Справа № 199/8011/21
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

24.01.2022 року Амур-Нижньодніпровський районний суд м. Дніпропетровська

У складі: головуючого судді Якименко Л.Г.

за участю секретаря Маляренко В.О.,

позивача ОСОБА_1 , представника позивача ОСОБА_2 , відповідача ОСОБА_3 , представника відповідача ОСОБА_4 ,

розглянувши у відкритому підготовчому судовому засіданні в залі суду у м.Дніпрі клопотання представника відповідача ОСОБА_4 про призначення посмертної судової почеркознавчої експертизи по цивільній справі за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_3 про стягнення коштів за договором позики, -

ВСТАНОВИВ:

ОСОБА_1 звернувся до суду з позовом до ОСОБА_3 про стягнення коштів за договором позики.

Представник відповідача ОСОБА_4 надав до суду клопотання про призначення посмертної судової почеркознавчої експертизи.

В обґрунтування вказаного клопотання посилався на те, що відповідач не визнає позовні вимоги в повному обсязі, оскільки вони ґрунтуються на неналежних доказах, а саме на сфальшованій, на його думку, розписці.

Відповідач зазначає, що спадкодавець ОСОБА_5 за життя не укладала договору позики, грошей у борг не брала.

Ознайомившись із копією розписки від 01.12.2019 року у відповідача виникло тверде переконання, що підпис його померлої матері ОСОБА_5 є підроблений, оскільки суттєво відрізняється від її справжнього підпису.

Посилаючись на вказані обставини, просив суд призначити по справі посмертну судову почеркознавчу експертизу, проведення якої просив доручити експерту Дніпропетровського науково-дослідного експертно-криміналістичного Центру МВС України.

У судовому засіданні позивач та його представник зазначили, що надане клопотання про призначення посмертної судової почеркознавчої експертизи є необґрунтованим, заперечували проти його задоволення.

Відповідач ОСОБА_3 суду пояснив, що підпис у розписці схожий на підпис його матері, однак сумнівається, що мати могла надати таку розписку і вважає що він підроблений з наслідуванням почерку його матері.

Представник ОСОБА_4 клопотання підтримав та просив його задовольнити.

Суд, ознайомившись із клопотанням, вислухавши думки сторін та представників сторін, вважає що вказане клопотання не підлягає задоволенню з наступних підстав.

Відповідно до ст.2 ЦПК України завданням цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави. Суд та учасники судового процесу зобов`язані керуватися завданням цивільного судочинства, яке превалює над будь-якими іншими міркуваннями у судовому процесу.

Відповідно до ст.12 ЦПК України цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін. Кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень.

Відповідно до ст.43 ЦПК України учасники справи у тому числі мають право подавати докази; брати участь у судових засіданнях, якщо інше не визначено законом; брати участь у дослідженні доказів; ставити питання іншим учасникам справи, а також свідкам, експертам, спеціалістам; подавати заяви та клопотання, надавати пояснення суду, наводити свої доводи, міркування щодо питань, які виникають під час судового розгляду, і заперечення проти заяв, клопотань, доводів і міркувань інших осіб.

Відповідно до ст.76 ЦПК України доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи.

Разом з тим, за нормою ч. 1 ст. 81 ЦПК України, кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається, як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом.

Суд не може збирати докази, що стосуються предмета спору, з власної ініціативи, крім витребування доказів судом у випадку, коли він має сумніви у добросовісному здійсненні учасниками справи їхніх процесуальних прав або виконанні обов`язків щодо доказів.

Беручи до уваги викладене та зважаючи на те, що представником відповідача клопотання про призначення посмертної судової почеркознавчої експертизи не обґрунтоване, посилання в ньому йдеться виключно на припущення, не наведено жодного доказу, який міг би стверджувати про невідповідність у розписці підпису особи, від імені якої вона написана, крім того відповідачем не додано жодного письмового доказу з наявністю дійсного підпису ОСОБА_5 , тому суд вважає, що вказане клопотання не підлягає задоволенню.

На підставі наведеного та керуючись ст.ст. 76, 103, 104, 116, 252, 258-260 ЦПК України, суд, -

П О С Т А Н О В И В:

Представнику відповідача ОСОБА_4 відмовити у задоволенні клопотання про призначення посмертної судової почеркознавчої експертизи по цивільній справі за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_3 про стягнення коштів за договором позики.

Суддя