справа № 489/373/22
провадження №2-о/489/43/22
УХВАЛА

25 січня 2022 року м. Миколаїв

Суддя Ленінського районного суду міста Миколаєва Коваленко І.В., який є головуючим у справі, ознайомившись з матеріалами заяви ОСОБА_1 , заінтересовані особи Управління Державної міграційної служби у Миколаївській області, Центр реінтеграції бездомних громадян Миколаївської міської ради, про встановлення факту, що має юридичне значення,

встановив:

У січні 2022 року заявник звернувся до суду з заявою в якій просить встановити його особистість як ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця Російської Федерації, Владимирської області, м. Гороховець.

Одночасно з позовною заявою заявником було подано клопотання про звільнення від сплати судового збору. В обґрунтування клопотання вказав, що наразі він зареєстрований як особа без визначеного місця проживання. Судовий збір за подання заяви становить майже 500,00 грн., що є значними коштами для нього, оскільки він не працює за віком та станом здоров`я. Оскільки він зараз перебуває у вкрай скрутному матеріальному становищі він не має змоги сплатити судовий збір.

Відповідно до частини першої статті 4 Закону України «Про судовий збір» судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.

Відповідно до підпункту 2 пункту 1 частини другої статті 4 Закону України «Про судовий збір» за подання до суду фізичною особою позовної заяви немайнового характеру ставка судового збору складає 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Згідно частини першої статті 136 ЦПК України суд, враховуючи майновий стан сторони, може своєю ухвалою відстрочити або розстрочити сплату судового збору на визначений строк у порядку, передбаченому законом, але не більше як до ухвалення судового рішення у справі.

Згідно статті 8 Закону України «Про судовий збір» враховуючи майновий стан сторони, суд може своєю ухвалою за її клопотанням відстрочити або розстрочити сплату судового збору на певний строк, але не довше ніж до ухвалення судового рішення у справі за таких умов: 1) розмір судового збору перевищує 5 відсотків розміру річного доходу позивача - фізичної особи за попередній календарний рік; або 2) позивачами є: а) військовослужбовці; б) батьки, які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину з інвалідністю, якщо інший з батьків ухиляється від сплати аліментів; в) одинокі матері (батьки), які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину з інвалідністю; г) члени малозабезпеченої чи багатодітної сім`ї; ґ) особа, яка діє в інтересах малолітніх чи неповнолітніх осіб та осіб, які визнані судом недієздатними чи дієздатність яких обмежена; або 3) предметом позову є захист соціальних, трудових, сімейних, житлових прав, відшкодування шкоди здоров`ю.

Суд може зменшити розмір судового збору або звільнити від його сплати на підставі, зазначеній у частині першій цієї статті.

Судом встановлено, що заявник перебуває на обліку в центрі реінтеграції бездомних громадян як особа, яка не має постійного місця проживання, що підтверджується посвідченням про взяття на облік за №3568 від 24.09.2020.

В пункті 29 постанови Пленуму Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ №10 від 17.10.2014 «Про застосування судами законодавства про судові витрати у цивільних справах» роз`яснено, що відповідно до статті 8 Закону України «Про судовий збір» та статті 81 (136) ЦПК України єдиною підставою для відстрочення або розстрочення сплати судового збору є врахування судом майнового стану сторони, тобто фізичної або юридичної особи (наприклад, довідка про доходи, про склад сім`ї, про наявність на утриманні непрацездатних членів сім`ї, банківські документи про відсутність на рахунку коштів, довідка податкового органу про перелік розрахункових та інших рахунків тощо).

Особа, яка заявляє відповідне клопотання, повинна навести доводи і подати докази на підтвердження того, що її майновий стан перешкоджав (перешкоджає) сплаті нею судового збору у встановленому законодавством порядку і розмірі.

Таким чином, єдиною підставою для відстрочення позивачу строку сплати судового збору є врахування майнового стану сторони.

Оцінюючи фінансове становище особи, яка звертається до суду з вимогою про звільнення її від сплати судового збору, зменшення його розміру, надання відстрочки чи розстрочки в його сплаті, національні суди повинні встановлювати наявність у такої особи реального доходу (розмір заробітної плати, стипендії, пенсії, прибутку тощо), рухомого чи нерухомого майна, цінних паперів, можливості розпорядження ними без значного погіршення фінансового становища (Рішення ЄСПЛ «Kniat v. Poland» від 26.07.2005, пункт 44; Рішення ЄСПЛ «Jedamski and Jedamska v. Poland» від 26.07.2005, пункти 63-64).

Враховуючи вищевикладене, та те, що заявник перебуває на обліку в центрі реінтеграції бездомних громадян як особа, яка не має постійного місця проживання, має похилий вік (63 роки) та відповідно до змісту заяви з якою він звернувся до суду, він не працює за віком та станом здоров`я, у зв`язку з чим перебуває у вкрай скрутному становищі, суд вважає за можливе заяву ОСОБА_1 задовольнити та звільнити його від сплати судового збору.

Керуючись статтею 8 Закону України «Про судовий збір», статтями 136, 259-262 ЦПК України,

ухвалив:

Клопотання ОСОБА_1 про звільнення від сплати судового збору задовольнити.

Звільнити ОСОБА_1 від сплати судового збору по цивільній справі № 489/373/22 (провадження № 2-о/489/43/22) за заявою ОСОБА_1 , заінтересовані особи Управління Державної міграційної служби у Миколаївській області, Центр реінтеграції бездомних громадян Миколаївської міської ради, про встановлення факту, що має юридичне значення.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею та оскарженню окремо від рішення суду не підлягає. Заперечення на ухвали, що не підлягають оскарженню окремо від рішення суду, включаються до апеляційної скарги на рішення суду.

Суддя І.В. Коваленко