н/п 2/490/1654/2020 Справа № 2-7-2808/09
Центральний районний суд м. Миколаєва
__________________________________________________________________________
У Х В А Л А

20 січня 2022 року Центральний районний суд м. Миколаєва у складі :

головуючого - судді Гуденко О.А.

при секретарі - Волошиній Я.І.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Миколаєві цивільну справу за позовом ТОВ "Фінансова компанія "Інвест Хаус" до ОСОБА_1 про розірвання договору та стягнення заборгованості,-

В С Т А Н О В И В :

В лютому 2009 року позивач звернувся до суду із позовом до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості за кредитним договором № 16Р від 01.06.2006 року у розмірі 167184 грн. 48 коп. та розірвання вищевказаного договору, посилаючись на невиконання відповідачем зобов язань щодо сплати кредиту та відсотків за договором.

02.04.2009 року Центральним районним судом м. Миколаєва ухвалено заочне рішення, яким розірвано кредитний договір №16Р укладений 01.06.2006 року між ВАТ Всеукраїнського акціонерного банку та ОСОБА_1 . Стягнуто з ОСОБА_1 на користь ВАТ Всеукраїнського акціонерного банку заборгованість за кредитним договором №16Р від 01.06.2006 р. в розмірі 167184,48 грн. Стягнуто з ОСОБА_1 на користь ВАТ Всеукраїнського акціонерного банку судові витрати у розмірі 1701,84 грн. (справа №2-7-2808/2009).

Ухвалою суду від 10 жовтня 2019 року заяву ОСОБА_1 - задоволено. Заочне рішення від 02 квітня 2009 року по справі №2-7-2808/2009 за позовом ВАТ Всеукраїнського акціонерного банку до ОСОБА_1 про розірвання договору та стягнення заборгованості - скасовано та призначено справу до розгляду в порядку загального позовного провадження на 27 січня 2020 р. на 11-00 годин.

Ухвалою суду від 27 січня 2020 року заяву представника ТОВ "Фінансова компанія "Інвест Хаус" С`єдіна Л.В про залучення до участі у справі правонаступника позивача - задоволено. Залучено до участі у справі за позовом ПАТ "Всеукраїнський акціонерний банк" до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості за кредитним договором, правонаступника позивача ПАТ "ВіЕйБі Банк" - ТОВ "Фінансова компанія "Інвест Хаус" (, місцезнаходження: 79005, Львівська область,м. Львів, вул. Миколи Вороного 2). У зв язку із залученням правонаступника позивача, було оголошено перерву в підготовчому судовому засіданні до 14.04.2022 р. 12-00 годин. Дану ухвалу суду представник позивача отримав 10.04.2021 року, про що свідчить підпис в зворотньому повідомленні, яке знаходиться в матеріалах справи, але в судове засідання не з явився, та свого представника не направив.

14.04.2020 р. перерву в підготовчому судовому засіданні за клопотанням представника відповідача - адвоката Ільїна О.В. було продовжено до 06.07.2020 р. 14-00 годин. Представнику позивача було заздалегідь направлено повідомлення, яке він отримав 25.05.2020 р., про що свідчить підпис в зворотньому повідомленні, яке знаходиться в матеріалах справи, але в судове засідання не з явився, та свого представника не направив.

06.07.2020 р. перерву в підготовчому судовому засіданні продовжено в зв язку із неявкою позивача до 26.10.2020 р. 15-00 годин. Представника позивача було заздалегідь повідомлено телефонограмою за телефоном " " 06.07.2020 р. о 14-00 годин.

26.10.2020 р. перерву в підготовчому судовому засіданні продовжено в зв язку із неявкою всіх сторін до 26.01.2021 р. 10-30 годин. Представника позивача було заздалегідь повідомлено телефонограмою за телефоном " " 26.10.2020 р. о 10-30 годин.

Ухвалою суду від 26.01.2021 року закрито підготовче провадження по справі та призначено справу до розгляду по суті на 28.04.2021 року на 15-00 годин. направлено повідомлення, яке він отримав 27.04.2021 р., про що свідчить підпис в зворотньому повідомленні, яке знаходиться в матеріалах справи, але в судове засідання не з явився, та свого представника не направив. Окрім того, представника позивача було заздалегідь повідомлено телефонограмою за телефоном " " 26.01.2021 р. о 10-30 годин.

28.04.2021 р. слухання судової справи відкладено на 21.09.2021 р. на 11-50 год. у зв язку із неявкою всіх сторін. Представника позивача було заздалегідь повідомлено телефонограмою за телефоном " " 28.04.2021 р. о 15-00 годин.

21.09.2021 р. слухання судової справи відкладено на 03.11.2021 р. на 12-30 год. у зв язку із неявкою всіх сторін. Представника позивача було заздалегідь повідомлено телефонограмою за телефоном " " 21.09.2021 р. о 11-50 годин.

03.11.2021 р. слухання судової справи відкладено на 20.01.2022 р. на 15-00 год. у зв язку із неявкою всіх сторін. Представника позивача було заздалегідь повідомлено телефонограмою за телефоном " " 03.11.2021 р.

Відповідно до положень ст. 131 ЦПК України, учасники судового процесу зобов`язані повідомляти суд про зміну свого місця проживання (перебування, знаходження) або місцезнаходження під час провадження справи.

У разі відсутності заяви про зміну місця проживання або місцезнаходження судова повістка надсилається учасникам справи, які не мають офіційної електронної адреси та за відсутності можливості сповістити їх за допомогою інших засобів зв`язку, що забезпечують фіксацію повідомлення або виклику, на останню відому судові адресу і вважається доставленою, навіть якщо учасник судового процесу за цією адресою більше не проживає або не знаходиться.

Так, згідно з матеріалами справи позивач був особисто повідомлений про дату та час судового засідання, що підтверджується його особистим підписом в розписках про дату судового засідання.

Верховний Суд неодноразово зазначав, що направлення листа рекомендованою кореспонденцією на дійсну адресу є достатнім для того, щоб вважати повідомлення належним, оскільки отримання зазначеного листа адресатом перебуває поза межами контролю відправника, а, у даному випадку, суду (близька за змістом правова позиція викладена у постанові Великої Палати Верховного Суду від 25.04.2018 у справі № 800/547/17 (П/9901/87/18) (провадження № 11-268заі18), постановах Касаційного господарського суду у складі Верховного Суду від 27.11.2019 у справі № 913/879/17, від 21.05.2020 у справі № 10/249-10/19, від 15.06.2020 у справі № 24/260-23/52-б).

Статтею 43 ЦПК України встановлений обов`язок добросовісного користування учасниками судового процесу процесуальними правами. Сторони у розумні інтервали часу мають вживати заходів, щоб дізнатися про стан відомого їм судового провадження, та зобов`язані сумлінно користуватися наданими їм процесуальними правами (рішення Європейського суду з прав людини від 03.04.2008 у справі «Пономарьов проти України»).

За час розгляду даної справи заяви про розгляд справи у відсутність позивача чи його представника до суду не надходила.

Відомості про розгляд справ ( відкриття провадження та дати призначення справи до розгляду) публікуються на офіційному веб-сайті Центрального районного суду м. Миколаєвау відповідності до Рішення ради суддів загальних судів № 12 від 28 лютого 2013 року «Про організацію роботи з інформаційного наповнення і функціонування офіційних веб-сайтів загальних судів на офіційному веб-порталі судової влади України».

Відповідно до частини першої статті 44 ЦПК України учасники судового процесу та їхні представники повинні добросовісно користуватися процесуальними правами; зловживання процесуальними правами не допускається.

На осіб, які беруть участь у справі, покладається загальний обов`язок - добросовісно здійснювати свої процесуальні права і виконувати процесуальні обов`язки. При цьому під добросовісністю необхідно розуміти таку реалізацію прав і виконання обов`язків, що передбачають користування правами за призначенням, здійснення обов`язків у межах, визначених законом, недопустимість посягання на права інших учасників цивільного процесу, заборона зловживати наданими правами.

ЄСПЛ вказав, що пункт перший статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод зобов`язує суди давати обґрунтування своїх рішень, але це не може сприйматися як вимога надавати детальну відповідь на кожен аргумент. Межі цього обов`язку можуть бути різними, залежно від характеру рішення. Крім того, необхідно брати до уваги, між іншим, різноманітність аргументів, які сторона може представити в суд, та відмінності, які існують у державах-учасницях, з огляду на положення законодавства, традиції, юридичні висновки, викладення та формулювання рішень. Таким чином, питання, чи виконав суд свій обов`язок щодо подання обґрунтування, що випливає зі статті 6 Конвенції, може бути визначено тільки у світлі конкретних обставин справи (пункт 23 рішення від 18 липня 2006 року у справі «Проніна проти України»).

Згідно з частинами другою, четвертою, тринадцятою статті 128 ЦПК України суд повідомляє учасників справи про дату, час і місце судового засідання чи вчинення відповідної процесуальної дії, якщо їх явка є не обов`язковою. Судові повідомлення здійснюються судовими повістками-повідомленнями. За наявності відповідної письмової заяви учасника справи, який не має офіційної електронної адреси, та технічної можливості, повідомлення про призначення справи до розгляду та про дату, час і місце проведення судового засідання чи проведення відповідної процесуальної дії може здійснюватися судом з використанням засобів мобільного зв`язку, що забезпечують фіксацію повідомлення або виклику, шляхом надсилання такому учаснику справи текстових повідомлень із зазначенням веб-адреси відповідної ухвали в Єдиному державному реєстрі судових рішень, в порядку, визначеному Положенням про Єдину судову інформаційно-телекомунікаційну систему.

Згідно з частиною третьою статті 131 ЦПК України учасники судового процесу зобов`язані повідомляти суд про причини неявки у судове засідання. У разі неповідомлення суду про причини неявки вважається, що учасники судового процесу не з`явилися в судове засідання без поважних причин.

У рішеннях від 28 жовтня 1998 у справі «Осман проти Сполученого королівства» та від 19 червня 2001 року у справі «Креуз проти Польщі» Європейський суд з прав людини (далі - ЄСПЛ) роз`яснив, що реалізуючи пункт 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод щодо доступності правосуддя, держави-учасниці цієї Конвенції вправі встановлювати правила судової процедури, в тому числі й процесуальні заборони й обмеження, зміст яких полягає в запобіганні безладного руху в судовому процесі. Вказаними рішеннями ЄСПЛ визначено, що сторона, яка задіяна в ході судового розгляду справи, зобов`язана з розумним інтервалом часу сама цікавитися провадженням у її справі, добросовісно користуватися належними їй процесуальними правами та неухильно виконувати процесуальні обов`язки.

У рішенні від 07 липня 1989 року у справі «Юніон Аліментаріа Сандерс С. А. проти Іспанії» ЄСПЛ вказав, що заявник зобов`язаний демонструвати готовність брати участь на всіх етапах розгляду, що стосуються безпосередньо його, утримуватися від використання прийомів, які пов`язані із зволіканням у розгляді справи, а також максимально використовувати всі засоби внутрішнього законодавства для прискорення процедури слухання.

Частинами першою, другою, п`ятою статті 223 ЦПК України передбачено, що неявка у судове засідання будь-якого учасника справи за умови, що його належним чином повідомлено про дату, час і місце цього засідання, не перешкоджає розгляду справи по суті, крім випадків, визначених цією статтею. Суд відкладає розгляд справи в судовому засіданні в межах встановленого цим Кодексом строку з таких підстав: 1) неявка в судове засідання учасника справи, щодо якого відсутні відомості про вручення йому повідомлення про дату, час і місце судового засідання; 2) перша неявка в судове засідання учасника справи, якого повідомлено про дату, час і місце судового засідання, якщо він повідомив про причини неявки, які судом визнано поважними; 3) виникнення технічних проблем, що унеможливлюють участь особи у судовому засіданні в режимі відеоконференції, крім випадків, коли відповідно до цього Кодексу судове засідання може відбутися без участі такої особи; 4) необхідність витребування нових доказів, у випадку коли учасник справи обґрунтував неможливість заявлення відповідного клопотання в межах підготовчого провадження; 5) якщо суд визнає потрібним, щоб сторона, яка подала заяву про розгляд справи за її відсутності, дала особисті пояснення. Викликати позивача або відповідача для особистих пояснень можна і тоді, коли в справі беруть участь їх представники. У разі повторної неявки позивача в судове засідання без поважних причин або неповідомлення ним про причини неявки суд залишає позовну заяву без розгляду, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності, і його нез`явлення не перешкоджає вирішенню спору.

Відповідно до пункту 3 частини першої статті 257 ЦПК України суд постановляє ухвалу про залишення позову без розгляду, якщо належним чином повідомлений позивач повторно не з`явився в судове засідання або не повідомив про причини неявки, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності і його нез`явлення не перешкоджає розгляду справи.

Системний аналіз наведених норм процесуального права свідчить про те, що законодавець диференціює необхідність врахування судом поважності/неповажності причин неявки позивача до суду залежно від того, яке це судове засідання: перше чи повторне. Тобто процесуальний закон не вказує на необхідність врахування судом поважності причин повторної неявки позивача до суду. Такі положення процесуального закону пов`язані з принципом диспозитивності цивільного судочинства, за змістом якого особа, яка бере участь у справі, самостійно розпоряджається наданими їй законом процесуальними правами.

Зазначені наслідки настають незалежно від причин повторної неявки, які можуть бути поважними. Таким чином, навіть маючи докази поважності причин неявки позивача, суд залишає позовну заяву без розгляду. Зазначена норма дисциплінує позивача як ініціатора судового розгляду, стимулює його належно користуватися своїми правами та не затягувати розгляд справи. Якщо позивач не може взяти участь в судовому засіданні, він може подати заяву про розгляд справи за його відсутності. Така заява може бути подана на будь-якій стадії розгляду справи.

Таким чином, згідно з вимогами ЦПК України суд не зобов`язаний з`ясовувати причини повторної неявки в судове засідання належним чином повідомленого позивача і у випадку повторної неявки позивача, якщо від нього не надійшла заява про розгляд справи за його відсутності, суд залишає позовну заяву без розгляду.

Правове значення в такому випадку має лише належне повідомлення позивача про день та час розгляду справи, повторність неявки в судове засідання та неподання ним заяви про розгляд справи за його відсутності.

Наведені правові висновки викладені у постановах Верховного Суду у складі колегії суддів Касаційного цивільного суду від 20 вересня 2018 року у справі № 756/8612/16-ц, від 24 жовтня 2018 року у справі № 569/347/16-ц, від 28 лютого 2019 року у справі № 752/9188/13-ц, від 22 травня 2019 року у справі № 310/12817/13, від 06 червня 2019 року у справі № 760/3301/13-ц, від 20 червня 2019 року у справі № 522/7428/15, від 26 вересня 2019 року у справі № 295/19734/13-ц, від 07 жовтня 2019 року у справі № 612/403/16-ц, від 27 березня 2020 року у справі № 522/22303/14-ц.

Вказана правова позиція викладена у Постанові Верхового Суду від 21 вересня 2020 року по справі №658/1141/18.

З огляду на викладене, суд доходить до висновку, що позивач три рази поспіль не з`явився до судового засідання та ним не надано суду жодних обґрунтувань та не зазначено об`єктивних обставин непереборної сили, що стали причиною неможливості явки в судове засідання чи повідомлення суду про причини неявки.

На підставі вищевикладенного суд приходить до висновку про залишення позовної заяви без розгляду.

Керуючись ст.ст. 257,258-261 ЦПК України, суд, -

ПОСТАНОВИВ :

Позов ТОВ "Фінансова компанія "Інвест Хаус" до ОСОБА_1 про розірвання договору та стягнення заборгованості - залишити без розгляду.

Ухвала може бути оскаржена в апеляційному порядку шляхом подання апеляційної скарги безпосередньо до Миколаївського апеляційного суду протягом п`ятнадцяти днів з дня її підписання.

Суддя Гуденко О.А.