Справа №296/9929/20
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

про залишення зустрічної позовної заяви без розгляду

17.01.2022 року м. Житомир

Богунський районний суд м. Житомира в складі:

Головуючого судді Стрілецької О.В.

за участі секретаря судового засідання Бугайчук А.Ю.

позивача за первісним позовом ОСОБА_1

представника позивача за первісним позовом - адвоката Лук`янець Л.О.

розглянувши у відкритому судовому засіданні в загальному позовному провадженні цивільну справу за первісним позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про зміну розміру аліментів та за зустрічним позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_1 про збільшення розміру аліментів, -

ВСТАНОВИВ:

І. Короткий зміст позовних вимог:

27.11.2020 року позивач звернувся до суду з вказаним позовом, в якому просить зменшити розмір аліментів, які з нього стягуються на утримання сина ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , відповідно до судового наказу Богунського районного суду м.Житомира №295/13753/18 від 23.10.2018 року, з ј частини заробітку, до 1/10 частини заробітку (доходу) щомісячно.

29.03.2021 року ОСОБА_2 направила до суду зустрічну позовну заяву, в якій просить збільшити розмір аліментів, які стягуються за рішенням суду від 23.10.2018 року з ОСОБА_1 на її користь на утримання малолітнього сина ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , з ј частини всіх видів його заробітку (доходу), до 1/3 частини усіх видів заробітку (доходу).

В обґрунтування зустрічних позовних вимог, вказала, що для гармонійного розвитку дитини та її фінансового забезпечення розмір аліментів, який стягується з ОСОБА_1 на утримання їх сина, є недостатнім, а тому просить його збільшити.

ІІ. Процедура та позиції сторін

Ухвалою суду від 12.02.2021 року відкрито провадження у справі №296/9929/20.

Ухвалою Богунського районного суду м. Житомира від 13.04.2021 р. зустрічну позовну заяву ОСОБА_2 до ОСОБА_1 про збільшення розміру аліментів прийнято до спільного розгляду з первісною позовною заявою ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про зміну розміру аліментів. Вимоги за зустрічним позовом об`єднано в одне провадження з первісним позовом та присвоєно цивільній справі №296/9929/20. Розгляд даної цивільної справи призначено проводити за правилами загального позовного провадження (том І а.с. 238-239).

Ухвалою суду від 10.08.2021 року, яка була постановлена у судовому засіданні без виходу до нарадчої кімнати та зафіксована у протоколі судового засідання, закрито підготовче провадження, справу призначено до розгляду по суті на 22.09.2021 р. (том ІІ а.с. 142).

У судове засідання 22.09.2021 року позивач за зустрічним позовом ОСОБА_2 та її представник адвокат Литвинчук Ю.В. не з`явились.

ОСОБА_2 подала заяву, в якій просила відкласти судове засідання у зв`язку з хворобою її адвоката (том ІІ а.с. 146). Адвокат Литвинчук Ю.В. просила відкласти розгляд справи у зв`язку з її перебуванням на стаціонарному лікуванні (том ІІ а.с. 147). Докази, які підтверджують поважність причин неявки в судове засідання, суду не надали.Розгляд справи за заявою позивача за зустрічним позовом та її представника відкладено до 22.11.2021 року.

22.11.2021 року позивач за зустрічним позовом ОСОБА_2 та її представник - адвокат Литвинчук Ю.В. повторно не з`явились в судове засідання. ОСОБА_2 направила до суду заяву про відкладення розгляду справи у зв`язку з перебуванням її адвоката на стаціонарному лікуванні з 12.11.2021 року. На підтвердження поважності причин неявки в судове засідання надала суду фотокопію довідки від 22.11.2021 року, видану поліклінікою ДУ «ТМО МВС України Житомирській області» (том ІІ а.с. 153,154). За заявою позивача за зустрічним позовом розгляд справи повторно відкладено до 17.01.2022 року.

22.11.2021 р. на адресу позивача за первісним позовом та її представника направлено повідомлення та судову повістку про наступну дату судового засідання, в якому також зобов`язано позивача та її представника надати суду документи, які підтверджують поважність причин неявки в судові засідання. Наголошено адресатам на недопустимості зловживання процесуальними правами та попереджено, що в разі повторної неявки в судове засідання справу буде розглянуто за наявними в ній матеріалами (том ІІ а.с. 160). Дане повідомлення було особисто отримано адвокатом Литвинчук Ю.В. (том ІІ а.с.164), позивач за зустрічним позовом повідомлення не отримала, поштове відправлення повернулось на адресу суду з відміткою пошти "за закінченням терміну зберігання" (том ІІ а.с. 165-166).

Відповідно до ч. 5 ст. 130 ЦПК України вручення судової повістки представникові учасника справи вважається врученням повістки і цій особі.

Таким чином, позивач за зустрічним позовом ОСОБА_2 була належним чином повідомлена про необхідність з`явитись в судове засідання 17.01.2022 року та надати докази поважності неявки в попередні судові засідання.

В судове засідання 17.01.2022 року позивач за зустрічним позовом ОСОБА_2 та її представник не з`явились втретє поспіль.

17.01.2021 року ОСОБА_2 особисто в канцелярію суду подала заяву про відкладення розгляду справи, в якій зазначила про те, що не може брати участь в судовому засіданні у зв`язку з наявними в неї ознаками гострого респіраторного захворювання (том ІІ а.с. 167).

Представник ОСОБА_2 - адвокат Литвинчук Ю.В. в судове засідання також не зявилась, причини неявки не повідомила, про час, дату та місце розгляду справи повідомлялась належним чином, про що свідчить її особистий підпис в повідомленні про вручення поштового повідомлення (том ІІ а.с. 164).

Відповідач за зустрічним позовом та його представник адвокат Лук`янець Л.О. в судовому засіданні заперечували проти відкладення судового розгляду втретє, наголосили, що позивач за зустрічним позовом навмисно затягує розгляд справи. Представник відповідача за зустрічним позовом зазначила, що чергове відкладення судового засідання є порушенням прав її довірителя на вирішення спору в розумні строки. Крім того, він на кожне судове засідання приїздить з м. Києва. Просили продовжити розгляд справи у відсутності позивача за зустрічним позовом.

ІІІ. Національне законодавство, що підлягає застосуванню, та мотиви суду

Дослідивши матеріали справи, суд приходить до наступного висновку.

Відповідно до ст. 12 ЦПК України цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін. Кожна сторона несе ризик настання наслідків, пов`язаних із вчиненням чи невчиненням нею процесуальних дій.

Основними засадами цивільного судочинства є розумність строків розгляду справи; неприпустимість зловживання процесуальними правами.

Згідно зі ст. 43 ЦПК України учасники справи зобов`язані, зокрема, сприяти своєчасному, всебічному, повному та об`єктивному встановленню всіх обставин справи; з`являтися в судове засідання за викликом суду; виконувати процесуальні дії у встановлені законом або судом строки; виконувати інші процесуальні обов`язки, визначені законом або судом.

Відповідно до ст. 44 ЦПК України учасники судового процесу та їхні представники повинні добросовісно користуватися процесуальними правами; зловживання процесуальними правами не допускається. Залежно від конкретних обставин суд може визнати зловживанням процесуальними правами дії, що суперечать завданню цивільного судочинства, зокрема: вчинення дій, що спрямовані на безпідставне затягування чи перешкоджання розгляду справи.

Згідно з частиною третьою статті 131 ЦПК України учасники судового процесу зобов`язані повідомляти суд про причини неявки у судове засідання. У разі неповідомлення суду про причини неявки вважається, що учасники судового процесу не з`явилися в судове засідання без поважних причин.

Статтею 6 Конвенції про захист прав і основоположних свобод людини, ратифікованої Законом України від 17 липня 1997 року №475/97-ВР, гарантовано кожній фізичній або юридичній особі право на розгляд судом протягом розумного строку цивільної, кримінальної, адміністративної або господарської справи, а також справи про адміністративне правопорушення, в якій вона є стороною.

У рішеннях від 28 жовтня 1998 у справі «Осман проти Сполученого королівства» та від 19 червня 2001 року у справі «Креуз проти Польщі» Європейський суд з прав людини (далі - ЄСПЛ) роз`яснив, що реалізуючи пункт 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод щодо доступності правосуддя, держави-учасниці цієї Конвенції вправі встановлювати правила судової процедури, в тому числі й процесуальні заборони й обмеження, зміст яких полягає в запобіганні безладного руху в судовому процесі. Вказаними рішеннями ЄСПЛ визначено, що сторона, яка задіяна в ході судового розгляду справи, зобов`язана з розумним інтервалом часу сама цікавитися провадженням у її справі, добросовісно користуватися належними їй процесуальними правами та неухильно виконувати процесуальні обов`язки.

У рішенні від 07 липня 1989 року у справі «Юніон АліментаріаСандерс С. А. проти Іспанії» ЄСПЛ вказав, що заявник зобов`язаний демонструвати готовність брати участь на всіх етапах розгляду, що стосуються безпосередньо його, утримуватися від використання прийомів, які пов`язані із зволіканням у розгляді справи, а також максимально використовувати всі засоби внутрішнього законодавства для прискорення процедури слухання.

Частинами 1, 2, 5 статті 223 ЦПК України передбачено, що неявка у судове засідання будь-якого учасника справи за умови, що його належним чином повідомлено про дату, час і місце цього засідання, не перешкоджає розгляду справи по суті, крім випадків, визначених цією статтею. Суд відкладає розгляд справи в судовому засіданні в межах встановленого цим Кодексом строку з таких підстав: 1) неявка в судове засідання учасника справи, щодо якого відсутні відомості про вручення йому повідомлення про дату, час і місце судового засідання; 2) перша неявка в судове засідання учасника справи, якого повідомлено про дату, час і місце судового засідання, якщо він повідомив про причини неявки, які судом визнано поважними; 3) виникнення технічних проблем, що унеможливлюють участь особи у судовому засіданні в режимі відеоконференції, крім випадків, коли відповідно до цього Кодексу судове засідання може відбутися без участі такої особи; 4) необхідність витребування нових доказів, у випадку коли учасник справи обґрунтував неможливість заявлення відповідного клопотання в межах підготовчого провадження; 5) якщо суд визнає потрібним, щоб сторона, яка подала заяву про розгляд справи за її відсутності, дала особисті пояснення. Викликати позивача або відповідача для особистих пояснень можна і тоді, коли в справі беруть участь їх представники. У разі повторної неявки позивача в судове засідання без поважних причин або неповідомлення ним про причини неявки суд залишає позовну заяву без розгляду, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності,і його нез`явлення не перешкоджає вирішенню спору.

Відповідно до пункту 3 частини 1 статті 257 ЦПК України суд постановляє ухвалу про залишення позову без розгляду, якщо належним чином повідомлений позивач повторно не з`явився в судове засідання або не повідомив про причини неявки, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності і його нез`явлення не перешкоджає розгляду справи.

Системний аналіз наведених норм процесуального права свідчить про те, що законодавець диференціює необхідність врахування судом поважності/неповажності причин неявки позивача до суду залежно від того, яке це судове засідання: перше чи повторне. Тобто процесуальний закон не вказує на необхідність врахування судом поважності причин повторної неявки позивача до суду. Такі положення процесуального закону пов`язані з принципом диспозитивності цивільного судочинства, за змістом якого особа, яка бере участь у справі, самостійно розпоряджається наданими їй законом процесуальними правами.

Зазначені наслідки настають незалежно від причин повторної неявки, які можуть бути поважними. Зазначена норма дисциплінує позивача як ініціатора судового розгляду, стимулює його належно користуватися своїми правами та не затягувати розгляд справи. Якщо позивач не може взяти участь в судовому засіданні, він може подати заяву про розгляд справи за його відсутності. Така заява може бути подана на будь-якій стадії розгляду справи.

Таким чином, згідно з вимогами ЦПК України суд не зобов`язаний з`ясовувати причини повторної неявки в судове засідання належним чином повідомленого позивача і у випадку повторної неявки позивача, якщо від нього не надійшла заява про розгляд справи за його відсутності, суд залишає позовну заяву без розгляду.

Правове значення в такому випадку має лише належне повідомлення позивача про день та час розгляду справи, повторність неявки в судове засідання та неподання ним заяви про розгляд справи за його відсутності.

Наведені правові висновки викладені у постанові Верховного Суд у складі колегії суддів Другої судової палати Касаційного цивільного суду від 21.09.2020 року по справі № 658/1141/18, постановах Верховного Суду у складі колегії суддів Касаційного цивільного суду від 20 вересня 2018 року у справі № 756/8612/16-ц, від 24 жовтня 2018 року у справі № 569/347/16-ц, від 28 лютого 2019 року у справі № 752/9188/13-ц, від 22 травня 2019 року у справі № 310/12817/13, від 06 червня 2019 року у справі № 760/3301/13-ц, від 20 червня 2019 року у справі № 522/7428/15, від 26 вересня 2019 року у справі № 295/19734/13-ц, від 07 жовтня 2019 року у справі № 612/403/16-ц, від 27 березня 2020 року у справі № 522/22303/14-ц.

З матеріалів справи вбачається, що позивач за зустрічним позовом та її представник тричі належним чином повідомлялись про необхідність з`явитись в судове засідання для вирішення спору, проте за викликом до суду не з`явились тричі поспіль.

Таким чином, беручи до уваги встановлені під час розгляду справи обставини, з огляду на те, що позивач за зустрічним позовом та її представник не з`явились в судове засідання тричі поспіль, про дату та час судових засідань повідомлялись належним чином, заяву про розгляд справи в їх відсутність не подавали, а тому на підставі п. 3 ч. 1 ст. 257 ЦПК України суд залишає зустрічну позовну заяву без розгляду у зв`язку з повторною неявкою позивача за зустрічним позовом в судове засідання.

Крім того, суд не бере до уваги поважність неявки ОСОБА_2 в судове засідання втретє поспіль, оскільки відповідно до викладених вище вимог ЦПК України, в даному випадку вони не мають вирішального значення і не є підставою для чергового відкладення судового засідання.

Керуючись ст. ст. 257, 268, 354 ЦПК України, суд, -

ПОСТАНОВИВ:

Зустрічну позовну заяву ОСОБА_2 до ОСОБА_1 про збільшення розміру аліментів залишити без розгляду у зв`язку з повторною неявкою в судове засідання позивача за зустрічним позовом та її представника.

Ухвала може бути оскаржена до Житомирського апеляційного суду шляхом подання апеляційної скарги протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення.

Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Ухвала суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги ухвала, якщо її не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Повний текст ухвали складено 21.01.2022 року.

Суддя О.В. Стрілецька