Справа № 639/1779/21
Провадження № 2/639/51/22
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

21 січня 2022 року Жовтневий районний суд м. Харкова у складі:

головуючого судді - Труханович В.В.,

за участю секретаря - Усиченко К.І.,

позивача - ОСОБА_1 ,

відповідача - ОСОБА_2 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в приміщенні Жовтневого районного суду м. Харкова в порядку загального позовного провадження цивільну справу № 639/1779/21 за позовною заявою ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , 3-тя особа Державний нотаріус Другої Харківської міської державної нотаріальної контори Східного міжрегіонального Міністерства управління юстиції (м. Харкова) про встановлення факту родинних відносин і визнання права власності у порядку спадкування за законом,

ВСТАНОВИВ :

17 березня 2021 року до Жовтневого районного суду м. Харкова звернувся ОСОБА_1 із позовною заявою до ОСОБА_2 , 3-тя особа Державний нотаріус Другої Харківської міської державної нотаріальної контори Головного територіального управління юстиції у Харківській області про встановлення факту родинних відносин і визнання права власності у порядку спадкування за законом, в якому просив суд визнати факт родинних відносин, а саме встановити факт, що ОСОБА_1 є сином ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 ; визнати за ОСОБА_1 право власності в порядку спадкування за законом на спадкове майно померлої ОСОБА_3 , а саме квартиру АДРЕСА_1 ; визнати за ОСОБА_1 право власності в порядку спадкування за законом на спадкове майно померлої ОСОБА_3 , а саме земельну ділянку площею 0,15 га, що розташована на території Манчеківської селищної ради в АДРЕСА_2 .

В обґрунтування позову позивач посилається на те, що він, ОСОБА_1 народився ІНФОРМАЦІЯ_2 .

ІНФОРМАЦІЯ_3 померла його мати ОСОБА_3 .

04.10.2018 року позивач звернувся до нотаріальної контори з заявою про прийняття спадщини після смерті його матері, яка на час смерті проживала за адресою: АДРЕСА_3 . Однак, у видачі свідоцтва про право на спадщину було відмовлено оскільки відсутні документи на підтвердження родинних зв`язків.

Так, в свідоцтві про народження ОСОБА_1 його матір`ю зазначена ОСОБА_3 . А в свідоцтві про смерть спадкодавця ОСОБА_3 . Даних про зміну прізвища ОСОБА_3 на ОСОБА_3 у спадковій справі немає.

Однак, на думку позивача, факт родинних відносин між ним та спадкодавцем ОСОБА_3 підтверджується документами, які були видані під час життя матері, за якими можливо чітко прослідкувати наявність родинного зв`язку ОСОБА_1 та ОСОБА_3 , як матері та сина.

Позивач вважає, що у нього наявні документи, за якими чітко прослідковується зміна прізвища його матір`ю: ОСОБА_3 , ОСОБА_3 , ОСОБА_3 , ОСОБА_3 .

ОСОБА_1 зазначає, що після смерті його матері, ОСОБА_3 залишилися спадкоємці першої черги, її діти, він - ОСОБА_1 , та відповідач ОСОБА_2 .

Позивач, як спадкоємець першої черги за законом звернувся до нотаріальної контори для оформлення своїх спадкових прав, однак з причин, які зазначені вище не можу їх оформити у позасудовому порядку.

Вказані обставини і вимусили позивача звернутися до суду з зазначеною позовною заявою.

УхвалоюЖовтневого районного суду м. Харкова від 18.03.2021 позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , 3-тя особа Державний нотаріус Другої Харківської міської державної нотаріальної контори Головного територіального управління юстиції у Харківській області про встановлення факту родинних відносин і визнання права власності у порядку спадкування за законом залишено без руху, наданий строк для усунення недоліків.

УхвалоюЖовтневого районного суду м. Харкова від 28.07.2021 прийнято позовну заяву до розгляду та відкрито загальне позовне провадження у цивільній справі за позовною заявою ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , 3-тя особа Державний нотаріус Другої Харківської міської державної нотаріальної контори Головного територіального управління юстиції у Харківській області про встановлення факту родинних відносин і визнання права власності у порядку спадкування за законом. Призначено підготовче судове засідання.

УхвалоюЖовтневого районного суду м. Харкова від 26.10.2021 закрито підготовче провадження за позовною заявою ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , 3-тя особа Державний нотаріус Другої Харківської міської державної нотаріальної контори Головного територіального управління юстиції у Харківській області про встановлення факту родинних відносин і визнання права власності у порядку спадкування за законом. Призначено справу до судового розгляду в судове засідання.

В судовому засідання позивач ОСОБА_1 заявлений позов підтримав та дав пояснення про обставини, які викладені у рішенні вище.

Відповідач ОСОБА_2 в судовому засіданні позов визнала та пояснила, що позивач є її рідним братом по лінії матері. Їх мати ОСОБА_3 померла ІНФОРМАЦІЯ_3 , після її смерті відкрилася спадщина. Відповідач не заперечує проти того, що б за позивачем було визнано право власності на все спадкове майно, що залишилося після смерті їх матері ОСОБА_3 .

Представник 3-тьої особи Другої Харківської міської державної нотаріальної контори Східного міжрегіонального Міністерства управління юстиції (м. Харкова) в судове засідання не з`явився, про день, час та місце судового розгляду повідомлявся, надав заяв про розгляд справи у його відсутність, рішення прийняти на розсуд суду.

Суд, вислухавши пояснення сторін, дослідивши матеріали справи, встановив наступні обставини та відповідні ним правовідносини.

Відповідно до ч.1 ст. 13 ЦПК України суд розглядає справи не інакше як за звернення особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках.

Частиною3 статті 12 ЦПК України передбачено, що кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом.

Згідно до ч. 1 ст. 76 ЦПК України доказами є будь-які фактичні дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин, що обґрунтовують вимоги і заперечення сторін, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи.

Частиною 6 статті 81 ЦПК України передбачено, що доказування не може ґрунтуватися на припущеннях.

Як вбачається з положень ч. 1 ст. 89 ЦПК України, суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів.

Так, в судовому засіданні було встановлено, що ІНФОРМАЦІЯ_3 у м. Харкові померла ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 . ( а.с. 25)

Після смерті ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_3 , П`ятою ХДНК 10.03.2017 року було заведена спадкова справа, що підтверджується Витягом про реєстрацію в Спадковому реєстрі. ( а.с. 26)

Державним нотаріусам 5-тої ХДНК 04.10.2018 року винесено постанову про відмову у вчинені нотаріальної дії гр. ОСОБА_1 щодо його прохання оформити його спадкові права за законом, на майно, що належало його померлій ІНФОРМАЦІЯ_3 матері, ОСОБА_3 , оскільки відсутні документи, які підтверджують їх родинний зв`язок. ( а.с. 27)

В судовому засіданні позивач ОСОБА_1 пояснив, що померла ОСОБА_3 це його рідна мати. За життя його мати неодноразово змінювала своє прізвище, що можливо прослідкувати за документами, які надані в якості доказів. Однак, у зв`язку з тим, що в свідоцтві про його народження прізвище матері зазначено як ОСОБА_3 , а згідно свідоцтва про смерть прізвище померлої вказано ОСОБА_3 , йому було відмовлено у оформленні спадкових прав. У зв`язку з чим, позивач і просить суд встановити факт родинних відносин.

Частиною 2 ст. 315 ЦПК України передбачено, що у судовому порядку можуть бути встановлені також інші факти, від яких залежить виникнення, зміна або припинення особистих чи майнових прав фізичних осіб, якщо законом не визначено іншого порядку їх встановлення.

При вирішенні справи суд виходить з положень п. 2 ППВСУ № 7 від 30.05.2008 року «Про судову практику у справах про спадкування», яким передбачено, що справи про спадкування розглядаються судами за правилами позовного провадження, якщо особа звертається до суду з вимогою про встановлення фактів, що мають юридичне значення, які можуть вплинути на спадкові права й обов`язки інших осіб та (або) за наявності інших спадкоємців і спору між ними.

Як вбачається зі свідоцтва про народження ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , його матір`ю вказана ОСОБА_3 . ( а.с. 44)

З Витягу з Державного реєстру актів цивільного стану громадян про шлюб щодо підтвердження дошлюбного прізвища вбачається, що ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 зареєструвала шлюб з ОСОБА_9 , після якого змінила прізвище з ОСОБА_3 на ОСОБА_3 . ( а.с. 43)

Згідно копії трудової книжки, яка видана 12.12.1953 року, вбачається, що неодноразово змінювалося прізвище ОСОБА_3 , ОСОБА_3 , ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1. ( а.с. 29- 35)

З вкладишу до трудової книжки, який заповнений 05.06.1969 року вбачається зміна прізвища ОСОБА_3 на ОСОБА_3 . ( а.с. 36)

Також на підтвердження факту родинних відносин позивачем було надані архівні довідки, з яких вбачається, що ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 з листопада 1944 року разом з іншими членами родини знаходилася на спец поселенні у лісопункті Шожма Няндомського р-на Архангельської області. ( а.с. 45-46)

Приймаючи до уваги сукупність доказів юридичного факту родинних відносин між ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_2 та його матір`ю, ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1, яка померла ІНФОРМАЦІЯ_3 , суд вважає, що такий факт знайшов своє підтвердження в ході судового розгляду справи і був доведений матеріалами справи.

Як зазначалося у рішенні вище ІНФОРМАЦІЯ_3 у м. Харкові померла ОСОБА_3 . ( а.с. 25)

Після смерті ОСОБА_3 відкрилася спадщина.

Стаття 1220 ЦК України передбачає, що спадщина відкривається внаслідок смерті особи або оголошення її померлою. Часом відкриття спадщини є день смерті особи або день, з

якого вона оголошується померлою.

Для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини. (ч. 1 ст. 1269, ч. 1 ст. 1270 ЦК України)

Відповідно до ст. ст. 1216, 1217 ЦК України спадкуванням є перехід прав та обов`язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця), до інших осіб (спадкоємців). Спадкування здійснюється за заповітом або за законом.

Даних про те, що померла ОСОБА_3 за життя склала заповіт матеріали справи не містять.

У статті 1223 ЦК України зазначено, що у випадку відсутності заповіту, визнання його недійсним, неприйняття спадщини або відмови від її прийняття спадкоємцями за заповітом, а також у випадку не охвату заповітом усієї спадщини право на спадкування за законом отримують особи, визначені у статтях 1261-1265 Кодексу.

Частиною 1 ст. 1258 ЦК України передбачено, що спадкоємці за законом одержують право на спадкування почергово.

Статтею 1261 ЦК України передбачено, що у першу чергу право на спадкування за законом мають діти спадкодавця, у тому числі зачаті за його життя і народжені після його смерті, той з подружжя, що його пережив, і батьки.

Судом встановлено, що після смерті ОСОБА_3 залишився спадкоємець першої черги син (позивач по справі) ОСОБА_1 , який у встановленому законом порядку подав заяву до нотаріальної контори про прийняття спадщини після смерті матері.

В судовому засіданні відповідач ОСОБА_2 пояснила, що вона також відноситься до першої черги спадкоємців, оскільки є донькою спадкодавця. Вона звернулась до нотаріальної контори з заявою про прийняття спадщини після смерті матері, але не зважаючи на це не заперечує, щоб право власності на спадкове майно було визнано за позивачем.

Також сторони пояснили, що після смерті ОСОБА_3 залишився ще один спадкоємець першої черги за правом представлення ОСОБА_11 , син їх померлої сестри ОСОБА_12 , яка в свою чергу є донькою померлої ОСОБА_3 .

Згідно до ч.1 ст. 1268 ЦК України спадкоємець за заповітом чи за законом має право прийняти спадщину або не прийняти її.

Спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини.

Як вбачається з матеріалів справи, після померлої ІНФОРМАЦІЯ_3 ОСОБА_3 була заведена спадкова справа №139/2017. ( а.с. 26)

Постановою про відмову у вчинені нотаріальних дій від 04.10.2018 ОСОБА_1 було відмовлено у видачі свідоцтва про право на спадщину за законом після смерті ОСОБА_3 , померлої ІНФОРМАЦІЯ_3 . ( а.с. 27)

Відповідно до ст. 13 ЦПК України суд, здійснюючи правосуддя, захищає права, свободи та інтереси фізичних осіб та юридичних осіб у спосіб, визначений законами України, але в межах заявлених ними вимог і на підставі доказів сторін та інших осіб, які беруть участь у справі.

Позивач ОСОБА_1 зазначив, що відповідач ОСОБА_2 є донькою померлої ОСОБА_3 , а отже також є спадкоємицею першої черги за законом.

Матеріали справи містять копію свідоцтва про народження ІНФОРМАЦІЯ_7 ОСОБА_2 , матір`ю якої є ОСОБА_3 . ( а.с. 28)

Однак, доказів зміни прізвища ОСОБА_2 на ОСОБА_14 матеріали справи не містять. Також в судовому засіданні було встановлено, що після смерті ОСОБА_3 залишився ще один спадкоємець першої черги за правом представлення ОСОБА_11 .

Як пояснив позивач, у ОСОБА_3 було троє дітей: позивач по справі, ОСОБА_1 , відповідач ОСОБА_2 та ОСОБА_12 . Остання померла. ОСОБА_11 є сином померлої ОСОБА_12 .

Однак, будь-яких доказів на підтвердження даних обставин матеріали справи не містять.

Відповідно до ч.1 ст. 1266 ЦК України, внуки, правнуки спадкодавця спадкують ту частку спадщини, яка належала б за законом їхнім матері, батькові, бабі, дідові, якби вони були живими на час відкриття спадщини.

Отже, встановити чи є ОСОБА_11 спадкоємцем за правом представлення після померлої ОСОБА_3 не представляється за можливе.

Суд зазначає, що обов`язковим при розгляді справи про спадкування є перевірка наявності або відсутності спадкової справи стосовно спадкодавця у державній нотаріальній конторі за місцем відкриття спадщини.

Відповідно до ч.1 ст. 84 ЦПК України, учасник справи, у разі неможливості самостійно надати докази, вправі подати клопотання про витребування доказів судом.

Клопотання про витребування доказів, а саме відомостей про коло спадкоємців, які залишилися після смерті ОСОБА_3 , про отримання свідоцтва про право на спадщину та інше сторонами заявлено не було.

Отже, суд позбавлений можливості встановити чи зверталися ОСОБА_2 та ОСОБА_11 у встановлений законом строк до нотаріальної контори з заявою про прийняття спадщини після смерті ОСОБА_3 .

Статтею 16 ЦК України встановлено, що звертаючись до суду, позивач за власним розсудом обирає спосіб захисту.

Матеріали справи свідчать про те, що позовні вимоги ОСОБА_1 про визнання права власності на спадкове майно, заявлені лише до доньки спадкодавця ОСОБА_2 .

Сторони не заперечують, що спадкоємцями першої черги після смерті ОСОБА_3 є її син ОСОБА_1 , донька ОСОБА_2 , онук ОСОБА_11 за правом представлення.

Однак, у зв`язку з тим, що позивачем не було заявлено клопотання про витребування з нотаріальної контори даних про осіб, які зверталися з заявами про прийняття спадщини або про відмову від прийняття після смерті ОСОБА_3 , встановити коло спадкоємців, які у встановленому законом порядку прийняли спадщину, не можливо.

Відповідно до першого речення ч. 1 ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом, який вирішить спір щодо його прав та обов`язків цивільного характеру або встановить обґрунтованість будь-якого висунутого проти нього кримінального обвинувачення.

Частиною 1 ст. 1 Першого протоколу до Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод кожна фізична або юридична особа має право мирно володіти своїм майном. Ніхто не може бути позбавлений своєї власності інакше як в інтересах суспільства і на умовах, передбачених законом і загальними принципами міжнародного права.

На переконання суду, виходячи з цих вимог, вирішення питання щодо права на майно особи, позбавлення такої особи майна можливо в судовому порядку лише за участі всіх власників у судовому процесі в якості відповідача.

Крім того, суд зазначає про те, що позивач просить суд визнати за ним право власності в порядку спадкування за законом після смерті його матері ОСОБА_3 на квартиру, яка знаходиться за адресою: АДРЕСА_3 та на земельну ділянку площею 0.15 га, що розташована на території Манченківської селищної ради в АДРЕСА_2 .

Відповідно до ст. 1218 ЦК України до складу спадщини входять усі права та обов`язки, що належали спадкодавцеві на момент відкриття спадщини і не припинилися внаслідок його смерті.

Матеріали справи містять Свідоцтво про право власності на житло від 20.04.1999 р. № НОМЕР_1 , з якого вбачається що ОСОБА_3 , ОСОБА_12 , ОСОБА_11 на праві спільної сумісної власності належить квартира, яка знаходиться за адресою: АДРЕСА_3 . ( а.с. 57)

Отже, спадкодавцю ОСОБА_3 на праві власності належала частина квартири АДРЕСА_1 , а не квартира в цілому, як то зазначає позивач.

В якості доказів на підтвердження права власності на земельну ділянку, позивачем було додано договір на будівництво жилого будинку на праві приватної власності, з якого вбачається, що ОСОБА_3 була виділена земельна ділянка для будівництва жилого будинку АДРЕСА_2 . ( а.с. 47- 51)

Будь-яких правовстановлюючих документів щодо право власності спадкодавця ОСОБА_3 на вищезазначену земельну ділянку матеріали справи не містять.

Таким чином, позивачем не доведено суду обсяг спадкового майна, який би належав спадкодавцю на момент відкриття спадщини.

З огляду на викладене, суд приходить до висновку про відмову у задоволені позову ОСОБА_1 в частині визнання права власності в порядку спадкування за законом з підстав не залучення до участі у справі повного коло спадкоємців та недоведеністю розміру спадкового майна.

На підставі викладеного, суд приходить до висновку про часткове задоволення позову ОСОБА_1 .

У відповідності до ст. 141 ЦПК України судові витрати залишаються за позивачем.

На підставі викладеного та керуючись ст. ст. 4, 5 , 13, 76-81, 133, 141, 223, 259, 265 ЦПК України, ст.ст. 1216, 1217, 1220, 1223, 1233, 1268, 1269, 1270 ЦК України, суд

ВИРІШИВ :

Позовні вимоги ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , 3-тя особа Державний нотаріус Другої Харківської міської державної нотаріальної контори Східного міжрегіонального Міністерства управління юстиції (м. Харкова) про встановлення факту родинних відносин і визнання права власності у порядку спадкування за законом - задовольнити частково.

Встановити юридичний факт родинних відносин, відповідно до якого ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_2 є сином ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , померлої ІНФОРМАЦІЯ_3 у м. Харкові.

У задоволені іншої частини позову ОСОБА_1 - відмовити.

Рішення може бути оскаржено в апеляційному порядку безпосередньої до Харківського апеляційного суду шляхом подачі апеляційної скарги протягом тридцяти днів з дня складання повного тексту судового рішення.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкриття чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Найменування сторін:

Позивач: ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , зареєстрований за адресою: АДРЕСА_4 , ІПН НОМЕР_2 .

Відповідач: ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_9 , зареєстрована за адресою.: АДРЕСА_5 , ІПН НОМЕР_3 .

3-тя особа: Друга Харківська міська державна нотаріальна контора Східного міжрегіонального Міністерства управління юстиції (м. Харкова), розташована за адресою: м. Харків, вул. Озерянська, 6, .

Повний текст виготовлено 25 січня 2022 року.

Суддя В. В. Труханович