Ухвала

20 січня 2022 року

м. Київ

справа № 705/3153/21

провадження № 61-868ск22

Верховний Суд у складі колегії суддів Другої судової палати Касаційного цивільного суду: Зайцева А. Ю. (суддя-доповідач), Коротенка Є. В., Тітова М. Ю.,

розглянувши касаційну скаргу адвоката Могильницького Віктора Юрійовича як представника ОСОБА_1 на постанову Черкаського апеляційного суду від 07 грудня 2021 року у справі за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , третя особа - приватний нотаріус Уманського міського нотаріального округу Черповицька Інна Юріївна, про визнання неукладеним договору позики, договору іпотеки та скасування записів, за заявою ОСОБА_1 про забезпечення позову,

ВСТАНОВИВ:

У липні 2021 року ОСОБА_1 звернувся до суду з позовом, в якому просив визнати неукладеним договір позики, серія та номер 1007, та договір іпотеки, серія та номер 1008, що посвідчені 27 квітня 2017 року приватним нотаріусом Уманського міського нотаріального округу Черкаської області Черповицькою І. Ю.

Разом з позовною заявою, ОСОБА_1 звернувся до суду із заявою про забезпечення позову, в якій просив заборонити ОСОБА_2 , уповноваженим особам від імені ОСОБА_2 , державним реєстраторам, державним та приватним нотаріусам та будь-яким іншим особам вносити відомості до Єдиного державного реєстру речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень щодо наступного нерухомого майна: земельної ділянки, кадастровий номер :02:005:0377, площею 0,1 га, цільове призначення: для будівництва і обслуговування житлового будинку, господарських споруд (присадибна ділянка), адреса: АДРЕСА_1 .

Заяву ОСОБА_1 мотивував тим, що в матеріалах справи наявні докази, а саме - документи, що підтверджують його право власності на нерухоме майно, що є предметом позову. У свою чергу відомості в Державному реєстрі речових прав на нерухоме майно свідчать про намір сторонніх осіб, у тому числі уповноважених відповідачем, звернутися до нотаріуса для вчинення виконавчого напису та або реалізувати право на звернення стягнення щодо предмету іпотеки, шляхом безпідставного набуття ОСОБА_2 (без жодного укладеного правочину) права власності на земельну ділянку ОСОБА_1 , в рахунок виконання неіснуючого зобов`язання за договором позики за № 1007 у порядку статті 37 Закону України «Про іпотеку», або ж продажем від свого імені будь-якій особі на підставі договору купівлі-продажу. Наведена вище обставина (поява в Державному реєстрі речових прав на нерухоме майно відомостей про іпотеку/позику/обтяження) чітко демонструє намір сторони відповідача реалізувати нерухоме майно позивача. Забезпечення позову є засобом, спрямованим на запобігання можливим порушенням майнових прав чи охоронюваних законом інтересів юридичної або фізичної особи. Умовою застосування заходів до забезпечення позову є достатньо обґрунтоване припущення, що майно може зникнути, зменшитись за кількістю або погіршитись за якістю на момент виконання рішення. Предметом спору є, фактично право позивача на вільне володіння, користування та розпорядження своїм нерухомим майном та без позапроцесуального впливу третіх осіб, що у випадку відчуження предмету іпотеки, призведе до утруднення відновлення порушених прав позивача. Підстави для зустрічного забезпечення відсутні, оскільки нерухоме майно перебуває у власності позивача, відповідач не несе жодних витрат на утримання згаданого майна та до вказаного майна не має жодного відношення.

Уманський міськрайонний суд Черкаської області ухвалою від 23 липня 2021 року заяву про забезпечення позову задовольнив частково. Заборонив ОСОБА_2 , уповноваженим особам від імені ОСОБА_2 , державним реєстраторам, державним та приватним нотаріусам та будь-яким іншим особам вносити відомості до Єдиного державного реєстру речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень, пов`язані з відчуженням нерухомого майна: земельної ділянки, кадастровий номер :02:005:0377, площею 0,1000 га, цільове призначення: для будівництва і обслуговування житлового будинку, господарських споруд (присадибна ділянка), адреса: АДРЕСА_1 .

Не погоджуючись з ухвалою суду першої інстанції, ОСОБА_3 як особа, яка не брала участі у справі, звернувся до апеляційного суду з апеляційною скаргою.

Черкаський апеляційний суд постановою від 07 грудня 2021 року апеляційну скаргу ОСОБА_3 задовольнив частково. Ухвалу Уманського міськрайонного суду Черкаської області від 23 липня 2021 року скасував, заяву про забезпечення позову передав до суду першої інстанції для продовження розгляду.

Адвокат Могильницький В. Ю. як представник ОСОБА_1 04 січня 2022 року подав засобами поштового зв`язку касаційну скаргу на постанову Черкаського апеляційного суду від 07 грудня 2021 року, в якій, посилаючись на неправильне застосування апеляційним судом норм матеріального права та порушення норм процесуального права, просив скасувати оскаржуване судове рішення та залишити без змін ухвалу суду першої інстанції.

Касаційна скарга мотивована тим, що ОСОБА_1 лише з вимоги ОСОБА_3 від 12 серпня 2021 року дізнався про смерть відповідача у справі, отже позов пред`явлено у період відсутності у позивача інформації щодо смерті останнього. Саме підтвердження смерті відповідача надано позивачу разом з примірником апеляційної скарги, де була наявна копія свідоцтва про смерть Пінто Ісраеля в Державі Ізраїль. Таким чином, ні позивач, ні тим більше суд першої інстанції, не мав реальної можливості отримати інформацію про смерть відповідача станом на 23 липня 2021 року. Вважає, що в ухвалі суду першої інстанції коректно обґрунтовані підстави для застосування визначеного судом заходу забезпечення позову. Станом на сьогоднішній день ОСОБА_3 перереєстрував на себе права іпотекодержателя зі спірної земельної ділянки, а тому у нього відсутні жодні перешкоди для подальшого перепродажу земельної ділянки, що однозначно унеможливить виконання рішення суду у разі задоволення позову. Наведене свідчить про реальну загрозу утруднення виконання можливого судового рішення та очевидність загрози порушення законних прав та інтересів позивача в разі невжиття заходів забезпечення позову.

Вивчивши касаційну скаргу та додані до неї матеріали, Верховний Суд дійшов висновку про відмову у відкритті касаційного провадження з наступних підстав.

Частиною другою статті 389 ЦПК України визначено, що підставами касаційного оскарження судових рішень, зазначених у пунктах 2, 3 частини першої цієї статті, є неправильне застосування судом норм матеріального права чи порушення норм процесуального права.

Відповідно до частини першої, другої статті 149 ЦПК України суд за заявою учасника справи має право вжити передбачених статтею 150 цього Кодексу заходів забезпечення позову. Забезпечення позову допускається як до пред`явлення позову, так і на будь-якій стадії розгляду справи, якщо невжиття таких заходів може істотно ускладнити чи унеможливити виконання рішення суду або ефективний захист, або поновлення порушених чи оспорюваних прав або інтересів позивача, за захистом яких він звернувся або має намір звернутися до суду.

Згідно з пунктами 2, 4 частини першої, частиною третьою статті 150 ЦПК України позов забезпечується забороною вчиняти певні дії; забороною іншим особам вчиняти дії щодо предмета спору або здійснювати платежі, або передавати майно відповідачеві чи виконувати щодо нього інші зобов`язання. Заходи забезпечення позову мають бути співмірними із заявленими позивачем вимогами.

Статтею 25 ЦК України визначено, що цивільну правоздатність мають усі фізичні особи. Цивільна правоздатність фізичної особи виникає у момент її народження та припиняється у момент її смерті.

Таким чином на момент звернення з позовом до суду відповідач у справі має бути живим та мати, зокрема цивільну правоздатність.

У частині першій статті 55 ЦПК України передбачено, що у разі смерті фізичної особи, припинення юридичної особи, заміни кредитора чи боржника у зобов`язанні, а також в інших випадках заміни особи у відносинах, щодо яких виник спір, суд залучає до участі у справі правонаступника відповідної сторони або третьої особи на будь-якій стадії судового процесу.

Тлумачення частини першої статті 55 ЦПК України свідчить, що процесуальне правонаступництво - це заміна сторони або третьої особи (правопопередника) іншою особою (правонаступником) у зв`язку із вибуттям із процесу суб`єкта спірного або встановленого рішенням суду правовідношення, за якої до правонаступника переходять усі процесуальні права та обов`язки правопопередника і він продовжує в цивільному судочинстві участь останнього.

Отже, правонаступників у справі можна залучити тільки у випадку, коли смерть особи сталася вже після набуття нею статусу сторони у справі, тобто після відкриття провадження у справі.

Залучення судом правонаступника відповідача, який помер ще до звернення позивача до суду, потребує зміни підстав та предмету позову, оскільки вимоги до відповідача і до його спадкоємця мають різні матеріально-правові підстави, що в свою чергу порушує принцип диспозитивності цивільного процесу, а також суперечить принципу щодо неможливості одночасної зміни і підстав, і предмету позову.

Апеляційним судом встановлено, що відповідно до змісту договору купівлі-продажу земельної ділянки ОСОБА_4 продав, а громадянин Франції - ОСОБА_1 купив земельну ділянку 0,1000 га земель під будівлями, лісами та іншими угіддями, кадастровий номер :02:005:0377, надану для будівництва та обслуговування жилого будинку, господарських будівель і споруд, яка розташована в АДРЕСА_1 . Продаж земельної ділянки проведена за ціною 33 590 грн.

Згідно з витягом з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно та реєстру прав власності на нерухоме майно, Державного реєстру іпотек, Єдиного реєстру заборон відчуження об`єктів нерухомого майна щодо об`єкта нерухомого майна, щодо земельної ділянки 0,1000 га, кадастровий номер :02:005:0377, зареєстровано обтяження, підставою для якого зазначено договір іпотеки, серія та номер: 1008, виданий 27 квітня 2017 року, приватним нотаріусом Уманського міського нотаріального округу Черкаської області Черповецькою І. Ю. Правочином в якому встановлено основне зобов`язання є договір позики на суму 13 150 000 грн, серія та номер: 1007, виданий 27 квітня 2017 року, посвідчений приватним нотаріусом Уманського міського нотаріального округу Черкаської області Черповецькою І. Ю. Термін виконання основного зобов`язання, до 27 квітня 2020 року.

Відповідно до належно засвідченої апостильованої копії свідоцтва про смерть, громадянин Держави Ізраїль - ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , помер в Єрусалимі в клініці ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_2 .

З довідки, яка видана громадянину Держави Ізраїль - ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , видно, що відповідно до справи № 11/2019 року, яка заведена приватним нотаріусом Уманського міського нотаріального округу Марченко Н. М., 18 червня 2019 року, до майна померлого ІНФОРМАЦІЯ_2 громадянина Держави Ізраїль - ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , він є єдиним спадкоємцем за законом вищевказаного померлого.

Відповідно до довідки про реєстрацію місця проживання громадянина Держави Ізраїль ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , зареєстрований на АДРЕСА_2 .

Суд першої інстанції вирішуючи питання про забезпечення позову до відкриття провадження у справі та набуття фізичними особами статусу відповідних сторін, вирішив питання щодо прав та інтересів особи, процесуальна правоздатність якої припинена 26 грудня 2018 року.

Отже, встановивши, що суд першої інстанції не правильно встановив зміст та наявність спірних правовідносин, предмет та підстави заяви про забезпечення позову, апеляційний суд дійшов правильного висновку про скасування ухвали про забезпечення позову.

Відповідно до частини четвертої статті 394 ЦПК України у разі оскарження ухвали (крім ухвали, якою закінчено розгляд справи) суд може визнати касаційну скаргу необґрунтованою та відмовити у відкритті касаційного провадження, якщо правильне застосовування норми права є очевидним і не викликає розумних сумнівів щодо її застосування чи тлумачення.

Аргументи касаційної скарги не спростовують висновків суду, правильне застосовування апеляційним судом норм права є очевидним і не викликає розумних сумнівів щодо їх застосування чи тлумачення, а наведені у скарзі доводи не дають підстав для висновку про незаконність судового рішення.

З огляду на викладене, у відкритті касаційного провадження необхідно відмовити, оскільки касаційна скарга є необґрунтованою, а оскаржуване судове рішення є законним, ухвалено з додержанням норм права, підстави для його скасування відсутні.

Керуючись частиною четвертою статті 394 ЦПК України, Верховний Суд у складі колегії суддів Другої судової палати Касаційного цивільного суду,

УХВАЛИВ:

Відмовити у відкритті касаційного провадження за касаційною скаргою адвоката Могильницького Віктора Юрійовича як представника ОСОБА_1 на постанову Черкаського апеляційного суду від 07 грудня 2021 року у справі за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , третя особа - приватний нотаріус Уманського міського нотаріального округу Черповицька Інна Юріївна, про визнання неукладеним договору позики, договору іпотеки та скасування записів, за заявою ОСОБА_1 про забезпечення позову.

Копію ухвали та додані до скарги матеріали направити заявнику.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Судді: А. Ю. Зайцев

Є. В. Коротенко

М. Ю. Тітов