ДАРНИЦЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД МІСТА КИЄВА
справа № 753/4944/16-ц
провадження № 2-п/753/6/22
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"21" січня 2022 р. суддя Дарницького районного суду міста Києва Каліушко Ф.А., розглянувши матеріали заяви ОСОБА_1 про перегляд заочного рішення Дарницького районного суду м. Києва від 16.06.2016 року у справі № 753/4944/16 за позовом Товариства з додатковою відповідальністю «Страхова компанія «ВіДі Страхування» до ОСОБА_2 про відшкодування шкоди, заподіяної внаслідок дорожньо-транспортної пригоди

ВСТАНОВИВ:

В провадженні Дарницького районного суду м. Києва перебувала цивільна справа за позовом Товариства з додатковою відповідальністю «Страхова компанія «ВіДі Страхування» до ОСОБА_2 про відшкодування шкоди, заподіяної внаслідок дорожньо-транспортної пригоди

Заочним рішенням Дарницького районного суду м. Києва від 16 червня 2016 року позов Товариства з додатковою відповідальністю «Страхова компанія «ВіДі Страхування» до ОСОБА_2 про відшкодування шкоди, заподіяної внаслідок дорожньо-транспортної пригоди - задоволено. Стягнуто із ОСОБА_2 на користь Товариства з додатковою відповідальністю «Страхова компанія «ВіДі Страхування» суму страхового відшкодування у розмірі 102 848 грн. 10 коп., судовий збір у розмірі 1535 грн. 23 коп. та витрати за публікацію оголошення про виклик в судове засідання у засобі масової інформації у розмірі 420 грн.

У січні 2020 року до суду надійшла заява ОСОБА_1 про перегляд заочного рішення Дарницького районного суду м. Києва від 16.06.2016 року у даній цивільній справі № 753/4944/16.

За наслідком розгляду зазначеної заяви про перегляд заочного рішення Дарницького районного суду м. Києва від 16 червня 2016 року, ухвалою суду від 05 лютого 2020 року її залишено без розгляду з підстав подання заяви з пропуском встановленого ст. 284 Цивільного процесуального кодексу України (далі по тексту - ЦПК України) строку на відповідне звернення, і питання про поновлення цього строку заявник не порушував.

Постановою Київського апеляційного суду від 01 лютого 2021 року, ухвалу Дарницького районного суду м. Києва від 05 лютого 2020 року залишено без змін.

У подальшому, постановою Верховного Суду у складі колегії суддів Першої судової палати Касаційного цивільного суду від 01 вересня 2021 року ухвалу Дарницького районного суду м. Києва від 05 лютого 2020 року та постанову Київського апеляційного суду від 01 лютого 2021 року скасовано, а справу передано для продовження розгляду до суду першої інстанції.

Постанова Верховного Суду у складі колегії суддів Першої судової палати Касаційного цивільного суду від 01 вересня 2021 року мотивована посиланням на ст. 285 ЦПК України щодо форми та змісту заяви про перегляд заочного рішення, які передбачають право на поновлення пропущеного процесуального строку на подання заяви про перегляд заочного рішення суду при наявності відповідного клопотання, внаслідок чого Верховний Суд дійшов висновку, що суд першої інстанції повинен був залишити заяву про перегляд заочного рішення без руху і роз`яснити заявнику право на звернення до суду із клопотанням про поновлення пропущеного строку та наведення відповідних причин пропуску такого строку з наданням відповідних доказів.

У наведеній постанові Верховний Суд послався на наступне.

Згідно з частинами першою, другою та п`ятою статті 263 ЦПК України судове рішення повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим.

Законним є рішення, ухвалене судом відповідно до норм матеріального права із дотриманням норм процесуального права.

Обґрунтованим є рішення, ухвалене на підставі повно і всебічно з`ясованих обставин, на які сторони посилаються як на підставу своїх вимог і заперечень, підтверджених тими доказами, які були досліджені в судовому засіданні.

Конституцією України закріплено право кожного на судовий захист (стаття 55).

Згідно зі статтею 129 Конституції України одними з основних засад судочинства є рівність усіх учасників судового процесу перед законом і судом, змагальність сторін та свобода в наданні ними суду своїх доказів і у доведенні перед судом їх переконливості.

Згідно з положеннями частини третьої статті 3 ЦПК України провадження в цивільних справах здійснюється відповідно до законів, чинних на час вчинення окремих процесуальних дій, розгляду і вирішення справи.

Відповідно статті 284 ЦПК України заочне рішення може бути переглянуте судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача.

Заяву про перегляд заочного рішення може бути подано протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

Учасник справи, якому повне заочне рішення суду не було вручене у день його проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на подання заяви про його перегляд - якщо така заява подана протягом двадцяти днів з дня вручення йому повного заочного рішення суду.

Строк на подання заяви про перегляд заочного рішення може бути також поновлений у разі пропуску з інших поважних причин.

Статтею 285 ЦПК України визначені вимоги щодо форми і змісту заяви про перегляд заочного рішення.

Згідно з пунктом 3 частини другої статті 285 ЦПК України у заяві про перегляд заочного рішення повинно бути зазначено обставини, що свідчать про поважність причин неявки в судове засідання та (або) неповідомлення їх суду, а також причин неподання відзиву, і докази про це.

Частиною восьмою статті 285 ЦПК України передбачено, що до неналежно оформленої заяви про перегляд заочного рішення застосовуються положення статті 185 ЦПК України.

Статтею 185 ЦПК України врегульовано питання щодо підстав залишення позовної заяви без руху та повернення заяви.

За висновками Верховного Суду у складі колегії суддів Першої судової палати Касаційного цивільного суду, викладеними у постанові від 01 вересня 2021 року, статті 126, 127 ЦПК України повинні тлумачитися і застосовуватися у системному зв`язку з положеннями статей 284, 285 ЦПК України, які передбачають право на поновлення пропущеного процесуального строку на подання заяви про перегляд заочного рішення суду при наявності відповідного клопотання про поновлення пропущеного процесуального строку. Вказані положення норм процесуального права є універсальними і загальними для всіх подібних інститутів цивільного процесуального права, зокрема, для подання заяви про скасування судового наказу, апеляційної, чи касаційної скарги, заяви про перегляд судового рішення за нововиявленими або виключними обставинами.

На виконання вказівок, викладених в постанові Верховного Суду у складі колегії суддів Першої судової палати Касаційного цивільного суду від 01 вересня 2021 року, ухвалою Дарницького районного суду м. Києва від 21 вересня 2021 року, урахувавши наведені вище висновки та дотримуючись їх у відповідності до частини четвертої статті 263 ЦПК України, залишив заяву про перегляд заочного рішення Дарницького районного суду м. Києва від 16.06.2016 року без руху і роз`яснив заявнику право на звернення до суду із клопотанням про поновлення пропущеного строку та наведенням відповідних причин пропуску такого строку з наданням відповідних доказів шляхом направлення їх на адресу суду протягом п`яти днів.

Зазначена ухвала була направлена за адресою: АДРЕСА_1 , яку сам заявник вказував під час оскарження попередніх ухвал.

Однак, ухвала Дарницького районного суду м. Києва від 21 вересня 2021 року, була повернута до суду 24.11.2021 року з вказівкою на поштовому конверті «за закінченням терміну зберігання», у зв`язку з чим, судом повторно направлено на адресу заявника зазначену ухвалу.

06.01.2022 року ухвала Дарницького районного суду м. Києва від 21 вересня 2021 року вдруге була повернута до суду з вказівкою на поштовому конверті «за закінченням терміну зберігання», у зв`язку з чим, судом втретє направлено на адресу заявника дану ухвалу.

18.01.2022 року ухвала Дарницького районного суду м. Києва від 21 вересня 2021 року втретє була повернута до суду з вказівкою на поштовому конверті «адресат відсутній за вказаною адресою» та станом на 21 січня 2022 року вимоги ухвали про усунення недоліків не виконані.

Відповідно до частини другої статті 12 ЦПК України учасники справи мають рівні права щодо здійснення всіх процесуальних прав та обов`язків, передбачених законом.

Права та обов`язки осіб, які беруть участь у справі, закріплені, зокрема, у статті 43 ЦПК України.

Згідно з частиною шостою, пунктом 3 частини восьмою статті 128 ЦПК України судова повістка, а у випадках, встановлених цим Кодексом, разом з копіями відповідних документів надсилається на офіційну електронну адресу відповідного учасника справи, у випадку наявності у нього офіційної електронної адреси або разом із розпискою рекомендованим листом з повідомленням про вручення у випадку, якщо така адреса відсутня, або через кур`єрів за адресою, зазначеною стороною чи іншим учасником справи.

Днем вручення судової повістки є день проставлення у поштовому повідомленні відмітки про відмову отримати судову повістку чи відмітки про відсутність особи за адресою місцезнаходження, місця проживання чи перебування особи, повідомленою цією особою суду;

Судом встановлено місце проживання заявника, у тому числі з матеріалів справи, його заяв, у яких зазначено адресу місце проживання: АДРЕСА_1 , на яку і направлялись ухвали суду та які заявником не отримувались.

За змістом ч. 1 ст. 131 ЦПК України учасники судового процесу зобов`язані повідомляти суд про зміну свого місця проживання (перебування, знаходження) або місцезнаходження під час провадження справи. У разі відсутності заяви про зміну місця проживання або місцезнаходження судова повістка надсилається учасникам справи, які не мають офіційної електронної адреси та за відсутності можливості сповістити їх за допомогою інших засобів зв`язку, що забезпечують фіксацію повідомлення або виклику, на останню відому судові адресу і вважається доставленою, навіть якщо учасник судового процесу за цією адресою більше не проживає або не знаходиться.

Обов`язок швидкого здійснення правосуддя покладається, в першу чергу, на відповідні державні судові органи. Розумність тривалості судового провадження оцінюється в залежності від обставин справи та з огляду на складність справи, поведінки сторін, предмету спору. Сторона, яка задіяна в ході судового розгляду зобов`язана з розумним інтервалом часу сама цікавитись провадженням у її справі, добросовісно користуватись належними їй процесуальними правами та неухильно виконувати процесуальні обов`язки (рішення Європейського суду з прав людини від 03.04.2008 року у справі «Пономарьов проти України»).

Водночас, у рішенні від 07 липня 1989 року у справі «Юніон Аліментаріа Сандерс С.А. проти Іспанії» Європейський суд з прав людини вказав, що заявник зобов`язаний демонструвати готовність брати участь на всіх етапах розгляду, що стосується безпосередньо його, утримуватись від використання прийомів, які пов`язані із зволіканням у розгляді справи, а також максимально використовувати всі засоби внутрішнього законодавства для прискорення процедури слухання.

Отже, вжиття заходів для прискорення процедури розгляду справ є обов`язком осіб, які беруть участь у справі.

Заявник - ОСОБА_1 не продемонстрував готовність брати участь в розгляді справи щодо перегляду прийнятого судом заочного рішення.

Суд зауважує, що заявник не був позбавлений об`єктивної можливості дізнатися про рух поданої ним заяви про перегляд заочного рішення, користуючись засобами поштового зв`язку, офіційним вебсайтом - Єдиний державний реєстр судових рішень, однак наданими йому процесуальними правами не скористався. Сам лише факт неотримання заявником кореспонденції, яку суд з додержанням вимог процесуального закону надсилав за належною адресою та яка поверталася у зв`язку з її неотриманням та відсутністю адресата, зумовлений не об`єктивними причинами, а суб`єктивною поведінкою сторони щодо отримання кореспонденції, яка надходила на його адресу.

Подібних висновків дійшов Верховний Суд у постановах від 23 січня 2019 року у справі № 761/15565/16-ц, від 17 квітня 2019 року у справі № 922/1714/18, від 03 червня 2020 року у справі № 318/89/18, від 27 січня 2021 року у справі №398/4299/17.

За викладених обставин, суд приходить до висновку, що ухвала Дарницького районного суду м. Києва від 21 вересня 2021 року вважається врученою заявнику, а встановлені нею вимоги останнім не виконані.

Частиною 3 ст. 185 ЦПК України передбачено, якщо позивач відповідно до ухвали суду у встановлений строк виконає вимоги, визначені статтями 175 і 177 цього Кодексу, сплатить суму судового збору, позовна заява вважається поданою в день первісного її подання до суду. Якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, заява вважається неподаною і повертається позивачеві.

За таких обставин вважаю, що заява підлягає поверненню позивачу.

Згідно з частиною 7 ст. 185 ЦПК України повернення позовної заяви не перешкоджає повторному зверненню із заявою до суду, якщо перестануть існувати обставини, що стали підставою для повернення заяви.

Враховуючи вищенаведене та керуючись стст. 185, 258, 260, 284, 285 Цивільного процесуального кодексу України, суд -

УХВАЛИВ:

Заяву ОСОБА_1 про перегляд заочного рішення Дарницького районного суду м. Києва від 16.06.2016 року у справі № 753/4944/16 за позовом Товариства з додатковою відповідальністю «Страхова компанія «ВіДі Страхування» до ОСОБА_2 про відшкодування шкоди, заподіяної внаслідок дорожньо-транспортної пригоди - повернути заявнику.

Ухвала може бути оскаржена до Київського апеляційного суду протягом п`ятнадцяти днів з дня її отримання шляхом подачі апеляційної скарги безпосередньо до суду апеляційної інстанції.

СУДДЯ КАЛІУШКО Ф.А.