441/2021/21 2/441/147/2022
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

24.01.2022 Городоцький районний суд Львівської області в складі:

головуючого судді Перетятько О.В.

з участю секретаря Сороки М.В.

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Городок Львівської області цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до Городоцької міської ради Львівської області, третя особа ОСОБА_2 , про визначення додаткового строку для прийняття спадщини,

в с т а н о в и в :

ОСОБА_1 звернулась до суду із зазначеним позовом, покликаючись на те, що ІНФОРМАЦІЯ_1 помер її батько ОСОБА_3 , після смерті якого відкрилась спадщина за заповітом, яка складається із земельної ділянки, площею 1.0563 га для ведення товарного сільськогосподарського виробництва на території колишньої Керницької сільської ради Городоцького району Львівської області. Позивачка не змогла у шестимісячний строк звернутись до нотаріуса, оскільки, ні на момент складання заповіту, ні на час смерті заповідача їй не було відомо про існування такого. Про його наявність дізналась у серпні 2021, тоді ж звернулась до нотаріуса, між тим, їй було відмовлено у видачі свідоцтва про право на спадщину у зв`язку із пропуском строку для подання відповідної заяви. Вважає цю обставину поважною причиною пропуску строку, просить позов задовольнити.

У відкрите судове засідання ОСОБА_1 не з`явилась, подала до суду письмову заяву, в якій позовні вимоги підтримала, просила позов задовольнити, а справу розглядати у її відсутності (а.с. 26).

Представник Городоцької міської ради Львівської області подав до суду письмові пояснення, в яких проти задоволення позову заперечень не висловив, просив про розгляд справи без його участі (а.с. 32).

Третя особа ОСОБА_2 в судове засідання не з`явилась, про дату, час та місце проведення судового засідання повідомлялась належним чином (а.с. 34).

У судове засідання учасники судового процесу не з`явились, належним чином повідомлялись про дату, час та місце судового засідання, а тому суд, з урахуванням поданих сторонами заяв, вирішив здійснювати розгляд справи у їхній відсутності.

Відповідно до ч. 2 ст. 247 ЦПК України у разі неявки в судове засідання всіх осіб, які беруть участь у справі, чи в разі якщо відповідно до положень цього Кодексу розгляд справи здійснюється судом за відсутності осіб, які беруть участь у справі, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.

Вивчивши матеріали справи, оглянувши заяви сторін, суд приходить переконання про задоволення позову.

Відповідно до ч. 1 ст.4 ЦПК України кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів.

Згідно ч. 1 ст. 13 ЦПК України суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках.

Відповідно до ч. 1 ст. 81 ЦПК України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим кодексом.

Згідно положень ст.ст.1216, 1217, 1218 ЦК України спадкуванням є перехід прав та обов`язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця), до інших осіб (спадкоємців). Спадкування здійснюється за заповітом або за законом. До складу спадщини входять усі права та обов`язки, що належали спадкодавцеві на момент відкриття спадщини і не припинилися внаслідок його смерті.

Як вбачається із копій свідоцтва про народження серії НОМЕР_1 , свідоцтва про одруження серії НОМЕР_2 , свідоцтв про смерть серії НОМЕР_3 , серії НОМЕР_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 помер батько позивачки ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_2 померла її мати ОСОБА_4 (а.с. 5, 6, 7, 8).

Йому на підставі Державного акту на право приватної власності на землю серії ІІ-ЛВ № 024215 від 29.12.2002 належала земельна ділянка, площею 1.0563 га для ведення товарного сільськогосподарського виробництва, яка розташована на території Керницької сільської ради Городоцького району Львівської області (а.с. 9).

На випадок своєї смерті ОСОБА_3 склав 15.03.2004 заповіт, яким все своє майно, з чого б воно не складалось, і де б воно не знаходилось на день його смерті і на яке за законом мав би мати право, заповів ОСОБА_1 (а.с. 11).

Спадщина після смерті ОСОБА_5 відкрилась ІНФОРМАЦІЯ_1 , строк для прийняття спадщини, встановлений ст. 1270 ЦК України, закінчився 02.08.2011 р., спадкова справа після його смерті не заведена (а.с. 21).

Із позовної заяви, листа приватного нотаріуса Львівського районного нотаріального округу Західного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Львів) Богаченкко Н.С. № 21/02-14 від 02.09.2021 вбачається, що позивачка зверталася із заявою про прийняття спадщини після смерті батька, однак нотаріусом їй було відмовлено у видачі Свідоцтва про право на спадщину у зв`язку із пропуском встановленого законодавством строком для подання вказаної заяви (а.с. 13).

Судом встановлено, що позивачка ОСОБА_1 не звернулась у строк, встановлений ст. 1270 Цивільного кодексу України, із заявою про прийняття спадщини після смерті батька ОСОБА_3 , оскільки про існування заповіту та про намір батька скласти такий на її ім`я не знала.

Статтею 1272 ЦК України встановлено, що якщо спадкоємець протягом строку, встановленого ст. 1270 цього Кодексу, не подав заяву про прийняття спадщини, він вважається таким, що не прийняв її. За письмовою згодою спадкоємців, які прийняли спадщину, спадкоємець, який пропустив строк для прийняття спадщини, може подати заяву про прийняття спадщини нотаріусу за місцем відкриття спадщини. За позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини.

Як роз`яснено у п. 2 постанови спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ № 24-753/0/4-13 "Про судову практику розгляду цивільних справ про спадкування" відповідно до змісту ст.1272 ЦК України позов про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини подається: 1) у разі відсутності письмової згоди всіх спадкоємців, які прийняли спадщину, на подання спадкоємцем, який пропустив шестимісячний строк, заяви про прийняття спадщини до нотаріальної контори; 2) у разі пропуску шестимісячного строку подання заяви про прийняття спадщини до нотаріальної контори та відсутності інших спадкоємців, які прийняли спадщину та могли б дати письмову згоду на подання цієї заяви. При цьому суди переважно правильно вирішують питання поважності причин пропуску зазначеного строку та визнають поважними тривалу хворобу, перебування спадкоємця тривалий час за межами України, відбування покарання в місцях позбавлення волі, перебування на строковій військовій службі в ЗСУ тощо.

Як зазначено у п. 24 Постанови Пленуму ВСУ № 7 від 30.05.2008р. "Про судову практику у справах про спадкування", вирішуючи питання про визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій.

Верховний Суд у Постанові від 26.06.2019 року у справі № 565/1145/17 зауважив, що поважними причинами пропуску строку визнаються, зокрема: тривала хвороба спадкоємців; велика відстань між місцем постійного проживання спадкоємців і місцем знаходження спадкового майна; складні умови праці, які, зокрема, пов`язані з тривалими відрядженнями, в тому числі закордонними; перебування спадкоємців на строковій службі у складі Збройних Сил України; необізнаність спадкоємців про наявність заповіту тощо.

Оглянувши матеріали справи, вивчивши докази в їх сукупності, суд визнає поважними причини пропуску ОСОБА_1 строку для прийняття спадщини після смерті ОСОБА_3 , а тому, приходить до висновку про надання їй додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини після смерті останнього терміном у три місяці.

Задоволюючи позовні вимоги, суд враховує те, що позивачка пропустила строк для подачі заяви про прийняття спадщини через незнання про існування заповіту, є донькою спадкодавця, про побажання ОСОБА_3 скласти заповіт на її ім`я не знала, беручи до уваги Постанову Верховного Суду від 26.06.2019 року у справі № 565/1145/17, суд вважає, що причини пропуску строку для прийняття спадщини пов`язані з об`єктивними, непереборними істотними труднощами для спадкоємця, а тому приходить до висновку про надання позивачу додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини після смерті ОСОБА_3 .

Згідно ч. 2 ст.141 ЦПК України стороні, на користь якої ухвалено рішення, суд присуджує з другої сторони понесені нею і документально підтверджені судові витрати.

Керуючись ст.ст. 12, 89, 141, 211, 258-259, 265, 354 ЦПК України, суд, -

у х в а л и в :

Позов ОСОБА_1 до Городоцької міської ради Львівської області, третя особа ОСОБА_2 , про визначення додаткового строку для прийняття спадщини задовольнити.

Визначити ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , ІПН НОМЕР_5 , зареєстрованій по АДРЕСА_1 , додатковий строк, достатній для подання заяви про прийняття спадщини після смерті ОСОБА_3 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_1 , терміном у три місяці.

Стягнути з Городоцької міської ради Львівської в користь ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , ІПН НОМЕР_5 , зареєстрованої по АДРЕСА_1 , 908 грн. судового збору.

Апеляційна скарга на рішення може бути подана протягом тридцяти днів до Львівського апеляційного суду через Городоцький районний суд Львівської області.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Головуючий суддя Перетятько О.В.