Провадження №2/389/231/21
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

27 січня 2022 року Знам`янський міськрайонний суд

Кіровоградської області

у складі: головуючого судді Українського В.В.,

за участю секретаря судового засідання Гой І.С.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в приміщенні суду в місті Знам`янка Кіровоградської області в порядку спрощеного позовного провадження цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до Знам`янської міської ради Кіровоградської області про визнання права власності на нерухоме майно за набувальною давністю,-

В С Т А Н О В И В :

Позивач звернулася до суду із позовною заявою, в якій просить визнати за нею право власності за набувальною давністю на житловий будинок з господарсько-побутовими будівлями за адресою АДРЕСА_1 .

Позовні вимоги обґрунтувала тим, що з 2010 року разом зі своєю родиною володіє та користується вказаним будинком, веде господарство, підтримує будинок в належному технічному та санітарному стані, обробляє прилеглу до будинку земельну ділянку, здійснює оплату комунальних послуг. Продовжує на сьогодні відкрито проживати та безперервно. Відповідно до довідки виконавчого комітету Петрівської сільської ради Знам`янського району Кіровоградської області згідно запису погосподарського обліку сільської ради сім`я ОСОБА_1 з 2010 року фактично проживає за адресою АДРЕСА_1 . Згідно інвентаризаційної справи та Будівельного паспорта на зазначений вище будинок, рішенням виконкому Петрівської сільської ради від 20.12.19991 надано дозвіл на будівництво ОСОБА_2 .

Про проживання в будинку позивач домовилася із ОСОБА_3 , який впевнив, що він є власником будинку. ОСОБА_2 померла ІНФОРМАЦІЯ_1 . Таким чином, позивач вважає, що з 2010 року добросовісно, вільно та відкрито безперервно користується будинком. Як володілець майна впевнена, що на майно не претендують інші особи, майно не має будь-яких обтяжень та обмежень.

Позивач в судове засідання не з`явилася, представник надав заяву про розгляд справи без його участі, підтримав вимоги позову та просить їх задовольнити, не заперечує проти заочного розгляду справи.

Знам`янська міська рада Кіровоградської області до суду не з`явилась, про час та місце розгляду справи повідомлена належним чином, представник надав заяву про розгляд справи без його участі, не заперечує проти задоволення позовних вимог.

Враховуючи, що в справі є достатньо матеріалів, які вказують на права та взаємовідносини сторін, суд вважає можливим розглянути справу за відсутності сторін.

Дослідивши матеріали справи, судом встановлено наступне.

Відповідно до Інформації з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно та Реєстру прав власності на нерухоме майно, Державного реєстру Іпотек, Єдиного реєстру заборон відчуження об`єктів нерухомого майна щодо об`єкта нерухомого майна, житловий будинок за адресою АДРЕСА_1 належить на праві власності ОСОБА_2 . Дата державної реєстрації права власності 03.09.2020 на підставі виписки із по господарської книги 02-19/248 від 30.07.2020. Виписка із по господарської книги свідчить про те, що житловий будинок за адресою АДРЕСА_1 обліковується за ОСОБА_2 , земельна ділянка для будівництва та обслуговування житлового будинку також обліковується за ОСОБА_2 з 1987 року.

Відповідно до актового запису про смерть № 449 від 02.11.2020, ОСОБА_2 померла ІНФОРМАЦІЯ_1 . Інформація завідувача Знам`янської районної державної нотаріальної контори Кіровоградської області та надані інформаційні довідки свідчать про те, що після смерті ОСОБА_2 із заявами про прийняття спадщини ніхто не звертався, свідоцтва про право на спадщину не видавалися.

Відповідно до довідки виконавчого комітету Петрівської сільської ради від 03.08.2020 № 02-19/280 ОСОБА_1 згідно запису по господарського обліку сільської ради, зареєстрована за адресою АДРЕСА_2 , з 2010 року фактично проживає в домоволодінні за адресою АДРЕСА_1 . Відповідно до довідки виконавчого комітету Знам`янської міської ради від 03.09.2021 № 01-40/1775/8 за обліковими даними записів по господарського обліку, за адресою АДРЕСА_1 проживали без реєстрації ОСОБА_1 та ОСОБА_4 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_2 , на даний час ОСОБА_1 проживає в АДРЕСА_3 .

Відповідно до технічного паспорту, виготовленого на замовлення позивача Знам`янським районним комунальним підприємством «Бюро технічної інвентаризації» станом на 04 вересня 2020 року, будинок побудований в 1993 році та ведений в експлуатацію.

За нормами ст.41 Конституції України, ст.ст.321, 328 ЦК України, право власності є непорушним та набувається на підставах, що не заборонені законом.

Набувальна давність визначається, як засіб закріплення майна за суб`єктами, що ним володіють, у випадках, коли вони не мають можливості через певні обставини підтвердити підстави виникнення прав, а також, в інших ситуаціях. Право власності за набувальною давністю може бути набутим, як на безхазяйні речі, так і на майно, яке належить за правом власності іншій особі.

Згідно з ч.ч.1, 4 ст.344 ЦК України особа, яка добросовісно заволоділа чужим майном і продовжує відкрито, безперервно володіти нерухомим майном протягом десяти років або рухомим майном - протягом п`яти років, набуває право власності на це майно (набувальна давність), якщо інше не встановлено цим Кодексом. Право власності за набувальною давністю на нерухоме майно, транспортні засоби, цінні папери набувається за рішенням суду.

Відповідно до п.14 постанови Пленуму Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ «Про судову практику в справах про захист права власності та інших речових прав» від 07.02.2014 №5, виходячи зі змісту ч.1 ст.344 ЦК України, відсутність державної реєстрації права власності на нерухоме майно не є перешкодою для визнання права власності на це майно у зв`язку зі спливом строку набувальної давності, оскільки така державна реєстрація може бути здійснена після визнання права власності за набувальною давністю.

Пунктом 9 зазначеної постанови Пленуму ВССУ визначено, що відповідно до ч.1 ст.344 ЦК України, особа, яка добросовісно заволоділа чужим майном і продовжує відкрито, безперервно володіти нерухомим майном протягом десяти років або рухомим майном - протягом п`яти років, набуває право власності на це майно (набувальна давність), якщо інше не встановлено ЦК України. При вирішенні спорів, пов`язаних із набуттям права власності за набувальною давністю, суди повинні враховувати, зокрема, таке: - володіння є добросовісним, якщо особа при заволодінні чужим майном не знала і не могла знати про відсутність у неї підстав для набуття права власності; - володіння визнається відкритим, якщо особа не приховувала факт знаходження майна в її володінні. Вжиття звичайних заходів щодо забезпечення охорони майна не свідчить про приховування цього майна; - володіння визнається безперервним, якщо воно не переривалось протягом всього строку набувальної давності.

Правовий інститут набувальної давності опосередковує один із первинних способів виникнення права власності, тобто це такий спосіб, відповідно до якого право власності на річ виникає вперше або незалежно від права попереднього власника на цю річ, воно ґрунтується не на попередній власності та відносинах правонаступництва, а на сукупності обставин, зазначених у ч.1 ст.344 ЦК України, а саме: наявність суб`єкта, здатного набути у власність певний об`єкт; законність об`єкта володіння; добросовісність заволодіння чужим майном; відкритість володіння; безперервність володіння; сплив установлених строків володіння; відсутність норми закону про обмеження або заборону набуття права власності за набувальною давністю.

Аналізуючи поняття добросовісності заволодіння майном як підстави для набуття права власності за набувальною давністю відповідно до ст.344 ЦК України, слід виходити з того, що добросовісність як одна із загальних засад цивільного судочинства означає фактичну чесність суб`єктів у їх поведінці, прагнення сумлінно захистити свої цивільні права та забезпечити виконання цивільних обов`язків. При вирішенні спорів має значення факт добросовісності заявника саме на момент отримання ним майна (заволодіння майном), тобто на той початковий момент, який включається в повний давнісний строк володіння майном, визначений законом. Володілець майна в момент його заволодіння не знає (і не повинен знати) про неправомірність заволодіння майном. Крім того, позивач як володілець майна повинен бути впевнений у тому, що на це майно не претендують інші особи і він отримав це майно за таких обставин і з таких підстав, які є достатніми для отримання права власності на нього.

Отже, йдеться про добросовісне, але неправомірне, в тому числі безтитульне, заволодіння майном особою, яка в подальшому претендуватиме на набуття цього майна у власність за набувальною давністю.

Відповідна особа має добросовісно заволодіти саме чужим майном, тобто об`єкт давнісного володіння повинен мати власника або бути річчю безхазяйною (яка не має власника або власник якої невідомий). Нерухоме майно може стати предметом набуття за набувальною давністю якщо воно має такий правовий режим, тобто є об`єктом нерухомості, який прийнято в експлуатацію.

Давнісне володіння має бути безперервним протягом певного строку, тобто бути тривалим. Тривалість володіння передбачає, що має спливти визначений у Цивільному кодексі України строк, що різниться залежно від речі (нерухомої чи рухомої), яка перебуває у володінні певної особи. Для нерухомого майна такий строк складає десять років.

Також для набуття права власності на майно за набувальною давністю закон не повинен обмежувати чи забороняти таке набуття. При цьому право власності за набувальною давністю на нерухоме майно, транспортні засоби, цінні папери набувається виключно за рішенням суду.

Отже, набуття відповідною особою права власності за набувальною давністю можливе лише за наявності всіх указаних умов у сукупності.

Відповідна правова позиція також викладена у Постанові Великої Палати Верховного Суду від 14.05.2019 у справі №910/17274/17.

Згідно з ч.4 ст.263 ЦПК України при виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин суд враховує висновки щодо застосування відповідних норм права, викладені в постановах Верховного Суду.

Відповідно до п.13 постанови Пленуму Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ «Про судову практику в справах про захист права власності та інших речових прав» від 07.02.2014 №5 можливість пред`явлення до суду позову про визнання права власності за набувальною давністю випливає з положень статей 15, 16 ЦК України, а також ч.4 ст.344 ЦК України, згідно з якими, захист цивільних прав здійснюється судом шляхом визнання права. У зв`язку з цим, особа, яка заявляє про давність володіння і вважає, що у неї є всі законні підстави бути визнаною власником майна за набувальною давністю, має право звернутися до суду з позовом про визнання за нею права власності.

З огляду на викладене, аналізуючи зібрані у справі докази у їх сукупності, суд прийшов до висновку, що позивач не довела належними та допустимими доказами, що добросовісно заволоділа чужим майном і понад десять років відкрито, безперервно ним володіє, враховуючи реєстрацію права власності на будинок за власником ОСОБА_5 в 2020 році, виписку з погосподароської книги та місце проживання поживача за іншою адрресою, тому суд вважає позовні вимоги не обґрунтованими та такими, що не підлягають задоволенню.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст.259, 263, 265, 273, 354 ЦПК України, суд,-

У Х В А Л И В:

В задоволенні позовної вимоги ОСОБА_1 до Знам`янської міської ради Кіровоградської області про визнання права власності на нерухоме майно за набувальною давністю - відмовити.

Судові витрати віднести на рахунок держави.

Заочне рішення може бути переглянуто Знам`янським міськрайонним судом Кіровоградської області за письмовою заявою відповідача, поданою протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Учасник справи, якому повне заочне рішення суду не було вручене у день його проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на подання заяви про його перегляд - якщо така заява подана протягом двадцяти днів з дня вручення йому повного заочного рішення суду. Строк на подання заяви про перегляд заочного рішення може бути також поновлений в разі пропуску з інших поважних причин.

У разі залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення, заочне рішення може бути оскаржено в загальному порядку, встановленому цивільним процесуальним кодексом України.

Заочне рішення суду може бути оскаржене позивачем шляхом подання апеляційної скарги до Кропивницького апеляційного суду протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

Заочне рішення набирає законної сили, якщо протягом строків, встановлених цим Кодексом, не подані заява про перегляд заочного рішення або апеляційна скарга, або якщо рішення залишено в силі за результатами апеляційного розгляду справи.

Позивач: ОСОБА_1 , місце проживання АДРЕСА_3 , РНОКПП НОМЕР_1 .

Відповідач: Знам`янська міська рада Кропивницького району Кіровоградської області, місце знаходження: вул. М.Грушевського, 19 м. Знам`янка Кропивницького району Кіровоградської області, 27400, ЄДРПО 32986436.

Суддя В.В.Український