Справа № 766/1170/22
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

26 січня 2022 року суддя Херсонського міського суду Херсонської області Булах Є.М., розглянувши матеріали заяви ОСОБА_1 (РНОКПП НОМЕР_1 , місце проживання: АДРЕСА_1 ), в інтересах якого на підставі ордеру діє адвокат Літвінова Тетяна Володимирівна (місцезнаходження: АДРЕСА_1 ) особи, які можуть отримати статус учасника справи: відповідачі: ОСОБА_2 (РНОКПП НОМЕР_2 , місце проживання: АДРЕСА_2 ), ОСОБА_3 (РНОКПП невідомий, місце проживання: АДРЕСА_3 ), третя особа без самостійних вимог приватний нотаріус Херсонського міського нотаріального округу Нестерович Ольга Іллівна (місцезнаходження: 73003, м. Херсон, пров. Успенський, буд. 34) про забезпечення позову до подачі позовної заяви, -

встановив:

24 січня 2022 року адвокат Літвінова Т.В. діючи в інтересах ОСОБА_1 звернулася до суду з заявою про забезпечення позову, який заявник має намір пред`явити у подальшому до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , третя особа без самостійних вимог приватний нотаріус Херсонського міського нотаріального округу Нестерович Ольга Іллівна, та просила вжити заходів забезпечення позову шляхом накладення арешту на нежитлове приміщення вбудовано-прибудованого магазину загальною площею 113, 6 кв.м., що знаходиться за адресою: АДРЕСА_4 .

Заява обґрунтована тим, що 20 січня 2022 року між ОСОБА_2 та ОСОБА_3 укладено договір купівлі-продажу нежитлового приміщення, яке розташоване по АДРЕСА_4 , який посвідчено приватним нотаріусом Херсонського МНО Нестерович О.І. Заявник вважає правочин недійним та таким, що не відповідає вимогам встановленим ст. 203 ЦК України. Так, 30 листопада 2017 року в рамках виконавчого провадження № 48730857 державним виконавцем було винесено постанову про опис та арешт майна боржника ОСОБА_2 , відповідно до якої при примусовому виконанні виконавчого листа №661/377/15-ц, виданого 07 серпня 2015 року Новокаховським міським судом Херсонської області, описано та накладено арешт на майно, а саме: нежиле приміщення - вбудовано-прибудованого магазину загальною площею 113,6 кв.м, що знаходяться за адресою: АДРЕСА_4 , яке перебуває в іпотеці ПАТ «Укрсоцбанк», в якому знаходиться діючий магазин «Каховські ковбаси», який перебуває в оренді. 02 липня 2018 року відбулися електронні торги з продажу спірного нежитлового приміщення, про що організатором ДП «Сетам» складено протокол електронних торгів №342379, в якому визначено переможця торгів ОСОБА_1 з ціновою пропозицією 715 521,10 грн. 09 серпня 2019 року рішенням Новокаховського міського суду у цивільній справі №661/3476/18 було відмовлено в задоволенні позову ОСОБА_2 до ДП «Сетам», ОСОБА_1 , Новокаховського МВ ДВС ГТУЮ у Херсонській області, суб`єкта підприємницької діяльності про визнання недійсним та скасування протоколу проведення електронних торгів. Вказане рішення набрало чинності 13 лютого 2020 року, воно було залишено без змін постановою Херсонського апеляційного суду від 13.02.2020 року та постановою Верховного Суду від 24.06.2021 року. Таким чином, наразі ОСОБА_1 як законний власник нежитлового приміщення за адресою: АДРЕСА_4 має намір пред`явити позов про визнання договору купівлі-продажу не чинним та витребування майна із чужого незаконного володіння.

Відповідно до Журналу реєстрації вхідної кореспонденції суду заява про забезпечення позову з протоколом автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 24.01.2022 року передана головуючому судді 25.01.2022 року.

У відповідності до ч. 1 ст. 153 ЦПК України заява про забезпечення позову розглядається судом не пізніше двох днів з дня її надходження без повідомлення учасників справи.

Розглянувши заяву про забезпечення позову, суд прийшов до наступних висновків.

Відповідно до ч. 1 ст. 152 ЦПК України заява про забезпечення позову подається: до подання позовної заяви - за правилами підсудності, встановленими цим Кодексом для відповідного позову, або до суду за місцезнаходженням предмета спору - якщо суд, до підсудності якого відноситься справа, визначити неможливо; одночасно з пред`явленням позову - до суду, до якого подається позовна заява, за правилами підсудності, встановленими цим Кодексом; після відкриття провадження у справі - до суду, у провадженні якого перебуває справа.

Як роз`яснив Європейський суд з прав людини у справах «Верітас проти України» та «Сокуренко та Стригун проти України», суд не може вважатися «судом, встановленим законом» у розумінні п.1 ст.6 Конвенції у разі перевищення ним своїх повноважень, визначених процесуальним законодавством. Зокрема, повноваження суду на розгляд конкретної справи, заяви або скарги визначається правилами підвідомчості та підсудності.

Відповідно до ч. 1 ст. 8 Закону України «Про судоустрій та статус суддів» ніхто не може бути позбавлений права на розгляд його справи в суді, до юрисдикції якого вона віднесена процесуальним законом.

Під підсудністю у цивільному процесуальному праві розуміють інститут (тобто сукупність правових норм), який регулює віднесення справ, які підлягають розгляду судами цивільної юрисдикції, до відання конкретного суду судової системи України для розгляду по першій інстанції. Тобто, визначити підсудність цивільної справи означає встановити компетентний, належний суд у цій справі.

Разом з тим, справи, які розглядаються за правилами виключної підсудності встановлені ст. 30 ЦПК України.

Так ч.1 ст.30 ЦПК України визначено правила виключної підсудності відносно позовів, що виникають із приводу нерухомого майна, такі пред`являються за місцезнаходженням майна або основної його частини.

Як роз`яснив Пленум Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ в п. 42 Постанови від 01.03.2013 року №3 «Про деякі питання юрисдикції загальних судів та визначення підсудності цивільних справ» виключну підсудність встановлено для позовів, що виникають із приводу нерухомого майна (частина перша статті 114 ЦПК України (в чинній на цей час редакції ЦПК України - ч. 1 ст. 30 ЦПК України), до якого відповідно до ст. 181 ЦК України належать: земельні ділянки, а також об`єкти, розташовані на них, переміщення яких є неможливим без їх знецінення та зміни їх призначення. Наприклад, це позови про право власності на таке майно; про право володіння і користування ним (стаття 358 ЦК); про поділ нерухомого майна, що є у спільній частковій власності та виділ частки із цього майна (статті 364, 367 ЦК); про поділ нерухомого майна, що є у спільній сумісній власності та виділ частки із цього майна (статті 370, 372); про право користування нерухомим майном (визначення порядку користування ним; про право, яке виникло із договору найму жилого приміщення, оренди тощо; про визнання правочину з нерухомістю недійсним; про звернення стягнення на нерухоме майно - предмет іпотеки чи застави; розірвання договору оренди землі; стягнення орендної плати, якщо спір виник з приводу нерухомого майна; про усунення від права на спадкування та визначення додаткового строку для прийняття спадщини.

За висновками КЦС у складі ВС у постанові від 27 березня 2019 року у справі №646/8916/17 позови що виникають з приводу нерухомого майна це позови пов`язані з нерухомим майном, нерухомістю, нерухомою річчю, а тому усі позови, у спорах, які є наслідком правовідносин пов`язаних з обігом нерухомого майна повинні бути пред`явлені до суду за місцем знаходження цього майна.

Місцезнаходження нерухомого майна має бути підтверджено документально.

Як вбачається із заяви, заявник має намір пред`явити позов до відповідачів про визнання договору купівлі-продажу нерухомого майна не чинним та витребування майна із чужого незаконного володіння.

Відповідно до Інформації з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно та Реєстру прав власності на нерухоме майно, Державного реєстру Іпотек, Єдиного реєстру заборон відчуження об`єктів нерухомого майна щодо об`єкта нерухомого майна індексний номер інформаційної довідки 295715016 від 21.01.2022 року, власником будинку АДРЕСА_4 є ОСОБА_3 /на підставі договору купівлі-продажу №38, посвідченого 20.01.2022 року приватним нотаріусом Херсонського МНО Нестерович О.І. Тобто,

З тлумачення частини шістнадцятої статті 28, частини першої статті 30 ЦПК України вбачається, що правила підсудності справ за вибором позивача не поширюються на позови, які підлягають пред`явленню за правилами виключної підсудності.

Таким чином, оскільки місцезнаходження нерухомого майна, з приводу якого 20 січня 2022 року укладено договір купівлі-продажу та дійсність якого має намір оскаржити в судовому порядку заявник, є м. Нова Каховка, приходжу до висновку про непідсудність заяви про забезпечення позову поданої до пред`явлення позову Херсонському міському суду Херсонської області, оскідьки заява має розглядатись за правилами виключної підсудності, тобто Новокаховським міським судом Херсонської області.

Згідно з п. 1 ч. 1 ст. 31 ЦПК України суд передає справу на розгляд іншому суду, якщо справа належить до територіальної (підсудності) іншого суду.

За таких обставин, з урахуванням встановленого законодавцем правил виключної підсудності розгляду спорів, які виникають з приводу нерухомого майна, заяву необхідно передати за належністю до Новокаховського міського суду Херсонської області.

Вирішуючи дане питання, судом враховано, що відповідно до пункту 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод від 04.11.1950 року, кожен, при вирішенні спору щодо його цивільних прав та обов`язків має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом.

За Конвенцією про захист прав людини і основоположних свобод від 04.11.1950 року, Закону України «Про виконання рішень, застосування практики Європейського суду з прав людини», інститут підсудності безпосередньо пов`язаний із забезпеченням права на справедливий судовий розгляд, який закріплений у п. 1 ст. 6 Конвенції, оскільки за його допомогою визначається поняття «належний суд», тобто суд, уповноважений розглядати конкретну справу. При цьому недотримання правил територіальної (підсудності) є порушенням процесуального закону, який є підставою для скасування рішення з направленням справи на розгляд за встановленою законом підсудністю( ст. 378 ч. 1 ЦПК України).

Передача справи на розгляд іншого суду за встановленою цим Кодексом підсудністю з підстав, передбачених пунктом 1 частини першої цієї статті, здійснюється на підставі ухвали суду не пізніше п`яти днів після закінчення строку на її оскарження, а в разі подання скарги не пізніше п`яти днів після залишення її без задоволення (ч. 3 ст. 31 ЦПК України).

У відповідності до положень ч. ч. 1, 2 статті 32 ЦПК України, спори між судами про підсудність не допускаються і справа, передана з одного суду до іншого в порядку, встановленому статтею 31 цього Кодексу, повинна бути прийнята до провадження судом, якому вона надіслана.

З огляду на викладене, керуючись ст. ст. 4, 28, 30-32, 152 ЦПК України, суддя, -

ПОСТАНОВИВ:

Матеріали заяви ОСОБА_1 (РНОКПП НОМЕР_1 , місце проживання: АДРЕСА_1 ), в інтересах якого на підставі ордеру діє адвокат Літвінова Тетяна Володимирівна (місцезнаходження: АДРЕСА_1 ) особи, які можуть отримати статус учасника справи: відповідачі: ОСОБА_2 (РНОКПП НОМЕР_2 , місце проживання: АДРЕСА_2 ), ОСОБА_3 (РНОКПП невідомий, місце проживання: АДРЕСА_3 ), третя особа без самостійних вимог приватний нотаріус Херсонського міського нотаріального округу Нестерович Ольга Іллівна (місцезнаходження: 73003, м. Херсон, пров. Успенський, буд. 34) про забезпечення позову до подачі позовної заяви передати для розгляду за підсудністю до Новокаховського міського суду Херсонської області (74900, Херсонська область, м. Нова Каховка, пр. Дніпровський, 1-а).

Копію ухвали надіслати заявнику/представнику засобами поштового зв`язку та на вказану адресу електронної пошти.

Апеляційна скарга на ухвалу суду подається протягом п`ятнадцяти днів з дня її складення до Херсонського апеляційного суду в порядку ст.355 ЦПК України.

Учасник справи, якому повна ухвала суду не була вручена у день її складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження ухвали суду - якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Строк на апеляційне оскарження може бути також поновлений в разі пропуску з інших поважних причин, крім випадків, зазначених у частині другій статті 358 ЦПК України.

Відповідно до п.3 розділу XII «Прикінцеві положення» ЦПК України, під час дії карантину, встановленого Кабінетом Міністрів України з метою запобігання поширенню коронавірусної хвороби (COVID-19), суд за заявою учасників справи та осіб, які не брали участі у справі, якщо суд вирішив питання про їхні права, інтереси та (або) обов`язки (у разі наявності у них права на вчинення відповідних процесуальних дій, передбачених цим Кодексом), поновлює процесуальні строки, встановлені нормами цього Кодексу, якщо визнає причини їх пропуску поважними і такими, що зумовлені обмеженнями, впровадженими у зв`язку з карантином. Суд може поновити відповідний строк як до, так і після його закінчення. Суд за заявою особи продовжує процесуальний строк, встановлений судом, якщо неможливість вчинення відповідної процесуальної дії у визначений строк зумовлена обмеженнями, впровадженими у зв`язку з карантином.

Ухвала суду набирає законної сили після закінчення строку на подання апеляційної скарги, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги ухвала суду, якщо її не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

У відповідності до ч. 3 ст.31 ЦПК України на підставі цієї ухвали не пізніше п`яти днів після закінчення строку на її оскарження, а в разі подання скарги не пізніше п`яти днів після залишення її без задоволення передати справу до Новокаховського міського суду Херсонської області (74900, Херсонська область, м. Нова Каховка, пр. Дніпровський, 1-а).

Увалу складено 26.01.2022 року.

Суддя Є.М. Булах