гСправа № 358/304/21 Провадження № 8/358/1/22
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

21 січня 2022 року м. Богуслав

Суддя Богуславського районного суду Київської області Тітов М.Б., розглянувши заяву представника ОСОБА_1 адвоката Костенка Вадима Павловича про перегляд за нововиявленими обставинами рішення Богуславського районного суду Київської області від 17 травня 2021 року у справі № 358/304/21 за позовом ОСОБА_2 до Богуславської міської ради Київської області про визнання права власності на нерухоме майно в порядку спадкування, -

В С Т А Н О В И В:

Адвокат Костенко Вадим Павлович діючи в інтересах ОСОБА_1 06 січня 2022 року звернувся до Богуславського районного суду Київської області із заявою про перегляд за нововиявленими обставинами рішення Богуславського районного суду Київської області від 17 травня 2021 року по цивільній справі № 358/304/21 за позовом ОСОБА_2 до Богуславської міської ради Київської області про визнання права власності на нерухоме майно в порядку спадкування.

Заяву обґрунтовує тим, що згідно з оскаржуваним рішенням від 17.05.2021, Богуславським районним судом Київської області задоволено позов ОСОБА_2 та вирішено визнати в порядку спадкування за ним право власності на спадкове нерухоме майно - квартиру АДРЕСА_1 , яка має загальну площу 58,60 кв.м., житлову площу 35,70 кв.м., підсобну площу 22,90 кв.м.

Зазначає, що оскаржуване рішення є незаконним та необґрунтованим, оскільки ухвалене без об`єктивного та повного з`ясування обставин справи, без оцінки доказів та без наведення належних та достатніх мотивів на підтвердження вимог позивача, з істотним порушенням норм процесуального права та неправильним застосуванням норм матеріального права.

Заявник вказує на те, що ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , яка була матір`ю ОСОБА_1 , померла ІНФОРМАЦІЯ_2 . На день своєї смерті, ОСОБА_3 була зареєстрована та постійно проживала за адресою: АДРЕСА_2 . Після смерті матері залишилось спадкове майно, набуте під час шлюбу, яке батько ОСОБА_2 та мати ОСОБА_3 заповіли ОСОБА_1 відповідно до заповіту подружжя, посвідченого Богуславською районною державною нотаріальною конторою Київської області 25 липня 2012 року за реєстровим № 1-1677. До об`єкту спільної сумісної власності подружжя, набутих за час шлюбу належить квартира АДРЕСА_1 .

ОСОБА_2 після смерті дружини ОСОБА_3 звернувся до приватного нотаріуса Богуславського районного нотаріального округу Київської області Білик Марини Василівни, на підставі чого приватний нотаріус завела спадкову справу (номер у Спадковому реєстрі: 62743208; номер у нотаріуса 40/2018).

ОСОБА_1 також звернулася до приватного нотаріуса Богуславського районного нотаріального округу Київської області Білик Марини Василівни із заявою про прийняття спадщини та накладення заборони відчуження спадкового майна за заповітом 28.08.18, де в подальшому, приватний нотаріус Білик М.В. вчинила нотаріальну дію 26.10.18, а саме, наклала заборону на відчуження майна, що підтверджується написом на заповіті від 25.07.2012.

В послідуючому ОСОБА_1 , перебуваючи у відпустці у серпні-початку вересня 2021 року у місті Богуславі, приїхала до батька ОСОБА_2 , де переглядаючи документи у квартирі АДРЕСА_1 на початку вересня 2021 року виявила документ - «ВИТЯГ з Державного реєстру прав на нерухоме майно про реєстрацію права власності» №264825449 від 07.07.2021, що підтверджено Актом від 01.09.2021. Із змісту зазначеного витягу №264825449 від 07.07.2021 вбачається, що власником квартири АДРЕСА_1 є ОСОБА_2 , тобто відбулося порушення встановленої на підставі закону заборони відчуження спадкового майна.

Заявник зазначає, що згідно з вимогами цивільного процесуального закону, підставами для перегляду судового рішення за нововиявленими обставинами, серед іншого, є істотні для справи обставини, що не були встановлені судом та не були і не могли бути відомі особі, яка звертається із заявою, на час розгляду справи, тому вважає, що обставини, викладені ним в заяві є істотними обставинами для правильного вирішення справи, однак, не були встановлені Богуславським районним судом, та не були і не могли бути відомі стороні заявника на час розгляду справи. Зокрема, це обставини порушення державним нотаріусом порядку вчинення нотаріальних дій та ухвалення рішень, а саме винесення постанови від 23.02.2021 за відсутності письмової заяви ОСОБА_2 про видачу свідоцтва на спадщину у порядку спадкування за законом та ігнорування заповіту подружжя.

Також заявник вказує не те, що нововиявленою обставиною є відсутність у спадковій справі заяви ОСОБА_2 до Богуславської районної державної нотаріальної контори про прийняття спадщини протягом шести місяців з моменту відкриття спадщини, на яку послався суд у рішенні від 17.05.2021.

Тому, на думку заявника, судове рішення безпосередньо зачіпає інтереси ОСОБА_1 , оскільки спадкодавець ОСОБА_2 фактично не визнає за нею права на спадкування за заповітом подружжя, вважаючи себе власником всієї квартири АДРЕСА_3 , яку може відчужити на користь будь-якої особи у будь-який час та ігноруючи накладену заборону на відчуження спадкового майна подружжя. Водночас, право на спадкування за заповітом подружжя не визнає державний нотаріус, яка проігнорувала зазначений заповіт та заборону на відчуження спадкового майна подружжя.

Підтверджує, що вищенаведені обставини можуть бути підтверджені показаннями ОСОБА_1 в якості свідка та можуть бути підтверджені показаннями свідка ОСОБА_4 , а також адвокатом Костенком Вадимом Павловичем.

Про нововиявлені обставини адвокат дізнався 07.12.2021 під час ознайомлення з матеріалами вказаної справи у Київському апеляційному суді. Відтак вважає, що заява про перегляд рішення суду подана в межах визначеного процесуальним законом строку.

Враховуючи вищевикладене, заявник просить задовольнити заяву про перегляд рішення суду за нововиявленими обставинами, скасувати рішення Богуславського районного суду Київської області від 17 травня 2021 року по цивільній справі № 358/304/21 та ухвалити нове рішення в справі про відмову в позові. Також просить стягнути з відповідача на користь заявника сплачену суму судового збору.

Розглянувши подану заяву, матеріали цивільної справи № 358/304/21, проаналізувавши відповідні положення діючого законодавства, суд дійшов наступних висновків.

Відповідно до ч. 1 ст. 4 ЦПК України, кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів.

Відповідно до п. 1 ч. 1 ст. 423 ЦПК України, підставами для перегляду судового рішення за нововиявленими обставинами є істотні для справи обставини, що не були встановлені судом та не були і не могли бути відомі особі, яка звертається із заявою, на час розгляду справи.

Відповідно до п. 1 ч. 1 ст. 424 ЦПК України, заяву про перегляд судового рішення за нововиявленими або виключними обставинами може бути подано: з підстави, визначеної пунктом 1 частини другої статті 423 цього Кодексу, - учасниками справи протягом тридцяти днів з дня, коли особа дізналася або могла дізнатися про існування обставин, що стали підставою для перегляду судового рішення.

У пункті 2 постанови Пленуму Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ № 4 від 30 березня 2012 року «Про застосування цивільного процесуального законодавства при перегляді судових рішень у зв`язку з нововиявленими обставинами» роз`яснено, що у зв`язку з нововиявленими обставинами можуть бути переглянуті рішення або ухвала суду, якими закінчено розгляд справи, що набрали законної сили, а також судовий наказ.

У зв`язку із цим такому перегляду підлягають рішення суду першої інстанції (у тому числі заочне або додаткове рішення), ухвалене за будь-яким видом судового провадження, що набрало законної сили, а також рішення суду апеляційної чи касаційної інстанції, якими рішення було змінено або ухвалено нове рішення.

З поданої заяви вбачається, що представник заявника просить переглянути за нововиявленими обставинами рішення Богуславського районного суду Київської області від 17 травня 2021 року по цивільній справі № 358/304/21, яким позов ОСОБА_2 про визнання права власності на нерухоме майно в порядку спадкування задоволено та визнано за останнім в порядку спадкування право власності на спадкове нерухоме майно квартиру АДРЕСА_1 , яка має загальну площу 58,60 кв.м., житлову площу 35,70 кв.м., підсобну площу 22,90 кв.м. (том 1 а.с. 46, 47).

20 вересня 2021 року від особи, яка не брала участь у справі, права та законні інтереси якої порушені оскаржуваним рішенням ОСОБА_1 через свого представника адвоката Костенка Вадима Павловича на вищевказане рішення Богуславського районного суду Київської області було подано апеляційну скаргу (том 1 а.с. 102-111).

09 грудня 2021 року ухвалою Київського апеляційного суду апеляційне провадження за апеляційною скаргою ОСОБА_1 , поданою представником ОСОБА_5 , на рішення Богуславського районного суду Київської області від 17 травня 2021 року закрито з посиланням на ту обставину, що рішенням суду першої інстанції не вирішено і не обмежено ОСОБА_1 у правах та інтересах, оскільки такі мають ознаки лише права очікування. Визнання за ОСОБА_2 права власності на квартиру в порядку спадкування не суперечить статті 1243 ЦК України, та не впливає на право ОСОБА_1 в майбутньому реалізувати свої права за заповітом подружжя. Тому апеляційний суд прийшов до висновку, що права та інтереси ОСОБА_1 ухваленим рішенням не порушені, тому суд не досліджував інших доводів апеляційної скарги (том 2 а.с. 98-100).

Таким чином, факти на які посилається заявник, були відомі на час розгляду в суді апеляційної інстанції.

Європейський суд з прав людини зазначив, що одним із фундаментальних аспектів верховенства права є принцип юридичної визначеності, який передбачає повагу до принципу res judicata принципу остаточності рішень суду. Цей принцип наголошує, що жодна зі сторін не має права вимагати перегляду остаточного та обов`язкового рішення суду просто тому, що вона має на меті добитися нового слухання справи та нового її вирішення. Повноваження вищих судових органів стосовно перегляду мають реалізовуватись для виправлення судових помилок та недоліків судочинства, але не для здійснення нового судового розгляду. Перегляд не повинен фактично підміняти собою апеляцію, а сама можливість існування двох точок зору на один предмет не є підставою для нового розгляду. Винятки із цього принципу можуть мати місце лише за наявності підстав, обумовлених обставинами важливого та вимушеного характеру (рішення Європейського суду з прав людини від 03 квітня 2008 року у справі «Пономарьов проти України»). Аналогічний висновок міститься в рішенні від 29 жовтня 2015 року у справі «Устименко проти України».

У справі «Желтяков проти України» Європейський суд з прав людини наголосив, що право на справедливий розгляд судом, гарантоване пунктом 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, повинно тлумачитися в контексті Преамбули Конвенції, яка, серед іншого, проголошує верховенство права як частину спільного спадку Договірних Держав. Одним з основоположних аспектів верховенства права є принцип юридичної визначеності, який вимагає, щоб коли суди остаточно вирішили питання, їхнє рішення не ставилось під сумнів. Цей принцип передбачає повагу до остаточності судових рішень та наполягає на тому, щоб жодна сторона не могла переглядати остаточного та обов`язкового судового рішення просто задля нового розгляду та постановлення нового рішення у справі. Відступи від цього принципу є виправданими лише тоді, коли вони обумовлюються обставинами суттєвого та неспростовного характеру (рішення у справі «Рябих проти Росії»).

Згідно з пунктом 11 постанови Пленуму Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ від 30 березня 2012 року №4 «Про застосування цивільного процесуального законодавства при перегляді судових рішень у зв`язку з нововиявленими обставинами», роз`яснено, що відповідно до частини першої статті 362 ЦПК заява про перегляд у зв`язку з нововиявленими обставинами може бути подана сторонами та іншими особами, які беруть участь у справі. Згідно зі статтею 37 ЦПК таку заяву може подати правонаступник особи, яка брала участь у справі, незалежно від виду провадження, якщо спірні правовідносини допускають правонаступництво. Особа, яка не була залучена до участі у справі, але вважає, що суд вирішив питання про її права, свободи чи обов`язки, не має права на подання заяви про перегляд судових рішень у зв`язку з нововиявленими обставинами; суд ухвалою відмовляє у прийнятті такої заяви. У цьому разі особа має право звернутися до суду з апеляційною або касаційною скаргою із заявленням клопотання про поновлення строку на оскарження.

Судом встановлено, що заявник ОСОБА_1 не була учасником розгляду цивільної справи № 358/304/21 за позовом ОСОБА_2 до Богуславська міська рада Київської області про визнання права власності на нерухоме майно в порядку спадкування, рішення по якій просить скасувати за нововиявленими обставинами, а також скористалась своїм правом на апеляційне оскарження рішення суду.

Тому за наведених обставин необхідно відмовити у прийнятті заяви представника ОСОБА_6 адвоката Костенка Вадима Павловича про перегляд за нововиявленими обставинами рішення Богуславського районного суду Київської області від 17 травня 2021 року у справі № 358/304/21.

З урахуванням викладеного та керуючись ст.ст. 423-427 ЦПК України, суд,

У Х В А Л И В:

Відмовити у прийнятті заяви представника ОСОБА_1 адвоката Костенка Вадима Павловича про перегляд за нововиявленими обставинами рішення Богуславського районного суду Київської області від 17 травня 2021 року у справі № 358/304/21 за позовом ОСОБА_2 до Богуславська міська рада Київської області про визнання права власності на нерухоме майно в порядку спадкування.

Ухвала суду може бути оскаржена в апеляційному порядку шляхом подання апеляційної скарги до Київського апеляційного суду через Богуславський районний суд Київської області протягом п`ятнадцяти днів з дня її складення.

Ухвала суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги ухвала, якщо її не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Учасник справи, якому повне рішення або ухвала суду не були вручені у день її проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження: на ухвали суду - якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Головуючий: суддя М. Б. Тітов