Постанова

Іменем України

19 січня 2022 року

м. Київ

справа № 752/19105/21

провадження № 61-17974св21

Верховний Суд у складі колегії суддів Другої судової палати Касаційного цивільного суду:

головуючого - Крата В. І.,

суддів: Антоненко Н. О., Дундар І. О., Краснощокова Є. В., Русинчука М. М. (суддя-доповідач),

учасники справи:

позивачі: ОСОБА_1 , ОСОБА_2 ,

відповідач - Комунальне підприємство «Київблагоустрій» виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації),

розглянув у порядку письмового провадження без повідомлення учасників справи касаційну скаргу ОСОБА_1 , ОСОБА_2 на ухвалу Київського апеляційного суду від 23 жовтня 2021 року у складі колегії суддів: Кулікової С. В., Заришняк Г. М., Рубан С. М.,

ВСТАНОВИВ:

Короткий зміст позовних вимог

У серпні 2021 року ОСОБА_1 і ОСОБА_2 звернулись до суду з позовом до Комунального підприємства «Київблагоустрій» виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) (далі - КП «Київблагоустрій») про визнання дій протиправними, відшкодування збитків та моральної шкоди, завданих протиправними діями відповідача.

ОСОБА_1 і ОСОБА_2 просили:

визнати протиправними дії КП «Київблагоустрій» щодо проведеного 02 липня 2021 року демонтажу об`єктів нерухомого майна за адресами: АДРЕСА_1 та АДРЕСА_1 , що належать на праві приватної власності ОСОБА_1 і ОСОБА_2 відповідно;

стягнути з КП «Київблагоустрій» на користь ОСОБА_1 4 775 480,00 грн матеріального збитку;

стягнути з КП «Київблагоустрій» на користь ОСОБА_2 2 398 730,00 грн матеріального збитку;

стягнути з КП «Київблагоустрій» на користь ОСОБА_1 50 000,00 грн моральної шкоди;

стягнути з КП «Київблагоустрій» на користь ОСОБА_2 50 000,00 грн моральної шкоди.

Короткий зміст рішень судів першої та апеляційної інстанцій

Ухвалою Голосіївського районного суду міста Києва від 09 серпня 2021 року, крім іншого, відмовлено у відкритті провадження у справі за позовом

ОСОБА_1 , ОСОБА_2 до КП «Київблагоустрій» про визнання дій протиправними, відшкодування збитків та моральної шкоди, завданих протиправними діями відповідача, в частині вимог про визнання протиправними дій КП «Київблагоустрій» щодо проведеного 02 липня 2021 року демонтажу об`єктів нерухомого майна за адресами:

АДРЕСА_1 та АДРЕСА_1 , що належать на праві приватної власності ОСОБА_1 і ОСОБА_2 відповідно.

Відмовляючи у відкритті провадження в частині позовних вимог, суд першої інстанції виходив з того, що пред`явлені позивачами вимоги про визнання протиправними дій КП «Київблагоустрій» щодо проведеного 02 липня 2021 року демонтажу об`єктів нерухомого майна за адресами: АДРЕСА_1 та АДРЕСА_1 , що належать на праві приватної власності ОСОБА_1

і ОСОБА_2 відповідно, підлягають розгляду в порядку адміністративного судочинства.

Не погоджуючись з ухвалою суду першої інстанції щодо відмови у відкритті провадження в частині позовних вимог про визнання дій КП «Київблагоустрій» протиправними, позивачі оскаржили її в апеляційному порядку.

Ухвалою Київського апеляційного суду від 23 жовтня 2021 року у відкритті апеляційного провадження за апеляційною скаргою ОСОБА_1 , ОСОБА_2 на ухвалу Голосіївського районного суду міста Києва від 09 серпня 2021 року відмовлено.

Апеляційний суд виходив з того, що ухвалою Київського апеляційного суду від

01 жовтня 2021 року апеляційну скаргу ОСОБА_1 , ОСОБА_2 на ухвалу Голосіївського районного суду міста Києва від 09 серпня 2021 року залишено без руху та надано семиденний строк для усунення недоліків у спосіб: подання на адресу суду документа про доплату судового збору в сумі 432,20 грн; зазначення інших поважних причин пропуску строку на апеляційне оскарження ухвали суду першої інстанції в частині відмови у відкритті провадження у справі та надання доказів, що підтверджують ці обставини.

18 жовтня 2021 року позивачі подали до апеляційного суду заяву про усунення недоліків апеляційної скарги, до якої долучили квитанцію від 18 жовтня 2021 року № 0.0..1 про доплату судового збору на суму 432,20 грн, та у якій зазначили як обґрунтування поважності причин пропуску строку на апеляційне оскарження ухвали суду першої інстанції її невручення. Позивачі також зазначили, що про постановлення ухвали Голосіївського районного суду міста Києва від

09 серпня 2021 року їм стало відомо 12 вересня 2021 року від їх представника ОСОБА_3 , який не повідомив їх про те, що про її наявність він дізнався 26 серпня 2021 року. Крім того вказали, що оскарження вказаної ухвали в частині відмови у відкритті провадження є виключно та безпосередньо правом позивачів, а не їх представника. Тому просили поновити строк на апеляційне оскарження ухвали суду першої інстанції.

Посилання ОСОБА_1 і ОСОБА_2 як на підставу для поновлення строку на апеляційне оскарження щодо неповідомлення їхнім представником про те, що йому стало відомо про наявність оскаржуваної ухвали суду першої інстанції 26 серпня 2021 року, апеляційний суд відхилив, вважаючи, що такі причини не можуть бути визнані судом поважними. Апеляційний суд вказав, що представник - це особа, яка діє від імені та в інтересах свого довірителя на підставі відповідних документів, та у яких чітко прописані повноваження представника. Будь-яких інших поважних причин пропуску строку на апеляційне оскарження ухвали суду першої інстанції

в частині позовних вимог позивачі не вказали, доказів на підтвердження їх існування не надали.

Безпідставне поновлення строку на оскарження судового рішення, що набрало законної сили, є порушенням вимог статті 6 Конвенції про захист прав людини основоположних свобод щодо справедливого судового розгляду в такому його елементі як правова невизначеність.

Враховуючи зазначене, апеляційний суд вважав, що наведені позивачами підстави для поновлення строку на апеляційне оскарження є непереконливими, неповажними, оскільки заявниками не надано доказів, які б свідчили про добросовісну реалізацію позивачами своїх процесуальних прав та належне виконання процесуальних обов`язків, зокрема, вчинення усіх можливих та залежних від них дій, спрямованих на своєчасне подання апеляційної скарги на ухвалу суду першої інстанції.

Оскільки апеляційна скарга ОСОБА_1 , ОСОБА_2 на ухвалу Голосіївського районного суду міста Києва від 09 серпня 2021 року подана з пропуском встановленого законом строку, наведені позивачами підстави для поновлення пропущеного строку не є поважними, а тому пропущений строк поновленню не підлягає.

Аргументи учасників справи

У листопаді 2021 року ОСОБА_1 і ОСОБА_2 подали до Верховного Суду касаційну скаргу, у якій, посилаючись на порушення норм процесуального права, просять скасувати ухвалу Київського апеляційного суду від 23 жовтня 2021 року справу направити до суду апеляційної інстанції для продовження розгляду.

Касаційна скарга мотивована тим, що:

12 вересня 2021 року позивачі від свого представника дізнались, що

09 серпня 2021 року суд першої інстанції відмовив у відкритті провадження у цій справі в частині вимог щодо визнання протиправними дій КП «Київблагоустрій» щодо проведеного 02 липня 2021 року демонтажу об`єктів нерухомого майна, які належали позивачам. Перевіривши цю інформацію у Єдиному державному реєстрі судових рішень, позивачі виявили, що суд першої інстанцій дійсно постановив вказану ухвалу, проте засобами поштового зв`язку копії зазначеної ухвали, як і будь-які інші документи у справі, позивачам не надходили;

не погоджуючись з ухвалою суду першої інстанції щодо відмови у відкритті провадження в частині позовних вимог про визнання дій КП «Київблагоустрій» протиправними, позивачі оскаржили її в апеляційному порядку. При цьому в апеляційній скарзі позивачі виклали клопотання про поновлення строку на апеляційне оскарження ухвали Голосіївського районного суду міста Києва від

09 серпня 2021 року, оскільки до моменту подання апеляційної скарги вони не отримали копію ухвали суду першої інстанції, а під час її проголошення не були присутні у судовому засіданні, що відповідно до частини другої статті 354 ЦПК України є підставою для поновлення строку на апеляційне оскарження. Крім того, позивачі зазначали, що про існування оскарженої в апеляційному порядку ухвали їм стало відомо 12 вересня 2021 року;

ухвалою Київського апеляційного суду від 01 жовтня 2021 року апеляційну скаргу ОСОБА_1 , ОСОБА_2 на ухвалу Голосіївського районного суду міста Києва від 09 серпня 2021 року залишено без руху. Усуваючи недоліки апеляційної скарги, позивачі доплатили судовий збір у розмірі 432,20 грн, на підтвердження чого надали оригінал банківської квитанції, та повторно зазначили про поважність, на їх думку, причин пропуску строку на апеляційне оскарження ухвали суду першої інстанції. Проте ухвалою Київського апеляційного суду від 23 жовтня 2021 року

у відкритті апеляційного провадження відмовлено;

ухвала апеляційного суду про відмову в поновленні пропущеного строку на апеляційне оскарження та як наслідок - і у відкритті апеляційного провадження, постановлена всупереч частині другій статті 354 ЦПК України, порушує права позивачів на доступ до правосуддя та судовий захист.

Рух справи

Ухвалою Верховного Суду від10 листопада 2021 року відкрито касаційне провадження та витребувано справу із суду першої інстанції.

Ухвалою Верховного Суду від 12 січня 2022 року справу призначено до судового розгляду.

Межі та підстави касаційного перегляду

Переглядаючи у касаційному порядку судові рішення, суд касаційної інстанції

в межах доводів та вимог касаційної скарги, які стали підставою для відкриття касаційного провадження, перевіряє правильність застосування судом першої або апеляційної інстанції норм матеріального чи процесуального права і не може встановлювати або (та) вважати доведеними обставини, що не були встановлені в рішенні чи відкинуті ним, вирішувати питання про достовірність або недостовірність того чи іншого доказу, про перевагу одних доказів над іншими (частина перша статті 400 ЦПК України).

В ухвалі про відкриття касаційного провадження зазначаються підстава (підстави) відкриття касаційного провадження (частина восьма статті 394 ЦПК України).

В ухвалі Верховного Суду від 10 листопада 2021 року вказано, що наведені у касаційній скарзі доводи містять підстави, передбачені частиною другою статті 389 ЦПК України для відкриття касаційного провадження (неправильне застосування норм матеріального права та порушення норм процесуального права).

Позиція Верховного Суду

Касаційна скарга підлягає задоволенню з таких підстав.

У пункті 8 частини другої статті 129 Конституції України серед основних засад судочинства закріплене забезпечення права на апеляційний перегляд справи.

Згідно з частиною першою статті 352 ЦПК України учасники справи, а також особи, які не брали участі у справі, якщо суд вирішив питання про їхні права, свободи, інтереси та (або) обов`язки, мають право оскаржити в апеляційному порядку рішення суду першої інстанції повністю або частково.

Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів, а на ухвалу суду - протягом п`ятнадцяти днів з дня його (її) проголошення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення. Учасник справи, якому повне рішення або ухвала суду не були вручені у день його (її) проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження: на ухвали суду - якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду. Строк на апеляційне оскарження може бути також поновлений в разі пропуску з інших поважних причин, крім випадків, зазначених у частині другій статті 358 цього Кодексу (частина перша, пункт 2 частини другої, частина третя статті 354 ЦПК України).

Відповідно до частини другої статті 357 ЦПК України до апеляційної скарги, яка оформлена з порушенням вимог, встановлених статтею 356 цього Кодексу, застосовуються положення статті 185 цього Кодексу.

Згідно з частиною третьою статті 185 ЦПК України якщо позивач відповідно до ухвали суду у встановлений строк виконає вимоги, визначені статтями 175 і 177 цього Кодексу, сплатить суму судового збору, позовна заява вважається поданою в день первісного її подання до суду. Якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, заява вважається неподаною і повертається позивачеві.

Відповідно до частини третьої статті 357 ЦПК України апеляційна скарга залишається без руху також у випадку, якщо вона подана після закінчення строків, установлених статтею 354 цього Кодексу, і особа, яка її подала, не порушує питання про поновлення цього строку або якщо підстави, вказані нею у заяві, визнані неповажними. При цьому протягом десяти днів з дня вручення ухвали особа має право звернутися до суду апеляційної інстанції з заявою про поновлення строку або вказати інші підстави для поновлення строку.

Згідно з пунктом 4 частини першої статті 358 ЦПК України суд апеляційної інстанції відмовляє у відкритті апеляційного провадження у справі, якщо скаржником у строк, визначений судом, не подано заяву про поновлення строку на апеляційне оскарження або наведені підстави для поновлення строку на апеляційне оскарження визнані судом неповажними.

Аналіз матеріалів справи свідчить, що:

03 серпня 2021 року ОСОБА_1 і ОСОБА_2 звернулись до суду з позовом до КП «Київблагоустрій» про визнання дій протиправними, відшкодування збитків та моральної шкоди, завданих протиправними діями відповідача;

ухвалою Голосіївського районного суду міста Києва від 09 серпня 2021 року, крім іншого, відмовлено у відкритті провадження у справі за позовом

ОСОБА_1 , ОСОБА_2 до КП «Київблагоустрій» в частині вимог про визнання протиправними дій КП «Київблагоустрій» щодо проведеного 02 липня 2021 року демонтажу об`єктів нерухомого майна за адресами: АДРЕСА_1 та АДРЕСА_1 , що належать на праві приватної власності ОСОБА_1

і ОСОБА_2 відповідно (т. 1, а. с. 210 - 212);

згідно з довідкою Голосіївського районного суду міста Києва, складеною секретарем судового засідання про те, що з урахуванням листів Територіального управління Державної судової адміністрації України у місті Києві від 16 березня 2020 року № 2-524/20 та від 02 червня 2020 року про затримки з відправлення поштової кореспонденції, що пов`язані з дефіцитом поточних видатків на забезпечення здійснення судочинства, судові повістки та інші судові документи у цій справі сторонам не направлялись (т. 2, а. с. 163);

16 вересня 2021 року ОСОБА_1 , ОСОБА_2 звернулись до суду з апеляційною скаргою на зазначену ухвалу суду першої інстанції (т. 2, а. с. 164 - 175);

в апеляційній скарзі позивачі клопотали про поновлення строку на апеляційне оскарження ухвали Голосіївського районного суду міста Києва від 09 серпня

2021 року, мотивуючи це тим, що копія ухвали суду першої інстанції їм не вручена, про її існування ОСОБА_1 , ОСОБА_2 дізнались 12 вересня 2021 року (т. 2, а. с. 167);

ухвалою Київського апеляційного суду від 01 жовтня 2021 року апеляційну скаргу залишено без руху з наданням строку для подання заяви про поновлення строку апеляційного оскарження з наведенням інших причин для поновлення цього строку;

на виконання цієї ухвали суду апеляційної інстанції позивачі подали заяву про усунення недоліків апеляційної скарги, у якій повторно навели ті ж пичини для поновлення строку на апеляційне оскарження (т. 2, а. с. 182 - 184);

доказів того, що копія ухвали Голосіївського районного суду міста Києва від 09 серпня 2021 року направлялась на адресу позивачів (їх представника) чи будь-яким іншим чином була вручена їм, матеріали справи не містять.

Апеляційний суд не врахував, що особа має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження ухвали суду - якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду; не перевірив факт вручення позивачам відповідної ухвали суду; не спростував доводи позивачів, що копії ухвали суду першої інстанції на їх адресу не направлялась та їм не вручено; не надав оцінки довідці Голосіївського районного суду міста Києва, яка складена секретарем судового засідання про те, що судові повістки та інші судові документи у цій справі сторонам не направлялись.

За таких обставин висновок апеляційного суду про відмову у відкритті апеляційного провадження є передчасним.

Висновки за результатами розгляду касаційної скарги

Доводи касаційної скарги дають підстави для висновку, що оскаржена ухвала апеляційного суду постановлена без додержання норм процесуального права. У зв`язку з наведеним колегія суддів вважає, що касаційну скаргу слід задовольнити, оскаржене судове рішення скасувати та передати справу до апеляційного суду для вирішення питання про відкриття апеляційного провадження.

Керуючись статтями 400, 406, 409, 411, 416 ЦПК України, Верховний Суд у складі колегії суддів Другої судової палати Касаційного цивільного суду,

ПОСТАНОВИВ:

Касаційну скаргу ОСОБА_1 , ОСОБА_2 задовольнити.

Ухвалу Київського апеляційного суду від 23 жовтня 2021 року скасувати.

Передати справу № 752/19105/21 за позовом ОСОБА_1 , ОСОБА_2 до Комунального підприємства «Київблагоустрій» виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) про визнання дій протиправними, відшкодування збитків та моральної шкоди, завданих протиправними діями відповідача, в частині вимог про визнання протиправними дій Комунального підприємства «Київблагоустрій» виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) щодо проведеного 02 липня 2021 року демонтажу об`єктів нерухомого майна за адресами: АДРЕСА_1 та АДРЕСА_1 , що належать на праві приватної власності ОСОБА_1 і ОСОБА_2 відповідно, на новий розгляд до суду апеляційної інстанції для вирішення питання про відкриття апеляційного провадження.

З моменту прийняття постанови суду касаційної інстанції ухвала Київського апеляційного суду від 23 жовтня 2021 року втрачає законну силу.

Постанова суду касаційної інстанції набирає законної сили з моменту її прийняття, є остаточною і оскарженню не підлягає.

ГоловуючийВ. І. Крат

Судді:Н. О. Антоненко

І. О. Дундар Є. В. Краснощоков М. М. Русинчук