УХВАЛА

Про повернення заяви

28.01.2022 року м. Житомир

Суддя Богунського районного суду м. Житомира Стрілецька О.В.,

вирішуючи питання про відкриття провадження за заявою ОСОБА_1 , заінтересована особа - Відділ державної реєстрації актів цивільного стану у місті Житомирі Центрально-Західного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Хмельницький) про встановлення факту народження, -

в с т а н о в и в:

Заявник звернувся до суду з заявою, в якій просить встановити факт народження неповнолітнього сина ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , в місті Севастополі у матері ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , громадянки України, та батька ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , громадянина України, на підставі свідоцтва про шлюб, актовий запис №3 від 24.02.2021 року.

Ухвалою суду від 23.12.2021 року заяву залишено без руху.

24.01.2022 р. заявник направив до суду заяву про виправлення недоліків, проте визначені ухвалою суду від 23.12.2021 р. недоліки не усунув.

Залишаючи заяву без руху, суддею зазначено, що позивач не звільняється від сплати судового збору при зверненні із заявою про встановлення факту народження і зазначено про необхідність сплатити судовий збір в розмірі 454,00 грн.

Всупереч викладеному, до заяви про усунення недоліків ОСОБА_1 не долучив квитанцію про сплату судового збору. При цьому посилається на те, що він підлягає звільненню від сплати судового збору на підставі п. 13 ч. 1 ст. 5 Закону України "Про судовий збір", що не грунтується на вимогах закону з огляду на наступне.

Відповідно до пункту 13 частини першої статті 5 Закону № 3674-VI «Про судовий збір» від сплати судового збору під час розгляду справи в усіх судових інстанціях звільняються учасники бойових дій, постраждалі учасники Революції Гідності, Герої України - у справах, пов`язаних з порушенням їхніх прав.

Правовий статус ветеранів війни, забезпечення створення належних умов для їх життєзабезпечення та членів їх сімей, встановлені Законом України від 22 жовтня 1993 року № 3551-XII «Про статус ветеранів війни, гарантії їх соціального захисту». У статті 22 цього ж Закону передбачено, що особи, на яких поширюється дія цього нормативного акту, отримують безоплатну правову допомогу щодо питань, пов`язаних з їх соціальним захистом, а також звільняються від судових витрат, пов`язаних з розглядом цих питань.

Перелік пільг учасникам бойових дій та особам, прирівняним до них, визначені у статті 12 цього Закону. Серед них немає права на звернення до суду зі звільненням від сплати судового збору з вимогами про встановлення факту народження.

Аналогічна правова позиція висловлена Великою Палатою Верховного Суду у постанові від 09 жовтня 2019 року у справі №9901/311/19.

Таким чином, у заявника, як в учасника бойових дій, відсутні пільги щодо сплати судового збору при зверненні до суду з заявою про встановлення факту.

Серед іншого, суд залишав заяву про встановлення факту без руху, посилаючись на те, що суд розглядає справи про встановлення факту народження особи в певний час у разі неможливості реєстрації органом державної реєстрації актів цивільного стану факту народження.

Зі змісту долученого до заяви про усунення недоліків листа Управління державної міграційної служби України в Сумській області №5901.3.8.8070/59.1-20 від 13.11.2020 р., вбачається, що заявнику рекомендовано звернутись до відділу Державної реєстрації актів цивільного стану поза межами тимчасово окупованої території для отримання свідоцтва про народження, про що також зазначалось в ухвалі суду від 23.12.2021 р. про усунення недоліків.

Водночас, на виконання вимог ухвали суду заявник не додав докази, які б свідчили про те, що він звертався до органів Державної реєстрації актів цивільного стану з заявою про відновлення актового запису про народження, але йому було відмовлено.

За правилами ч.ч. 1, 2 ст. 318 ЦПК України у заяві повинно бути зазначено: 1) який факт заявник просить встановити та з якою метою; 2) причини неможливості одержання або відновлення документів, що посвідчують цей факт; 3) докази, що підтверджують факт. До заяви додаються докази, що підтверджують викладені в заяві обставини, і довідка про неможливість відновлення втрачених документів.

Разом з тим, вказані вимоги закону заявником не дотримані, оскільки до заяви про встановлення факту заявник не долучив докази, які підтверджують неможливість отримання документів в позасудовому порядку, що виключає можливість прийняти заяву до розгляду.

За приписами ч. 1 ст. 44 ЦПК України учасники судового процесу повинні добросовісно користуватися процесуальними правами.

Європейський суд з прав людини в рішенні від 07 липня 1989 року у справі "Юніон Аліментаріа Сандерс С.А. проти Іспанії" зазначив, що заявник зобов`язаний демонструвати готовність брати участь у всіх етапах розгляду, що мають безпосередній стосунок до нього, утримуватися від використання прийомів для затягування процесу, а також максимально використовувати всі засоби внутрішнього законодавства для прискорення процедури слухань.

Заявник є ініціатором судового розгляду та інтерес в належному розгляді його заяви має стимулювати його, а також його представника, належно користуватися своїми правами та не затягувати розгляд справи.

Відповідно до ч. 3 ст. 294 КПК України справи окремого провадження розглядаються судом з додержанням загальних правил, встановлених цим Кодексом, за винятком положень щодо змагальності та меж судового розгляду. Інші особливості розгляду цих справ встановлені цим розділом.

Згідно з ч. 3 ст. 185 ЦПК України, якщо позивач відповідно до ухвали суду у встановлений строк виконає вимоги, визначені статтями 175 і 177 цього Кодексу, позовна заява вважається поданою в день первісного її подання до суду. Якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, заява вважається неподаною і повертається позивачеві.

З огляду на те, що заявник не виконав вимоги ухвали суду про залишення заяви про встановлення факту народження без руху, не надав квитанцію про сплату судового збору, а тому суддя визнає заяву неподаною і повертає її заявнику.

Керуючись ст.ст. 185, 295, 315-318 ЦПК України, суддя, -

п о с т а н о в и в:

Заяву ОСОБА_1 визнати неподаною та повернути заявнику.

Роз`яснити заявнику, що повернення заяви не перешкоджає повторно звернутися до суду, якщо перестануть існувати обставини, які стали підставою для її повернення.

Ухвала може бути оскаржена до Житомирського апеляційного суду шляхом подання апеляційної скарги протягом п`ятнадцяти днів з дня її складення.

Учасник справи, якому ухвала суду не була вручена у день її складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження ухвали суду, якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

У разі подання апеляційної скарги ухвала, якщо її не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Суддя О.В. Стрілецька