе до утруднення чи унеможливлення виконання рішення суду в разі задоволення позову».

У постанові Великої Палати Верховного Суду від 15 вересня 2020 року в справі № 753/22860/17 (провадження № 14-88цс20) зазначено, що «умовою застосування заходів забезпечення позову є достатньо обґрунтоване припущення, що невжиття таких заходів може істотно ускладнити чи унеможливити виконання рішення суду або ефективний захист або поновлення порушених чи оспорюваних прав або інтересів позивача. Гарантії справедливого суду діють не тільки під час розгляду справи, але й під час виконання судового рішення. Зокрема тому, розглядаючи заяву про забезпечення позову, суд повинен врахувати, що вжиття відповідних заходів може забезпечити належне виконання рішення про задоволення позову у разі ухвалення цього рішення, а їх невжиття, - навпаки, ускладнити або навіть унеможливити таке виконання. Конкретний захід забезпечення позову буде домірним позовній вимозі, якщо при його застосуванні забезпечується: збалансованість інтересів сторін та інших учасників судового процесу під час вирішення спору; можливість ефективного захисту або поновлення порушених чи оспорюваних прав або інтересів позивача без порушення або безпідставного обмеження прав та охоронюваних інтересів інших учасників справи чи осіб, що не є її учасниками; можливість виконання судового рішення у разі задоволення вимог, які є ефективними способами захисту порушених чи оспорюваних прав або інтересів позивача».

Позивач просить вжити заходи забезпечення позову щодо майна третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору - ОСОБА_3 , однак вжиття заходів забезпечення позову щодо майна особи, яка не є відповідачем у справі, суперечить нормам діючого цивільно процесуального законодавства.

Окрім того, предметом позову у цій справі є позовні вимоги немайнового характеру про визнання незаконним та скасування рішення органу місцевого самоврядування, скасування державної реєстрації прав на земельну ділянку. В разі задоволення позову рішення суду не підлягатиме примусовому виконанню. Отже, заявлений позивачем захід забезпечення позову не відповідає змісту порушеного, на думку позивача, права, та не є співмірним із заявленими вимогами в цій справі.

За таких обставин заява представника ОСОБА_1 , в інтересах якого діє ОСОБА_4 , про вжиття заходів забезпечення позову, до задоволення не підлягає.

З цих підстав, керуючись статтями 149,150,154 Цивільного процесуального кодексу України,суд, -

п о с т а н о в и в:

Заяву ОСОБА_1 , в інтересах якого діє адвокат Леньо Ігор Олександрович, про вжиття заходів забезпечення позову залишити без задоволення.

Ухвала може бути оскаржена до Закарпатського апеляційного суду протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення.

Учасник справи, якому ухвалу суду не було вручено у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Строк на апеляційне оскарження може бути також поновлений в разі пропуску з інших поважних причин.

Сторони по справі:

Позивач: ОСОБА_1 , місце реєстрації: АДРЕСА_1 , реєстраційний номер облікової картки платника податків НОМЕР_1 .

Представник позивача адвокат: Леньо Ігор Олександрович, адреса для листування: Закарпатська область, м. Ужгород, вул. Швабська, 67а.

Відповідач: ОСОБА_2 , місце реєстр рації: АДРЕСА_2 , реєстраційний номер облікової картки платника податків НОМЕР_2 .

Відповідач: Холмківської сільської ради Ужгородського району Закарпатської області, місцезнаходження: Закарпатська область, Ужгородський район, с. Холмок, вул. Свободи, 50, .

Третя особа, яка не заявляє самостійних вимог: ОСОБА_3 , місце реєстрації: АДРЕСА_3 .

Представник відповідачів та третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог: адвокат: Радь Іван Іванович, адреса для листування: Закарпатська область, м. Ужгород, вул. І. Франка, буд. 1 Б, оф.1.

Повний текст ухвали виготовлено 25.01.2022.

Суддя Олена ГОЛЯНА