25 січня 2022 рокуДеснянський районний суд міста Києва в складі:
Головуючого судді - Панченко О.М.
при секретарі - Богослов Ю.В.
розглянувши у судовому засіданні в м. Києві в залі суду в порядку спрощеного позовного провадження цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу,-
Позивачка ОСОБА_1 звернулась до Деснянського районного суду м. Києва з позовом до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу.
В обґрунтування позовних вимог зазначає,29.09.2018 року вони з відповідачем зареєстрували шлюб. Від шлюбу у них народилося двоє дітей - ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 та ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_2 . Протягом останнього часу сімейне життя між сторонами поступово погіршувалося, що в кінцевому результаті призвело до фактичного припинення між ними шлюбних відносин з липня 2020 року. Причиною розпаду сім`ї стало відчуження один від одного, яке виникло на підставі кардинальної різниці в поглядах на сімейне життя. Тепер у відносинах між подружжям взагалі відсутнє порозуміння та повага. Саме з липня 2020 року вони не підтримують сімейно-шлюбні стосунки та спільного господарства не ведуть. А отже, через відсутність взаєморозуміння між сторонами, розходження поглядів на сімейні відносини та сімейні обов`язки з ведення спільного господарства, різні погляди на життя, позивачка вважає, що подальше сумісне життя і збереження сім`ї неможливе та суперечить її вільній згоді на шлюб. Вважає, що їх сім`я розпалась. Кожен з них живе самостійним відокремленим життям, а їх шлюб носить формальний характер. На примирення позивачка не погоджується, тому немає необхідності вживати заходів, щодо примирення подружжя.
Ухвалою Деснянського районного суду м. Києва від 04.10.2021 року відкрито провадження в справі.
Позивачка в судове засідання не з`явилась та подала до суду заяву про можливість розгляду справи за відсутності позивача, вимоги позову підтримує в повному обсязі.
Відповідач в судове засідання не з`явився,належним чином повідомлявся про день та час розгляду справи, про причини неявки суд не повідомив.
Вивчивши письмові матеріали справи, суд приходить до висновку, що позовні вимоги ОСОБА_1 підлягають задоволенню з наступних підстав.
Як встановлено судом та вбачається з матеріалів справи, у відповідності до свідоцтва про шлюб ОСОБА_2 та ОСОБА_1 , зареєстрували шлюб 29.09.2018 року, місце реєстрації - Деснянський районний у місті Києві відділ державної реєстрації актів цивільного стану Головного територіального управління юстиції у місті Києві. Прізвище дружини після шлюбу « ОСОБА_5 ».
Від шлюбу у них народилося двоє дітей - ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 та ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_2 .
Відповідно до ст. 112 Сімейного Кодексу України суд з`ясовує фактичні взаємини подружжя, дійсні причини позову про розірвання шлюбу, бере до уваги наявність малолітньої дитини, дитини-інваліда та інші обставини життя подружжя.
Суд постановляє рішення про розірвання шлюбу, якщо буде встановлено, що подальше спільне життя подружжя і збереження шлюбу суперечило б інтересам одного з них, інтересам їхніх дітей, що мають істотне значення.
Відповідно до п. 10 Постанови Пленуму Верховного Суду України № 11 від 27.12.2007 року "Про практику застосування судами законодавства при розгляді справ про право на шлюбі, розірвання шлюбу, визнання його недійсним та поділ спільного майна подружжя" проголошена Конституцією України охорона сім"ї державою полягає, зокрема, в тому, що шлюб може бути розірвано в судовому порядку лише за умови, якщо встановлено, що подальше спільне життя подружжя і збереження шлюбу суперечитиме інтересам одного з них чи інтересам їх дітей. Із цією метою суди повинні уникати формалізму при вирішення позовів про розірвання шлюбу, повно та всебічно з`ясовувати фактичні взаємини подружжя, дійсні причини позову про розірвання шлюбу, враховувати наявність малолітньої дитини, дитини-інваліда та інші обставини життя подружжя, забезпечувати участь у судовому засіданні, як правило, обох сторін, вживати заходів до примирення подружжя.
Передбачене ч. 1 ст. 111 Сімейного Кодексу України вжиття судом заходів щодо примирення подружжя застосовується у випадку відсутності згоди одного з них на розірвання шлюбу за ініціативою однієї зі сторін або суду у формі відкладення розгляду справи слуханням та надання сторонам строку на примирення.
Аналізуючи зібрані та досліджені судом докази в їх сукупності, суд дійшов висновку, що шлюб між сторонами підлягає розірванню, а позов ОСОБА_1 підлягає задоволенню, так як у сторін відсутнє взаєморозуміння та повага, їснує розходження поглядів на сімейні відносини та життєві цінності.
На підставі викладеного, керуючись ст. 12, 19, 81, 141, 197-200, 258-260, 263-265 ЦПК України, ст. 110, 112 Сімейного Кодексу України, -
Позовні вимоги позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу - задовольнити.
Шлюб між ОСОБА_2 та ОСОБА_1 , зареєстрований 29.09.2018 року у Деснянському районному у місті Києві відділ державної реєстрації актів цивільного стану Головного територіального управління юстиції у місті Києві, актовий запис № 1722, розірвати.
Стягнути з ОСОБА_2 на користь ОСОБА_1 витрати по сплаті судового збору у розмірі 908, 00 грн.
Рішення може бути оскаржено до Київського апеляційного суду через Деснянський районний суд м. Києва протягом тридцяти днів з дня проголошення.

Суддя Панченко О.М.