Провадження № 2/643/2001/22
УХВАЛА

24.01.2022 м. Харків

Московський районний суд м. Харкова у складі:

головуючого судді: Новіченко Н.В.,

за участю секретаря судового засідання: Бабельник І.В.,

представника позивача: ОСОБА_1 ,

відповідача: ОСОБА_2 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в порядку спрощеного позовного провадження матеріали справи

за позовом ОСОБА_3

до ОСОБА_2

про розірвання шлюбу та стягнення аліментів,

ВСТАНОВИВ:

ОСОБА_3 (далі позивач) звернулась до Московського районного суду м. Харкова з позовом до ОСОБА_2 (далі відповідач), в якому просить суд:

- розірвати шлюб укладений між нею та відповідачем;

- після розірвання шлюбу залишити їй прізвище « ОСОБА_4 »;

- стягнути з відповідача на свою користь аліменти на утримання неповнолітнього сина, ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , в розмірі ј частини усіх видів заробітку (доходу), але не менше 50 відсотків прожиткового мінімуму для дитини відповідного віку, щомісячно, починаючи стягнення з моменту подання позову і до досягнення повноліття дитини.

Обґрунтовуючи заявлені позовні вимоги позивач посилається на те, що вона уклала шлюб із відповідачем, проте з часом стосунки почали погіршуватися у зв`язку з тим, що кожен із подружжя має діаметрально протилежні погляди на шлюб та сім`ю, що призвело до втрати почуття любові та поваги, що в кінцевому результаті призвело до фактичного припинення шлюбних відносин. Вважає, що сім`я розпалася, сторони проживають окремо один від одного, а шлюб носить формальний характер, шанси на відновлення сімейних стосунків відсутні.

Крім того зазначає, що від сумісного проживання вони мають сина ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , який проживає разом з нею та перебуває на її утриманні. Враховуючи, що відповідно до ст. 180 Сімейного кодексу України відповідач зобов`язаний утримувати дитину, проте матеріальної допомоги на утримання дитини добровільно не надає, просила стягнути з нього аліменти.

Ухвалою Московського районного суду м. Харкова від 08.11.2021 прийнято позов до розгляду та відкрито провадження у справі № 643/17874/21, розгляд справи вирішено здійснювати в порядку спрощеного позовного провадження з викликом сторін, судове засідання призначено на 06.12.2021 року.

06.12.2021 року на електронну пошту Московського районного суду м. Харкова надійшла заява, відповідно до змісту якої представник позивача просить суд відкласти розгляд справи.

06.12.2021 року на адресу Московського районного суду м. Харкова надійшла заява, відповідно до змісту якої відповідач просить суд розглянути справу у його відсутність, зазначив, що вимоги про розірвання шлюбу та стягнення аліментів визнає у повному обсязі, наслідки визнання позову йому відомі та зрозумілі.

06.12.2021 року судове засідання відкладено на 24.01.2022 року.

24.12.2021 року на адресу Московського районного суду м. Харкова надійшла заява про збільшення позовних вимог, відповідно до змісту якої позивач просить суд:

- розірвати шлюб укладений між нею та відповідачем;

- після розірвання шлюбу залишити їй прізвище « ОСОБА_4 »;

- стягнути з відповідача на свою користь аліменти на утримання неповнолітнього сина, ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , в розмірі ј частини усіх видів заробітку (доходу), але не менше 50 відсотків прожиткового мінімуму для дитини відповідного віку, щомісячно, починаючи стягнення з моменту подання позову і до досягнення повноліття дитини;

- стягнути з відповідача грошові кошти у розмірі 81 336, 17 грн. в якості компенсації від продажу автомобіля.

У судовому засіданні представник позивача просила суд прийняти до розгляду заяву про збільшення позовних вимог.

Відповідач у судовому засіданні не заперечував проти прийняття заяви про збільшення позовних вимог.

Дослідивши подану заяву на предмет наявності правових підстав для прийняття її до розгляду, суд зазначає наступне.

В силу приписів ч. 2 ст. 175 Цивільного процесуального кодексу України позовна заява подається до суду в письмовій формі і підписується позивачем або його представником, або іншою особою, якій законом надано право звертатися до суду в інтересах іншої особи.

Відповідно до ч. 3 ст. 49 Цивільного процесуального кодексу України до закінчення підготовчого засідання позивач має право змінити предмет або підстави позову шляхом подання письмової заяви. У справі, що розглядається за правилами спрощеного позовного провадження, зміна предмета або підстав позову допускається не пізніше ніж за п`ять днів до початку першого судового засідання у справі.

Частиною 2 статті 183 Цивільного процесуального кодексу України передбачено письмові заява, клопотання чи заперечення підписуються заявником чи його представником.

З аналізу вищевказаних норм процесуального права вбачається, що заява про збільшення розміру позовних вимог має містити підпис позивача або його представника.

Підпис - це графічне накреслення, що позначає виконавця підпису та наноситься ним з метою посвідчення. Як почерковий об`єкт підпис має характерні риси. Зокрема, це посвідчувальний знак обов`язково певної особи; виконується нею власноруч у вигляді графічного креслення; наноситься на документ з метою посвідчення різних фактів та подій.

Разом з тим, звернення до суду передбачає, зокрема, надання суду належних доказів дійсної волі учасника справи (позивача) на подання позову та відображення даної волі у проставленому на позовній заяві позивачем або його представником власноручного підпису. Зазначене дає змогу суду виключити будь-які сумніви стосовно справжності та чинності такого волевиявлення на звернення до суду із позовною заявою.

Проте, дослідивши зміст поданої заяви про збільшення розміру позовних вимог судом встановлено, що вона взагалі не підписана.

Згідно з ч. 4 ст. 183 Цивільного процесуального кодексу України суд, встановивши, що письмову заяву (клопотання, заперечення) подано без додержання вимог частини першої або другої цієї статті, повертає її заявнику без розгляду.

На підставі викладеного, заява ОСОБА_3 про збільшення розміру позовних вимог підлягає поверненню заявнику без розгляду.

Керуючись ст. ст. 175, 183, 185, 260, 261 Цивільного процесуального кодексу України, суд,-

УХВАЛИВ:

1. Заяву ОСОБА_3 про збільшення розміру позовних вимог повернути позивачеві.

2. Відповідно до статті 261 Цивільного процесуального кодексу України дана ухвала набирає законної сили після її проголошення та може бути оскаржена протягом 15 днів з дня підписання її повного тексту шляхом подання апеляційної скарги до Харківського апеляційного суду.

Повний текст ухвали складено та підписано 27.01.2022 року.

Суддя Н.В. Новіченко