П О С Т А Н О В А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

19 січня 2022 року місто Київ

Єдиний унікальний номер справи 757/8696/20-ц

Номер провадження 22-ц/824/111/2022

Київський апеляційний суд у складі колегії суддів судової палати з розгляду цивільних справ: судді-доповідача - Вербової І.М., суддів Нежури В. А., Соколової В. В.,

за участю секретаря судового засідання - Івасенко І.А.,

вивчивши апеляційну скаргу ОСОБА_1 на ухвалу Печерського районного суду міста Києва від 23 вересня 2021 року, постановлену під головуванням судді Волкової С. Я., у справі за позовом ОСОБА_2 до Товариства з обмеженою відповідальністю «Промислово-зернова компанія України», ОСОБА_1 , третя особа: Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку «Печерська мрія» про визнання права спільної сумісної власності на допоміжні приміщення будинку,

в с т а н о в и в :

У лютому 2020 року ОСОБА_2 звернувся до Печерського районного суду міста Києва з позовом, з урахуванням подальших уточнень, до Товариства з обмеженою відповідальністю «Промислово-зернова компанія України», ОСОБА_1 , третя особа: Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку «Печерська мрія» про визнання права спільної сумісної власності на допоміжні приміщення будинку.

У серпні 2021 року ОСОБА_1 подано клопотання про призначення по даній справі судової будівельно-технічної експертизи, на вирішення якої поставити наступні питання: яке функціональне призначення водозбірного приямку, що знаходиться (фактично облаштований) у нежитловому приміщенні (групи нежитлових приміщень) № 119 згідно проектної документації та експлікації приміщення ЖЕП № 10 (площею 162,65 кв.м) на відмітці -6,600 житлового будинку по АДРЕСА_1 : для відкачування води з усього підвалу будинку на відмітці - 6,600? для відкачування води з суміжного приміщення індивідуального теплового пункту будинку? для відкачування води (санітарно-технічного обслуговування) виключно приміщення № 119 (приміщення ЖЕП № 10)? Чи відповідає фактичне місце облаштування водозбірного приямку в нежитловому приміщенні № 119 (приміщення ЖЕП № 10) Державним будівельним нормам України, нормам проектування теплових пунктів, що діяли в період проектування та будівництва будинку по АДРЕСА_1 протягом 2003-2005 років, та робочій проектній та технічній документації стосовно будівництва приміщень підвалу будинку на відмітці - 6,600? Чи є в наявності у нежитловому приміщенні № 119 (приміщення ЖЕП № 10) будь-які загальнобудинкові, санітарно-технічні та інженерно-технічні комунікації та обладнання житлового будинку по АДРЕСА_1 ? Яке функціональне призначення приміщення: групи приміщень 119 (загальною площею 165,9 кв.м.; адреса: АДРЕСА_1 ; номер запису про право власності: 33795665; дата державної реєстрації: 23.10.2019 р.; підстава виникнення права власності: договір купівлі-продажу номер 2637 від 23.10. 2019 р.; власник: ОСОБА_1 ) та чи належить вказане приміщення до нежитлових приміщень багатоквартирного будинку?

Зазначене клопотання обґрунтоване тим, що він не згоден із наявними в матеріалах справи висновками експертів складених за результати проведення судових будівельно-технічних експертиз, оскільки вони були проведені з певними порушеннями та за відсутності витребуваних судом документів.

Ухвалою Печерського районного суду міста Києва від 23 вересня 2021 року (т. ІV а.с. 66-71) у задоволенні клопотання відповідача ОСОБА_1 про призначення судової будівельно-технічної експертизи, відмовлено, з ініціативи суду призначено у справі № 757/8696/20-ц додаткову судову будівельно-технічну експертизу, на вирішення якої поставлено наступні питання: Яке функціональне призначення приміщень: котельні, загальною площею 125,9 кв.м, та приміщення підвалу № 131, загальною площею 171,4 кв.м, що знаходиться за адресою: АДРЕСА_1 ? Чи належать ці приміщення до допоміжних ? Чи є група нежитлових приміщень № 119 (загальна площа 165, 9 кв.м; адреса: АДРЕСА_1 ; номер запису про право власності: 33795665; дата державної реєстрації: 23.10.2019 р.; підстава виникнення права власності: договір купівлі-продажу номер 2637 від 23.10.2019 р. ; власник: ОСОБА_1 ) одним і тим самим приміщенням, що і підвал № 131, загальною площею 171,4 кв.м, що знаходиться за адресою: АДРЕСА_1 , або частиною цього приміщення? Яке функціональне призначення приміщення: група нежитлових приміщень № 119 (загальною площею 165,9 кв.м; адреса: АДРЕСА_1 ; номер запису про право власності: 33795665; дата державної реєстрації: 23.10. 2019 р.; підстава виникнення права власності: договір купівлі-продажу номер 2637 від 23.10.2019 р.; власник: ОСОБА_1 )? Чи належить група цих приміщень до допоміжних ?

Виконання ухвали суду доручено експерту Товариства з обмеженою відповідальністю «Науково-технічний центр «Будівельна експертиза» Ярмоленку Миколі Григоровичу. Експерта попереджено про кримінальну відповідальність за завідомо неправдивий висновок та за відмову без поважних причин від виконання покладених на них обов`язків. В розпорядження експерта надано матеріали цивільної справи № 757/8696/20-ц. Оплату за проведення будівельно-технічної експертизи покладено на позивача ОСОБА_2 .

Не погоджуючись з вищевказаною ухвалою суду, 08 жовтня 2021 року ОСОБА_1 подав апеляційну скаргу у якій, посилаючись на порушення норм матеріального та процесуального права, просив ухвалу Печерського районного суду міста Києва від 23 вересня 2021 року скасувати та направити справу для продовження розгляду до суду першої інстанції.

Апеляційна скарга обґрунтована тим, що нежитлове приміщення № 119 (група приміщень № 119) проектувалось, як приміщення ЖЕП № 10 та було об`єктом інвестування ТОВ «ЖЕП «Щорса, 32», яке після підписання 17 листопада 2008 року акту прийому-передачі та державної реєстрації права власності на нього 06 травня 2019 року за ТОВ «ЖЕП «Щорса, 32», є самостійним, окремим об`єктом нерухомого майна та не належить до допоміжних приміщень багатоквартирного будинку АДРЕСА_1 . Таким чином, вищевказане приміщення є нежитловим, що не може бути спростовано висновком експерта.

Скаржник зазначає, що для з`ясування достовірності інформації внесеної до Державного реєстру речових прав на нерухоме майно щодо приміщень № 119, не потрібні спеціальні знання у сфері іншій, ніж право. Крім того, експерт якому доручено проведення експертизи, не володіє спеціальними знаннями, які б дозволили йому спростувати вищевказані відомості.

На думку скаржника, експертиза на виконання вимог ухвали суду від 18 березня 2021 року проводилась експертом до отримання експертною установою вищевказаної ухвали та матеріалів справи. Крім того, натуральне обстеження та фото фіксація об`єкту дослідження з метою проведення експертиз, проводились у присутності позивача, що є порушенням п. 2.3 Інструкції про проведення судових експертиз, а висновки експерта ґрунтуються на неналежних та недопустимих доказах, які не були долучені до матеріалів справи. Також, у оскаржуваній ухвалі не зазначено, які саме висновки експерта суд вважає неповними.

Ухвалою Київського апеляційного суду від 03 грудня 2021 року, відкрито апеляційне провадження за поданою апеляційною скаргою, надано строк для подачі відзиву.

Ухвалою Київського апеляційного суду від 03 грудня 2021 року закінчено проведення підготовчих дій, справу призначено до розгляду у судовому засіданні з повідомленням учасників справи.

15 грудня 2021 року від позивача на адресу Київського апеляційного суду надійшов відзив на апеляційну скаргу з відповідними підтвердженнями про направлення його копії усім учасникам справи.

З вказаного відзиву вбачається, що позивач не погоджується з доводами апеляційної скарги та просить залишити її без задоволення, а оскаржувану ухвалу суду, без змін.

Позивач зазначає, що оскаржувана ухвала є виконаною, а відтак, не перешкоджає подальшому розгляду у справі. Натомість, подання відповідачем даної апеляційної скарги свідчить про його бажання затягнути судовий розгляд справи.

Позивач зазначає, що відповідач просив призначити не повторну судову будівельно-технічну експертизу, а первинну експертизу, що не є можливим з огляду на те, що окремі питання вже були вирішені експертом. При цьому, при підготовці відповідного висновку експертом не досліджено низку документів, що свідчить про неповноту такого висновку та є підставою для призначення додаткової експертизи. Разом з тим, клопотання про призначення саме повторної експертизи, сторонами не заявлялося. Крім того, клопотання про призначення повторної експертизи є передчасним.

На думку позивача, ОСОБА_1 було відомо про те, що приміщення № 131 розташоване за адресою: АДРЕСА_1 є допоміжним та свідомо зареєстрував за собою право власності на нього під іншим номером.

У судовому засіданні представник скаржника - адвокат Зарубін О.О. підтримав доводи апеляційної скарги та просив її задовольнити з підстав, зазначених у ній.

Представник позивача - адвокат Маляр С.А. заперечував проти доводів апеляційної скарги та просив залишити її без задоволення, а оскаржувану ухвалу суду, без змін.

Представники відповідача ТОВ «Промислово-зернова компанія України» та третьої особи ОСББ «Печерська мрія» до суду апеляційної інстанції не з`явились, про дату, час та місце розгляду справи повідомлені належним чином, що підтверджується рекомендованими повідомленнями про вручення поштових відправлень у зв`язку з чим, колегія суддів вважала за можливе розпочати та завершити розгляд справи за відсутності осіб, що не з`явились.

Заслухавши доповідь судді-доповідача, вислухавши доводи та заперечення учасників справи, з`ясувавши обставини справи, перевіривши законність та обґрунтованість оскаржуваного судового рішення в межах доводів апеляційної скарги, колегія суддів дійшла висновку про відсутність підстав для її задоволення, виходячи з наступного.

Виходячи зі змісту частин 1-5 статті 263 ЦПК України судове рішення повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим. Законним є рішення, ухвалене судом відповідно до норм матеріального права із дотриманням норм процесуального права. Судове рішення має відповідати завданню цивільного судочинства, визначеному цим Кодексом. При виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин суд враховує висновки щодо застосування відповідних норм права, викладені в постановах Верховного Суду. Обґрунтованим є рішення, ухвалене на підставі повно і всебічно з`ясованих обставин, на які сторони посилаються як на підставу своїх вимог і заперечень, підтверджених тими доказами, які були досліджені в судовому засіданні.

Відмовляючи у задоволенні клопотання про призначення судової будівельно-технічної експертизи, суд першої інстанції виходив з того, що питання про функціональне призначення спірних приміщень вже було предметом вивчення експертом при проведенні судових будівельно-технічних експертиз, які призначалися у справі, а інші питання стали предметом аналізу мотивувальної частини висновків експерта. Про проведення додаткової чи повторної судової будівельно-технічної експертизи учасники справи до суду не зверталися. Крім того, експертом надано обґрунтовану відповідь на питання, винесені на вирішення експертизи, об`єктивних даних про те, що висновки цієї експертизи суперечать матеріалам справи або викликають сумніви в його правильності матеріали справа не містить. Сама по собі незгода відповідача, його представника з наявними висновками судового експерта не є свідченням того, що вказані висновки є необґрунтованими або неправильними.

Призначаючи додаткову судово-будівельну експертизу за ініціативою суду, суд першої інстанції виходив з того, що при проведені попередніх експертиз експертом не було враховано копії документів реєстраційної справи, які надійшли до суду 21 липня 2021 року, що може призвести до сумнівів у повноті висновків експерта.

Колегія суддів погоджується з вищевказаними висновками суду першої інстанції, з огляду на таке.

Відповідно до ст. 76 ЦПК України доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи.

Ці дані встановлюються такими засобами: письмовими, речовими і електронними доказами; висновками експертів; показаннями свідків.

Особливості визначення шкоди, завданої у результаті виведення банку з ринку або ліквідації банку на підставі протиправних (незаконних) індивідуальних актів Національного банку України, Фонду гарантування вкладів фізичних осіб, Міністерства фінансів України, Національної комісії з цінних паперів та фондового ринку, рішень Кабінету Міністрів України особам, які на дату прийняття таких індивідуальних актів або рішень, відповідно, мали статус учасників такого банку, встановлюються Законом України «Про банки і банківську діяльність» та Законом України «Про систему гарантування вкладів фізичних осіб».

Як вбачається з приписів ст. 197 ЦПК України у підготовчому судовому засіданні суд, зокрема, вирішує питання про призначення експертизи.

Згідно приписів ст. 103 ЦПК України, суд призначає експертизу у справі за сукупності таких умов: для з`ясування обставин, що мають значення для справи, необхідні спеціальні знання у сфері іншій, ніж право, без яких встановити відповідні обставини неможливо; сторонами (стороною) не надані відповідні висновки експертів із цих самих питань або висновки експертів викликають сумніви щодо їх правильності.

У разі необхідності суд може призначити декілька експертиз, додаткову чи повторну експертизу.

Питання, з яких має бути проведена експертиза, що призначається судом, визначаються судом, а учасники справи можуть запропонувати суду питання, роз`яснення яких, на їхню думку, потребує висновку експерта

Відповідно до статті 1 Закону України «Про судову експертизу», судова експертиза - це дослідження на основі спеціальних знань у галузі науки, техніки, мистецтва, ремесла тощо об`єктів, явищ і процесів з метою надання висновку з питань, що є або будуть предметом судового розгляду.

Відповідно до ч.ч. 1, 3, 5 ст. 104 ЦПК України про призначення експертизи суд постановляє ухвалу, в якій зазначає підстави проведення експертизи, питання, з яких експерт має надати суду висновок, особу (осіб), якій доручено проведення експертизи, перелік матеріалів, що надаються для дослідження, та інші дані, які мають значення для проведення експертизи. Ухвала про призначення експертизи направляється особам, яким доручено проведення експертизи, та учасникам справи. Об`єкти та матеріали, що підлягають дослідженню, направляються особі, якій доручено проведення експертизи (провідному експерту або експертній установі). В ухвалі про призначення експертизи суд попереджає експерта про кримінальну відповідальність за завідомо неправдивий висновок та за відмову без поважних причин від виконання покладених на нього обов`язків.

Відповідно до ч. 1, 2 ст. 102 ЦПК України висновок експерта - це докладний опис проведених експертом досліджень, зроблені у результаті них висновки та обґрунтовані відповіді на питання, поставлені експертові, складений у порядку, визначеному законодавством.

Предметом висновку експерта може бути дослідження обставин, які входять до предмета доказування та встановлення яких потребує наявних у експерта спеціальних знань. Предметом висновку експерта не можуть бути питання права.

З аналізу наведених норм вбачається, що експертиза може бути призначена за умови необхідності отримання висновку з питань, які потребують спеціальних знань, відсутніх у суду, за умови, що дане питання входить до предмета доказування по даній справі. Ще однією умовою для призначення експертизи є відсутність у справі інших висновків експертів з цього приводу або ж обґрунтованість сумнівів у таких наявних висновках.

Судова експертиза повинна призначатися лише для встановлення даних, які входять в предмет доказування у справі, і не може стосуватися тлумачення і застосування правових норм.

Як вбачається з матеріалів справи, ухвалою Печерського районного суду міста Києва від 18 березня 2021 року призначено у даній справі судову будівельно-технічну експертизу, на розгляд якої поставлено наступні питання: Яке функціональне призначення приміщень: котельні, загальною площею 125,9 кв.м, та приміщення підвалу № 131, загальною площею 171,4 кв.м, що знаходиться за адресою: АДРЕСА_1 ? Чи належать ці приміщення до допоміжних?

На виконання вимог вищевказаної ухвали суду, 20 травня 2021 року судовим експертом Ярмоленко М.Г. складено висновок № 213 судово-експертного будівельно-технічного дослідження.

Ухвалою Печерського районного суду міста Києва від 22 червня 2021 року призначено у даній справі судову будівельно-технічну експертизу, на розгляд якої поставлено наступні питання:Чи є група нежитлових приміщень № 119 (загальна площа 165, 9 кв.м; адреса: АДРЕСА_1 ; номер запису про право власності: 33795665; дата державної реєстрації: 23.10.2019 р.; підстава виникнення права власності: договір купівлі-продажу номер 2637 від 23.10.2019 р.; власник: ОСОБА_1 ) одним і тим самим приміщенням, що і підвал № 131, загальною площею 171,4 кв.м, що знаходиться за адресою: АДРЕСА_1 , або частиною цього приміщення? Яке функціональне призначення приміщення: група нежитлових приміщень № 119 (загальною площею 165,9 кв.м; адреса: АДРЕСА_1 ; номер запису про право власності: 33795665; дата державної реєстрації: 23.10. 2019 р.; підстава виникнення права власності: договір купівлі-продажу номер 2637 від 23.10.2019 р.; власник: ОСОБА_1 ) ? Чи належить група цих приміщень до допоміжних ?

На виконання вимог вищевказаної ухвали суду, 19 липня 2021 року судовим експертом Ярмоленко М.Г. складено висновок № 215 судово-експертного будівельно-технічного дослідження.

Із висновків експерта Ярмоленка М.Г. № 213 та № 215 вбачається, що експертом були надані обґрунтовані відповіді на питання, винесені на вирішення судової будівельно-технічної експертизи. Даних про те, що висновки зазначених досліджень суперечать матеріалам справи або викликають сумніви в їх правильності, матеріали справи не містять.

У серпні 2021 року ОСОБА_1 подано клопотання про призначення по даній справі судової будівельно-технічної експертизи.

Проте, як вбачається із висновків № 213 від 20 травня 2021 року та № 215 від 19 липня 2021 року, експертом вже були надані відповіді на окремі питання зазначені ОСОБА_1 , що виключає можливість призначення первинної експертизи. В свою чергу, клопотання про призначення повторної експертизи, сторонами не заявлялося.

Згідно ч. 1 ст. 113 ЦПК України якщо висновок експерта буде визнано неповним або неясним, судом може бути призначена додаткова експертиза, яка доручається тому самому або іншому експерту (експертам).

Первинною є експертиза, при проведенні якої об`єкт досліджується вперше. Додаткова експертиза призначається після розгляду судом висновку первинної експертизи, коли з`ясується, що усунути неповноту або неясність висновку шляхом допиту експерта неможливо. Висновок визнається неповним, коли експерт дослідив не всі подані йому об`єкти чи не дав вичерпних відповідей на порушені перед ним питання. Неясним вважається висновок, який нечітко викладений або має невизначений, неконкретний характер. В ухвалі про призначення додаткової експертизи суду необхідно зазначати, які висновки експерта суд вважає неповними чи неясними або які обставини зумовили необхідність розширення експертного дослідження.

Як вбачається з матеріалів справи, під час проведення судово-експертних будівельно-технічних досліджень № 213 та № 215, експертом не були враховані копії документів реєстраційної справи № 000 (т. ІІІ а.с. 01-72), які надійшли на адресу суду першої інстанції 21 липня 2021 року.

Таким чином, наявні підстави вважати, що вищевказані висновки можуть бути неповними, оскільки проведені без урахування копій реєстраційної справи, а відтак, для можливості повного та всебічного розгляду справи, суд першої інстанції дійшов обґрунтованого висновку щодо наявності підстав для призначення по даній справі додаткової судової будівельно-технічної експертизи.

Колегія суддів ставиться критично до посилання скаржника на те, що спірне приміщення є нежитловим, що не може бути спростовано висновком експерта, оскільки визначення функціонально призначення приміщень належить до завдань будівельно-технічної експертизи.

Посилання скаржника на те, що для з`ясування достовірності інформації внесеної до Державного реєстру речових прав на нерухоме майно, не потрібні спеціальні знання у сфері іншій ніж право, не спростовує висновки суду першої інстанції, оскільки предметом позову є визнання права спільної сумісної власності на допоміжні приміщення будинку. Підставами позову, є, зокрема,

те, що спірне приміщення є допоміжним. В свою чергу, для підтвердження або спростування зазначеної обставини необхідні знання у сфері, іншій ніж право, без яких встановити зазначену обставину неможливо.

Посилання скаржника на те, що експерт, якому доручено проведення експертизи, не володіє спеціальними знаннями, є необґрунтованим та нічим не підтверджується.

Колегія суддів ставиться критично до посилання скаржника на те, що у оскаржуваній ухвалі не зазначено, які саме висновки експерта суд вважає неповними, оскільки, в даному випадку, призначаючи додаткову експертизу, суд першої інстанції виходив з того, що судово-експертні будівельно-технічні дослідження за результатами яких експертом були складені висновки № 213 та № 215, були проведені без врахування документів реєстраційної справи. Таким чином, суд вважав, що зазначені обставини можуть викликати сумніви у повноті висновків експерта, що й стало підставою для призначення додаткової судової будівельно-технічної експертизи.

Посилання скаржника на те, що експертиза на виконання вимог ухвали суду від 18 березня 2021 року проводилась експертом до отримання експертною установою вищевказаної ухвали та матеріалів справи, є безпідставним та не підтверджується наявними в матеріалах справи доказами.

Таким чином, доводи апеляційної скарги не спростовують висновки суду першої інстанції та не впливають на законність та обґрунтованість оскаржуваного рішення.

Колегія суддів не вбачає підстав для зміни чи скасування рішення суду, як і не вбачає підстав для задоволення апеляційної скарги.

Відповідно до п.1 ч.1 ст. 374 ЦПК України суд апеляційної інстанції за результатами розгляду апеляційної скарги має право залишити судове рішення без змін, а скаргу без задоволення.

За таких обставин, колегія суддів вважає за необхідне апеляційну скаргу залишити без задоволення, а оскаржуване судове рішення залишити без змін, як таке, що ухвалене з вірним застосуванням норм матеріального та процесуального права, є законним та обґрунтованим.

Керуючись ст.ст. 367, 368, 374, 375, 381-384 ЦПК України, Київський апеляційний суд,-

п о с т а н о в и в :

Апеляційну скаргу ОСОБА_1 - залишити без задоволення.

Ухвалу Печерського районного суду міста Києва від 23 вересня 2021 року - залишити без змін.

Постанова набирає законної сили з дня її прийняття, може бути оскаржена в касаційному порядку до Верховного Суду протягом тридцяти днів з дня складення повного тексту постанови шляхом подання касаційної скарги безпосередньо до суду касаційної інстанції.

Повне судове рішення складено 21 січня 2022 року.

Суддя-доповідач: І.М. Вербова

Судді: В. А. Нежура

В. В. Соколова