Справа № 309/4749/21
Провадження № 2/309/1105/21
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

26 січня 2022 року м. Хуст

Хустський районний суд Закарпатської області

в складі головуючого судді Піцура Я.Я.

за участю секретаря судового засідання Губаль Г.М.

представника позивача ОСОБА_1

розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Хуст, цивільну справу за позовом ОСОБА_2 до Драгівської територіальної громади, де треті особи без самостійних вимог на предмет спору ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , ОСОБА_5 , ОСОБА_6 , про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини,

В С Т А Н О В И В:

ОСОБА_2 звернулася до суду з позовом до Драгівської територіальної громади, де треті особи без самостійних вимог на предмет спору ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , ОСОБА_5 , ОСОБА_6 , про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини.

В обґрунтування позову посилається на те, що ІНФОРМАЦІЯ_1 померла його бабка ОСОБА_7 . Її чоловік ОСОБА_8 помер раніше. За життя ОСОБА_7 склала заповіт на користь свого сина та батька позивача ОСОБА_3 . Його батько ОСОБА_3 спадщину за померлою не прийняв. Крім того баба та дідо мали ще трьох доньок ОСОБА_4 , ОСОБА_5 , ОСОБА_6 . Однак ніхто із спадкоємців першої черги спадщину за померлою не прийняв. Він є внуком померлої та спадкоємцем п`ятої черги. Коли з`ясувалося, що його батько ОСОБА_3 спадщину за бабкою не прийняв, а його сестри також не заявили своїх прав на спадщину, то він звернувся до нотаріуса із питанням щодо оформленням спадкових прав, однак отримав відмову у зв`язку з пропуском шестимісячного строку для прийняття спадщини. Оскільки його спадкові права залежали від волевиявлення спадкоємця за заповітом та спадкоємців попередніх черг, і йому не було відомо про неприйняття ними спадщини, то строк для подання заяви про прийняття спадщини пропущено ним з поважних причин.

Посилаючись на приписи ст. 1272 ЦК України просить суд визначити йому додатковий строк терміном в два місяці для подання заяви про прийняття спадщини за померлоюОСОБА_7Відзиву на позов відповідачем Драгівською територіальною громадою не подавався.

Третя особа ОСОБА_6 подала пояснення на позову у якому проти задоволення позову ОСОБА_2 , не заперечує. Стверджує, що не приймала спадщину після смерті своїх батьків, і таких намірів не має, чим підтверджує свою відмову від спадщини.

Третя особа ОСОБА_3 подав пояснення на позову у якому проти задоволення позову ОСОБА_2 , не заперечує. Стверджує, що не приймав спадщину після смерті своїх батьків, жодних заперечень проти прийняття спадщини позивачем, як внуком його батьків, не має.

Третя особа ОСОБА_4 подала пояснення на позову у якому проти задоволення позову ОСОБА_2 , не заперечує. Стверджує, що не приймала спадщину після смерті своїх батьків, і таких намірів не має, чим підтверджує свою відмову від спадщини.

Третя особа ОСОБА_5 подала пояснення на позову у якому проти задоволення позову ОСОБА_2 , не заперечує. Стверджує, що не приймала спадщину після смерті своїх батьків, і таких намірів не має, чим підтверджує свою відмову від спадщини.

В судове засідання представник позивача ОСОБА_1 не з`явився, подавши заяву у якій просить суд розглянути справу без участі позивач та його представника.

У судове засідання представник відповідача Драгівської територіальної громади не з`явився, подавши заяву у якій просить розглянути справу у його відсутності, позовні вимоги підтримує.

У судове засідання треті особи ОСОБА_3 , ОСОБА_6 , ОСОБА_4 , ОСОБА_5 не з`явилися їх пояснення на позов містять клопотання про розгляд справи у їх відсутності.

Перевіривши матеріали справи, дослідивши та оцінивши наявні докази, суд констатує наступне.

Згідно з ч.2 ст. 49 ЦПК України крім прав та обов`язків, визначених у статті 43 цього Кодексу відповідач має право визнати позов (всі або частину позовних вимог) на будь-якій стадії судового процесу.

Відповідно до ч.ч.1, 4 ст. 206 ЦПК України позивач може відмовитися від позову, а відповідач - визнати позов на будь-якій стадії провадження у справі, зазначивши про це в заяві по суті справи або в окремій письмовій заяві.

У разі визнання відповідачем позову суд за наявності для того законних підстав ухвалює рішення про задоволення позову. Якщо визнання відповідачем позову суперечить закону або порушує права, свободи чи інтереси інших осіб, суд постановляє ухвалу про відмову у прийнятті визнання відповідачем позову і продовжує судовий розгляд.

Встановлено, що ІНФОРМАЦІЯ_1 померла ОСОБА_7 що підтверджується свідоцтвом про смерть серії НОМЕР_1 (а.с.5).

Чоловік ОСОБА_7 - ОСОБА_8 помер ще до її смерті ІНФОРМАЦІЯ_2 (а.с.13).

На випадок своєї смерті ОСОБА_7 залишила заповіт від 31.12.2006 року згідно якого все своє майно заповіла своєму сину ОСОБА_3 (а.с.9).

ОСОБА_3 спадщину за померлою не прийняв, оскільки разом з нею не проживав і заяви про прийняття спадщини не подавав.

Крім ОСОБА_3 у ОСОБА_7 є ще троє дітей - ОСОБА_6 , ОСОБА_4 , ОСОБА_5 , які відносяться до спадкоємців першої черги за законом. При цьому вони також спадщину за померлою ОСОБА_7 не прийняли, оскільки проживали окремо та заяви про прийняття спадщини не подавали, що визнається ними у поясненнях на позов.

Позивач ОСОБА_2 є внуком померлої ОСОБА_7 (а.с.10-11), а отже спадкоємцем п`ятої черги за законом.

Відповідно до ст. 1216 ЦК України, спадкуванням є перехід прав та обов`язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця), до інших осіб (спадкоємців).

Статтею 1217 ЦК України передбачено, що спадкування здійснюється за заповітом або за законом.

Відповідно до ст. 1223 ЦК України право на спадкування мають особи, визначені у заповіті.У разі відсутності заповіту, визнання його недійсним, неприйняття спадщини або відмови від її прийняття спадкоємцями за заповітом, а також у разі неохоплення заповітом усієї спадщини право на спадкування за законом одержують особи, визначені у статтях 1261-1265 цього Кодексу.

А згідно ст. 1258 ЦК України спадкоємці за законом одержують право на спадкування почергово. Кожна наступна черга спадкоємців за законом одержує право на спадкування у разі відсутності спадкоємців попередньої черги, усунення їх від права на спадкування, неприйняття ними спадщини або відмови від її прийняття, крім випадків, встановлених статтею 1259 цього Кодексу.

За правилами статті 1270 ЦК України для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини. Якщо виникнення у особи права на спадкування залежить від неприйняття спадщини або відмови від її прийняття іншими спадкоємцями, строк для прийняття нею спадщини встановлюється у три місяці з моменту неприйняття іншими спадкоємцями спадщини або відмови від її прийняття.

Згідно статті 1268 ЦК України спадкоємець за заповітом чи за законом має право прийняти спадщину або не прийняти її.

Відповідно до ст. 1272 ч. 3 ЦК України за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може призначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини.

Пунктом 24 постанови Пленум Верховного Суду України «Про судову практику у справах про спадкування» від 30.05.2008 N 7, роз`яснено, що особа, яка не прийняла спадщину в установлений законом строк, може звернутися до суду з позовною заявою про визначення додаткового строку для прийняття спадщини відповідно до частини третьої статті 1272 ЦК. Зазначене положення застосовується до спадкоємців, в яких право на спадкування виникло з набранням чинності зазначеним Кодексом. Суди відкривають провадження в такій справі у разі відсутності письмової згоди спадкоємців, які прийняли спадщину (частина друга статті 1272 ЦК), а також за відсутності інших спадкоємців, які могли б дати письмову згоду на подання заяви до нотаріальної контори про прийняття спадщини. Відповідачами у такій справі є спадкоємці, які прийняли спадщину. При відсутності інших спадкоємців за заповітом і за законом, усунення їх від права на спадкування, неприйняття ними спадщини, а також відмови від її прийняття відповідачами є територіальні громади в особі відповідних органів місцевого самоврядування за місцем відкриття спадщини.

Встановлено, що позивач ОСОБА_2 не проживав разом з спадкодавцем на момент смерті.При цьому він є лише спадкоємцем п`ятої черги за померлою бабусею, а отже виникнення у нього права на спадкування було можливе лише у разі неприйняття спадщини спадкоємцем за заповітом та спадкоємцями попередніх черг. Суд бере до уваги твердження позивача про те, що він не знав про неприйняття та неоформлення спадщини за померлою бабкою спадкоємцем за заповітом та спадкоємцями першої черги, позаяк це ніким не оспорюється та фактично визнається такими спадкоємцями, які не заперечують проти оформлення спадщини за позивачем. Вказане свідчить про наявність поважних причини пропуску позивачем тримісячного строку для подання вказаної заяви.

Враховуючи наведене, а теж те, що відповідач визнав позов, таке визнання позову не суперечить закону та не порушує прав інших осіб, суд приймає визнання позову відповідачами, що відповідно до ч.4 ст. 206 ЦПК України, є підставою для його задоволення.

Судові витрати слід покласти на позивача.

За таких обставин, керуючись ст.ст. 206, 247, 258, 259, 264, 265 ЦПК України, ст.ст. 1216, 1217, 1223, 1268, 1270, 1272 ЦК України суд,

У Х В А Л И В:

Позов ОСОБА_2 задовольнити.

Визначити ОСОБА_2 ( ІНФОРМАЦІЯ_3 , мешканцю АДРЕСА_1 ) додатковий строк для подання заяви про прийняття спадщини після смертіОСОБА_7 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_1 , тривалістю два місяці,з дня набрання рішенням законної сили.

Судові витрат покласти на позивача.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів з дня його проголошення до Закарпатського апеляційного суду.

Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Учасник справи, якому повне рішення суду не було вручене у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.

Повне судове рішення складено 26.01.2022 року.

Суддя Хустського

районного суду: Піцур Я.Я.