ХЕРСОНСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

18 січня 2022 року м. Херсон

справа № 654/2559/19

провадження № 22-ц/819/51/22

Херсонський апеляційний суд в складі колегії суддів судової палати з розгляду цивільних справ:

головуючого (суддя-доповідач) Склярської І.В.,

суддів: Пузанової Л.В.,

Чорної Т.Г.,

секретар Автонагова Ю.В.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Херсоні апеляційну скаргу ОСОБА_1 , від імені якої діє ОСОБА_2 , на рішення Голопристанського районного суду Херсонської області від 01 листопада 2019 року у складі судді Данилевського М.А. в цивільній справі за позовом ОСОБА_3 до Державного нотаріуса Голопристанського нотаріального округу Негра Олега Анатолійовича про визначення додаткового строку для прийняття спадщини,

встановив:

У липні 2019 року ОСОБА_3 звернувся до суду з позовом до Державного нотаріуса Голопристанського нотаріального округу Негра Олега Анатолійовича про визначення додаткового строку для прийняття спадщини, в якому просив визначити йому - ОСОБА_3 , додатковий строк для подання заяви до нотаріуса про прийняття спадщини, а саме: земельних ділянок, що розташовані на території Новофедорівської сільської ради Голопристанського району Херсонської області, яка відкрилась після смерті його матері - ОСОБА_4 , померлої ІНФОРМАЦІЯ_1 .

В обґрунтування позовних вимог зазначив , що ІНФОРМАЦІЯ_1 померла його мати - ОСОБА_4 , після смерті якої залишилося спадкове майно, а саме: земельні ділянки, що розташовані на території Новофедорівської сільської ради Голопристанського району Херсонської області. Позивач не звертався до нотаріуса, оскільки після смерті матері займався лікуванням брата ОСОБА_5 , який мав успадкувати майно після смерті матері, проте останній довгий час хворів, перебував на амбулаторному лікуванні та помер ІНФОРМАЦІЯ_2 . Увесь цей час позивач лікував брата за свої кошти та здійснив його поховання. За наведених обставин, у нього не було можливості звернутися до нотаріуса про прийняття спадщини.

Рішенням Голопристанського районного суду Херсонської області від 01 листопада 2019 року позов задоволено. Суд ухвалив:

Визначити ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , РПОКПП НОМЕР_1 , додатковий строк у два місяці з дня набрання рішенням законної сили, для подання заяви про прийняття спадщини після смерті його матері - ОСОБА_4 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_1 .

В апеляційній скарзі ОСОБА_1 , від імені якої діє ОСОБА_2 , посилаючись на порушення судом першої інстанції норм матеріального та процесуального права, просить рішення суду скасувати, ухвалити нове, яким у задоволенні позовних вимог ОСОБА_3 відмовити повністю.

В обґрунтування доводів апеляційної скарги зазначила, що суд не визначився з колом відповідачів, а державний нотаріус у спірних правовідносинах не є належним відповідачем. Так, після смерті ОСОБА_4 , спадщину прийняв ОСОБА_5 , (який є сином спадкодавеці та батьком апелянта), шляхом подачі ним за життя до нотаріальної контори заяви про прийняття спадщини на підставі якої заведено спадкову справу. ОСОБА_5 помер ІНФОРМАЦІЯ_2 , апелянт звернулася до нотаріальної контори з заявою про прийняття спадщини після смерті батька. Разом з тим, суд першої інстанції не перевірив спадкоємців ОСОБА_5 , який прийняв спадщину після смерті ОСОБА_4 , не залучив ОСОБА_1 , як спадкоємицю ОСОБА_5 до участі у справі, а отже, оскаржуваним рішенням порушуються її права. Крім того, позивач не довів поважність причин пропуску строку звернення з заявою про прийняття спадщини, оскільки її батько в свій час самостійно звернувся з відповідною заявою до нотаріуса, в той час як позивач зазначає про здійснення за її батьком, як братом позивача, постійного догляду, що унеможливило своєчасне звернення. Звертає увагу на відмінність у написанні прізвищ позивача та спадкодавеці, відсутність рішення щодо встановлення факту родинних відносин.

У відзиві на апеляційну скаргу, представник ОСОБА_3 , адвокат Грицак К.В. доводи апеляційної скарги не визнала, рішення суду вважає законним та обґрунтованим. Доказів поважності причин неявки у судове засідання суду апеляційної інстанції позивачем не надано, що з урахуванням вимог ч. 2 ст. 372 ЦПК України, не перешкоджає розгляду справи.

Заслухавши доповідача, представника ОСОБА_1 - ОСОБА_2 , перевіривши законність та обґрунтованість рішення суду в межах, визначених статтею 367 ЦПК України, апеляційний суд в складі колегії суддів судової палати з розгляду цивільних справ дійшов наступного висновку.

Судом першої інстанції встановлено наступне.

ІНФОРМАЦІЯ_1 померла ОСОБА_4 (а.с. 6), яка відповідно до копії свідоцтва про народження позивача зазначена його матір`ю ( а.с.7) та після смерті якої відкрилася спадщина на належне їй майно, до складу якого входять земельні ділянки, що розташовані на території Новофедорівської сільської ради Голопристанського району Херсонської області.

Голопристанська державна нотаріальна контора листом від 30.08.2019 повідомила суд першої інстанції, що після смерті ОСОБА_4 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_1 , в Голопристанській державній нотаріальній конторі заведено спадкову справу №277/2018 на підставі заяви сина спадкодавеці - ОСОБА_5 , що надійшла до Голопристанської ДНК 30.10.2018 року за №936. Також, 11.06.2019 до Голопристанської державної нотаріальної контори надійшла заява про винесення постанови про відмову у вчиненні нотаріальної дії від сина померлої - ОСОБА_3 . Свідоцтва про право на спадщину не видавались. Відомості про інших спадкоємців у Голопристанській ДНК відсутні (а.с. 29).

11.06.2019 постановою державного нотаріуса Голопристанської державної нотаріальної контори Херсонської області Негра О.А. відмовлено ОСОБА_3 у вчиненні нотаріальної дії: видачі свідоцтва про право на спадщину за законом на земельні ділянки, що розташовані на території Новофедорівської сільської ради Голопристанського району Херсонської області, після смерті ОСОБА_4 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_1 , у зв`язку з пропуском строку для прийняття спадщини. Роз`яснено його право на оскарження відмови у вчиненні нотаріальної дії до суду (а. с. 8).

З матеріалів справи вбачається, що ІНФОРМАЦІЯ_2 помер ОСОБА_5 (а.с. 65), після смерті якого 10.06.2019 була зареєстрована спадкова справа № 56/2019 (а.с. 66).

Судові процедури повинні бути справедливими, тому особа безпідставно не може бути позбавлена права на апеляційне оскарження рішення суду, оскільки це буде порушенням права, передбаченого ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, на справедливий суд.

Згідно статті 17 ЦПК України учасники справи, а також особи, які не брали участі у справі, якщо суд вирішив питання про їхні права, свободи, інтереси та (або) обов`язки, мають право на апеляційний перегляд справи та у визначених законом випадках - на касаційне оскарження судового рішення.

Таким чином, апеляційна перевірка судових рішень, ухвалених судом першої інстанції, є гарантією реалізації права на судовий захист.

Частиною 1 статті 352 ЦПК України передбачено, що учасники справи, а також особи, які не брали участі у справі, якщо суд вирішив питання про їхні права, свободи, інтереси та (або) обов`язки, мають право оскаржити в апеляційному порядку рішення суду першої інстанції повністю або частково.

Судове рішення, оскаржуване незалученою особою, повинно безпосередньо стосуватися прав та обов`язків останньої, тобто судом має бути розглянуто й вирішено спір про право у правовідносинах, учасником яких на момент розгляду справи та прийняття рішення судом першої інстанції є скаржник, або містити судження про права та обов`язки цієї особи у відповідних правовідносинах.

Судове рішення слід вважати таким, що прийнято про права та обов`язки осіб, яких не було залучено до участі у справі, якщо в описовій чи мотивувальній частині рішення містяться висновки або судження суду про права та обов`язки цих осіб, або в резолютивній частині рішення суд прямо вказав про права та обов`язки останніх.

Будь-який інший правовий зв`язок між скаржником і сторонами спору не є підставою для висновку про вирішення судом питань про права та обов`язки цієї особи.

Суд розглядає цивільні справи не інакше як за зверненням фізичних чи юридичних осіб, поданим відповідно до цього кодексу, в межах заявлених ними вимог і на підставі доказів сторін та інших осіб, які беруть участь у справі. Особа, яка бере участь у справі, розпоряджається своїми правами щодо предмета спору на власний розсуд. Таке право мають також особи (за винятком тих осіб, які не мають цивільної процесуальної дієздатності), в інтересах яких заявлено вимоги (частини перша та друга статті 11 ЦПК України у редакції, чинній на час відкриття провадження у справі та ухвалення рішення судом першої інстанції).

Відповідач - це особа, яка, на думку позивача, або відповідного право уповноваженого суб`єкта, порушила, не визнала чи оспорила суб`єктивні права, свободи чи інтереси позивача. Відповідач притягається до справи у зв`язку з позовною вимогою, яка пред`являється до нього. Найчастіше під неналежними відповідачами розуміють таких відповідачів, щодо яких судом під час розгляду справи встановлено, що вони не є зобов`язаними за вимогою особами.

Для правильного вирішення питання щодо визнання відповідача неналежним недостатньо встановити відсутність у нього обов`язку відповідати за даним позовом. Установлення цієї умови - підстава для ухвалення судового рішення про відмову в позові. Щоб визнати відповідача неналежним, крім названої умови, суд повинен мати дані про те, що обов`язок відповідати за позовом покладено на іншу особу. Визнати відповідача неналежним суд може тільки в тому випадку, коли можливо вказати на особу, що повинна виконати вимогу позивача, - належного відповідача.

Таким чином, неналежний відповідач - це особа, притягнута позивачем як відповідач, стосовно якої встановлено, що вона не повинна відповідати за пред`явленим позовом за наявності даних про те, що обов`язок виконати вимоги позивача лежить на іншій особі - належному відповідачеві. Тобто, визначення відповідачів, предмета та підстав спору є правом позивача. Натомість, встановлення належності відповідачів й обґрунтованості позову - обов`язком суду, який виконується під час розгляду справи(висновки Великої Палати Верховного Суду у постанові від 17 квітня 2018 року у справі № 523/9076/16-ц).

Відповідно до частин першої, другої статті 1220 ЦК України спадщина відкривається внаслідок смерті особи або оголошення її померлою. Часом відкриття спадщини є день смерті особи або день, з якого вона оголошується померлою (частина третя статті 46 цього Кодексу).

Частиною першою статті 1269 ЦК України передбачено, що спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу або в сільських населених пунктах - уповноваженій на це посадовій особі відповідного органу місцевого самоврядування заяву про прийняття спадщини.

У частині першій статті 1270 ЦК України визначено, що для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини.

Якщо спадкоємець протягом строку, встановленого статтею 1270 цього Кодексу, не подав заяву про прийняття спадщини, він вважається таким, що не прийняв її (частина перша статті 1272 ЦК України).

Особа, яка не прийняла спадщину в установлений законом строк, може звернутися до суду з позовною заявою про визначення додаткового строку для прийняття спадщини відповідно до частини третьої статті 1272 ЦК Зазначене положення застосовується до спадкоємців, в яких право на спадкування виникло з набранням чинності зазначеним Кодексом.

Суди відкривають провадження в такій справі у разі відсутності письмової згоди спадкоємців, які прийняли спадщину (частина друга статті 1272 ЦК), а також за відсутності інших спадкоємців, які могли б дати письмову згоду на подання заяви до нотаріальної контори про прийняття спадщини. Відповідачами у такій справі є спадкоємці, які прийняли спадщину. При відсутності інших спадкоємців за заповітом і за законом, усунення їх від права на спадкування, неприйняття ними спадщини, а також відмови від її прийняття відповідачами є територіальні громади в особі відповідних органів місцевого самоврядування за місцем відкриття спадщини.

Аналіз наведених норм матеріального права дає підстави для висновку, що належним відповідачем у спорах про визначення додаткового строку для прийняття спадщини є спадкоємці, тобто особи, визначені за заповітом або за законом, які звернулися у передбаченому порядку та строки із заявою про прийняття спадщини, відкритої після смерті спадкодавця, та прийняли цю спадщину або вважаються такими, які прийняли спадщину.

Отже, відповідачем у справі такої категорії може бути учасник відповідних спадкових правовідносин, що виникли з приводу вирішення правового питання про коло заінтересованих в отриманні спадщини осіб, які обґрунтовано мають правомірний інтерес щодо визначення юридичної долі спадщини.

Враховуючи, що після смерті ОСОБА_4 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_1 , спадщину прийняв її син ОСОБА_5 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_2 , а після смерті останнього спадщину прийняла його донька, апелянт у справі, ОСОБА_1 , що нею доведено витягом про реєстрацію в Спадковому реєстрі та інформацією, викладеній у довідці приватного нотаріуса Скадовського районного нотаріального округу (а.с. 66-66 а), колегія суддів погоджується з доводами апеляційної скарги, що ухваленим у цій справі судовим рішенням суду першої інстанції порушуються права та обов`язки ОСОБА_1 , яка обґрунтовано має правомірний інтерес щодо визначення юридичної долі спадщини.

Суд першої інстанції вищенаведені норми матеріального та процесуального права не застосував, враховуючи, що у спірних правовідносинах державний нотаріус не є належним відповідачем, належного відповідача не встановив, а тому рішення суду як таке, що постановлено з порушенням норм ч. 3 п. 4 ст. 376 ЦПК України, підлягає скасуванню з ухваленням нового рішення про відмову у задоволенні позову ОСОБА_3 до Державного нотаріуса Голопристанського нотаріального округу Негра Олега Анатолійовича про визначення додаткового строку для прийняття спадщини, що не позбавляє його права звернутися до суду з позовом до належного відповідача.

Керуючись статтями 367,374,376,382 ЦПК України, суд,

постановив:

Апеляційну скаргу ОСОБА_1 від імені якої діє ОСОБА_2 задовольнити.

Рішення Голопристанського районного суду Херсонської області від 01 листопада 2019 року скасувати, постановити нове судове рішення. У задоволенні позову ОСОБА_3 до Державного нотаріуса Голопристанського нотаріального округу Негра Олега Анатолійовича про визначення додаткового строку для прийняття спадщини - відмовити.

Постанова набирає законної сили з дня її прийняття і може бути оскаржена в касаційному порядку до Верховного Суду протягом тридцяти днів з дня складення повного тексту судового рішення шляхом подання касаційної скарги безпосередньо до суду касаційної інстанції.

Головуючий І.В. Склярська

Судді: Л.В. Пузанова

Т.Г. Чорна

Повний текст постанови суду складено 21 січня 2022 року.

Суддя І.В. Склярська