БРОВАРСЬКИЙ МІСЬКРАЙОННИЙ СУД КИЇВСЬКОЇ ОБЛАСТІ
справа № 361/605/20
провадження № 2-з/361/39/22
УХВАЛА

27 січня 2022 року м. Бровари

Броварського міськрайонного суду Київської області під головуванням судді Петришин Н.М. розглянувши у порядку письмового провадження заяву ОСОБА_1 про зустрічне забезпечення,-

в с т а н о в и в :

18 січня 2022 року від представника відповідача ОСОБА_1 адвоката Сичова Олексія Олександровича до Броварського міськрайонного суду Київської області надійшла заява про зустрічне забезпечення позову №361/605/20, де заявник просить зобов`язати позивача ФОП ОСОБА_2 внести на депозитний рахунок суду грошові кошти у розмірі 1 000 000,00 грн.

В обґрунтування вказаної заяви заявник посилається на те, що ухвалою Броварського міськрайонного суду від 09 грудня 2021 року задоволено заяву ФОП ОСОБА_2 про вжиття заходів забезпечення позову шляхом заборони на вчинення будь-яких дій щодо державної реєстрації права власності на нерухоме майно квартиру, що знаходиться за адресою: АДРЕСА_1 , яка належить ОСОБА_1 . Заявник вказує, що вжиті заходи забезпечення позову шляхом заборони на вчинення будь-яких дій щодо державної реєстрації з нерухомим майном значно обмежує право власника на розпорядження своїм майном. При цьому предметом позову у даній справі є стягнення грошових коштів за договором про надання послуг. Сума позовних вимог до ОСОБА_1 становить 152 994,00 грн., одночасно з цим, ринкова вартість трикімнатної квартири, щодо якої вжиті заходи забезпечення позову становить понад півтора мільйони гривень, тобто значно перевищує ціну позову. Заявник вважає, що існує суттєвий дисбаланс у можливому майбутньому порушенні прав позивача та вже порушених прав відповідача.

Дослідивши клопотання про зустрічне забезпечення та матеріали справи суд приходить до наступного.

Відповідно до ч.ч. 1, 2 ст. 154 ЦПК України суд може вимагати від особи, яка звернулася із заявою про забезпечення позову, забезпечити відшкодування збитків відповідача, які можуть бути спричинені забезпеченням позову (зустрічне забезпечення).

Зустрічне забезпечення застосовується тільки у випадку забезпечення позову.

Перелік випадків, у яких суд зобов`язаний застосувати зустрічне забезпечення визначений частиною третьою статті 154 ЦПК України, та є вичерпним. Так, суд зобов`язаний застосовувати зустрічне забезпечення, якщо: позивач не має зареєстрованого в установленому законом порядку місця проживання (перебування) чи місцезнаходження на території України та майна, що знаходиться на території України, в розмірі, достатньому для відшкодування можливих збитків відповідача, які можуть бути спричинені забезпеченням позову, у випадку відмови у позові; або суду надані докази того, що майновий стан позивача або його дії щодо відчуження майна чи інші дії можуть ускладнити або зробити неможливим виконання рішення суду про відшкодування збитків відповідача, які можуть бути спричинені забезпеченням позову, у випадку відмови у позові.

Аналіз вищенаведених норм права дає підстави для висновку, що за відсутності обставин, які є обов`язковою умовою застосування зустрічного забезпечення, таке забезпечення є правом, а не обов`язком суду. Це питання віднесено на розсуд суду і застосовується у разі наявних до того обґрунтованих сумнівів щодо безперешкодного

можливого відшкодування збитків відповідача, які можуть бути спричинені забезпеченням позову.

У відповідності до частини 4 статті 154 ЦПК України зустрічне забезпечення, як правило, здійснюється шляхом внесення на депозитний рахунок суду грошових коштів у розмірі, визначеному судом.

Розмір зустрічного забезпечення визначається судом з урахуванням обставин справи. Заходи зустрічного забезпечення позову мають бути співмірними із заходами забезпечення позову, застосованими судом, та розміром збитків, яких може зазнати відповідач у зв`язку із забезпеченням позову (частина п`ята статті 154 ЦПК України).

Таким чином, зустрічне забезпечення - це гарантія відшкодування ймовірних для відповідача збитків. Воно має на меті зберегти певний баланс сторін і нейтралізувати можливі негативні наслідки, які можуть виникнути в результаті застосування судом забезпечувальних заходів за заявою позивача.

Установлено, що у провадженні Броварського міськрайонного суду Київської області перебуває цивільна справа за позовом фізичної особи-підприємця ОСОБА_2 до ОСОБА_1 , Публічного акціонерного товариства «Укрсоцбанк» про стягнення заборгованості за реалізацію права відступлення вимоги.

Ухвалою судді Броварського міськрайонного суду Київської області від 09 грудня 2021 року вжито заходи забезпечення вищевказаного позову шляхом заборони на вчинення будь-яких дій щодо державної реєстрації права власності на нерухоме майно квартиру, що знаходиться за адресою: АДРЕСА_1 , яка належить ОСОБА_1 .

Звертаючись із заявою про зустрічне забезпечення позову, заявник посилається на те, що предметом позову у даній справі є стягнення грошових коштів за договором про надання послуг. Сума позовних вимог до ОСОБА_1 становить 152 994,00 грн., одночасно з цим, ринкова вартість трикімнатної квартири, щодо якої вжиті заходи забезпечення позову становить понад півтора мільйони гривень, тобто значно перевищує ціну позову. Заявник вважає, що існує суттєвий дисбаланс у можливому майбутньому порушенні прав позивача та вже порушених прав відповідача.

Аналізуючи у сукупності надані докази разом із вищевказаними вимогами чинного законодавства, що регулюють питання щодо забезпечення позову та зустрічного забезпечення позову, суд вважає, що обраний вид забезпечення позову не впливає на матеріальний стан відповідача, як власника майна, та не призводить до понесення додаткових витрат внаслідок його застосування.

Звертаючись із заявою про зустрічне забезпечення позову відповідачем не надано доказів завдання йому збитків внаслідок накладення арешту на квартиру, як і не доведено розмір збитків, які можуть бути спричинені вжитими судом заходами забезпеченням позову.

З урахуванням вищевикладеного, суд приходить до висновку, що застосування заходів забезпечення зустрічного забезпечення є правом; а не обов`язком суду. При цьому, обставин щодо обов`язкового застосування таких заходів при розгляді даного клопотання судом не встановлено.

Враховуючи викладені обставини, суд приходить до висновку про відмову у задоволенні заяви ОСОБА_1 про зустрічне забезпечення позову.

Керуючись ст.ст. 154, 260, 261, 354 ЦПК України, суд,-

у х в а л и в :

У задоволенні заяви ОСОБА_1 про зустрічне забезпечення позову - відмовити.

Апеляційна скарга на ухвалу суду може бути подана до Київського апеляційного суду протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Ухвала, що постановлена судом поза межами судового засідання або в судовому засіданні у разі неявки всіх учасників справи, розгляду справи без повідомлення (виклику) учасників справи, набирає законної сили з моменту її підписання суддею (суддями).

Суддя Н.М. Петришин