КИЇВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
Справа № 2-367/12
№ апеляційного провадження: 22-ц/824/4300/2022
У Х В А Л А

21 січня 2022 року Київський апеляційний суд у складі судді-доповідача судової палати з розгляду цивільних справ Слюсар Т.А., вирішуючи питання відкриття апеляційного провадження та розглянувши клопотання головного державного виконавця відділу примусового виконання рішень Управління забезпечення примусового виконання рішень у місті Києві та Київській області Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Київ) про поновлення строку апеляційного оскарження та про відстрочення від сплати судового збору, виконання вимог ст. 356 ЦПК України за апеляційною скаргою головного державного виконавця відділу примусового виконання рішень Управління забезпечення примусового виконання рішень у місті Києві та Київській області Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Київ) на ухвалу Печерського районного суду м. Києва від 16 березня 2021 року у складі судді Остапчук Т.В.,

у цивільній справі за скаргою ОСОБА_1 на постанову старшого державного виконавця Відділу примусового виконання рішень Управління забезпечення примусового виконання рішень у м. Києві Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Київ) Гаврилів А.В. про звернення стягнення на заробітну плату, пенсію, стипендію та інші доходи боржника, стягував: ОСОБА_2 ,-

В С Т А Н О В И В :

Ухвалою Печерського районного суду м. Києва від 16 березня 2021 року скаргу ОСОБА_1 задоволено. Повний текст ухвали складено 29.03.2021.

02 грудня 2021 року головним державним виконавцем через засоби поштового зв`язку було подано апеляційну скаргу, яка містить клопотання про поновлення строку апеляційного оскарження.

В обґрунтування клопотання поважності пропущення строку апеляційного оскарження зазначено, що оскаржувана ухвала постановлена за відсутності державного виконавця, про її існування стало відомо 28.10.2021, у зв`язку з чим скаржник просив поновити строк на оскарження рішення суду.

Відповідно до положень ст. 354 ЦПК України, апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів, а на ухвалу суду - протягом п`ятнадцяти днів з дня його (її) проголошення.

Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення (ч.1).

Учасник справи, якому повне рішення або ухвала суду не були вручені у день його (її) проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження:

1) на рішення суду - якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду;

2) на ухвали суду - якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду (ч.2).

Строк на апеляційне оскарження може бути також поновлений в разі пропуску з інших поважних причин, крім випадків, зазначених у частині другій статті 358 цього Кодексу (ч.3).

Як убачається з матеріалів справи, розгляд справи було закінчено за відсутності учасників справи, у зв`язку з їх неявкою до суду (а.с. 39 т.11). Повний текст ухвали суду складено 29.03.2021.

З відомостей Єдиного державного реєстру судових рішень, що знаходиться у вільному доступі, убачається, що оскаржувану ухвалу оприлюднено: 06.04.2021.

З долучених до апеляційної скарги доказів встановлено, що клопотання представника боржника, яке містить копію ухвали було зареєстровано у ВПВР 28.10.2021.

Разом з тим скаржник знаючи про існування ухвали суду та маючи її текст, не скористався своїм правом та не оскаржив її у встановлений законом строк.

Відповідно до ч. 1 ст. 44 ЦПК України учасники судового процесу та їхні представники повинні добросовісно користуватися процесуальними правами; зловживання процесуальними правами не допускається.

Крім того, як наголошує у своїх рішеннях Європейський суд з прав людини, сторона, яка задіяна в ході судового розгляду зобов`язана добросовісно користуватись належними їй процесуальними правами та неухильно виконувати процесуальні обов`язки.

У кожній конкретній справі суди мають ґрунтовно перевіряти, чи підстави для поновлення строків для оскарження виправдовують втручання у принцип res judicata. При цьому на осіб, які беруть участь у справі, покладається обов`язок демонструвати готовність брати участь на всіх етапах розгляду і не допускати свідомих маніпуляцій та ухилень від отримання інформації про рух справи.

Таким чином, вбачається, що покладені в основу заяви про поновлення процесуального строку доводи не узгоджуються з матеріалами справи.

За наведених обставин, суд пропонує апелянту усунути вищевказані недоліки апеляційної скарги шляхом подання на адресу Київського апеляційного суду обґрунтованої заяви про поновлення строку на апеляційне оскарження ухвали Печерського районного суду м. Києва від 16 березня 2021 року із зазначенням інших поважних причин, в зв`язку з якими державним виконавцем подано скаргу з порушенням строку, з відповідними доказами на підтвердження поважності таких причин.

Якщо заяву не буде подано особою в зазначений строк або вказані нею підстави для поновлення строку апеляційного оскарження будуть визнані неповажними, суд відмовляє у відкритті апеляційного провадження у порядку, встановленому статтею 358 цього Кодексу.

Також в апеляційній скарзі скаржник просив про відстрочення сплати судового збору за подання апеляційної скарги.

В обґрунтування клопотання зазначено, що органи виконавчої служби не звільнені від сплати судового збору, між тим Центральне міжрегіональне управління Міністерства юстиції (м. Київ) є бюджетною установою, фінансується за рахунок коштів державного бюджету України, розрахунково-касове обслуговування яких відповідно до Бюджетного кодексу України здійснюється ДКСУ та лише в межах відкритих асигнувань. У зв`язку з досить стислими строками подачі апеляційної скарги на ухвалу суду, просив відстрочити сплату судового збору до ухвалення рішення по справі.

Дослідивши матеріали справи, розглянувши клопотання державного виконавця про відстрочення сплати судового збору, вважаю, що дане клопотання не підлягає задоволенню з наступних підстав.

Так, ч. 1 ст. 136 ЦПК України передбачає, що суд, враховуючи майновий стан сторони, може своєю ухвалою відстрочити або розстрочити сплату судового збору на визначений строк у порядку, передбаченому законом, але не більше як до ухвалення судового рішення у справі.

За правилом ст. 8 Закону України «Про судовий збір», враховуючи майновий стан сторони, суд може своєю ухвалою відстрочити або розстрочити сплату судового збору на певний строк, але не довше ніж до ухвалення судового рішення у справі, за таких умов: 1) розмір судового збору перевищує 5 відсотків розміру річного доходу позивача - фізичної особи за попередній календарний рік; 2) або якщо про відстрочення збору клопочуть позивачі, які є а) військовослужбовцями; б) батаками, які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину - інваліда, якщо інший з батьків ухиляється від сплати аліментів; в) одинокою матір`ю (батьком), які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину - інваліда; г) членом малозабезпеченої чи багатодітної сім`ї; г) особою, яка діє в інтересах малолітніх осіб та осіб, які визнані судом недієздатними чи дієздатність яких обмежена; 3) предметом позову є захист соціальних, трудових, сімейних, житлових прав, відшкодування шкоди здоров`ю.

Вирішення питання щодо відстрочення стороні сплати судового збору здійснюється у відповідності до загальних принципів цивільного судочинства, зокрема, принципу змагальності, відповідно якого кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень.

Єдиною підставою для відстрочення або розстрочення сплати судового збору є врахування судом майнового стану сторони, тобто фізичної або юридичної особи (наприклад, довідка про доходи, про склад сім`ї, про наявність на утриманні непрацездатних членів сім`ї, банківські документи про відсутність на рахунку коштів, довідка податкового органу про перелік розрахункових та інших рахунків тощо). Особа, яка заявляє відповідне клопотання, згідно з принципом змагальності, повинна навести доводи і подати докази на підтвердження того, що її майновий стан перешкоджав (перешкоджає) сплаті нею судового збору у встановленому законодавством порядку і розмірі.

Заявляючи клопотання про відстрочення розміру судового збору за подання апеляційної скарги державний виконавець не навів доводів на підтвердження того, що майновий стан головного державного ВПВР Управління забезпечення примусового виконання рішень у місті Києві та Київській області Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Київ) перешкоджає сплаті судового збору в розмірі 2 270 грн та не надав доказів на підтвердження зазначених ним обставин.

З огляду на вказане, клопотання скаржника про відстрочення сплати судового збору за подання апеляційної скарги на ухвалу Печерського районного суду м. Києва від 16 березня 2021 року не підлягає задоволенню як таке, що є необґрунтованим і не доведеним.

Оскільки в задоволенні клопотання про відстрочення сплати судового збору було відмовлено, вважаю, що апеляційна скарга на ухвалу суду підлягає залишенню без руху, з наступних підстав.

Порядок та розмір справляння судового збору визначається Законом України «Про судовий збір» від 08 липня 2011 року № 3674-VI .

Відповідно до п. 1.9 ч. 2 ст. 4 Закону України «Про судовий збір», за подання до суду апеляційної і касаційної скарги на ухвалу суду; заяви про приєднання до апеляційної чи касаційної скарги на ухвалу суду, поданої юридичною особою, судовий збір становить 1 розмір прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Відповідно до ст. 7 ЗУ «Про Державний бюджет України на 2021 рік», прожитковий мінімум на для працездатних осіб з 1 січня 2021 року становить 2270 грн.

Враховуючи зазначене, при подачі апеляційної скарги скаржнику необхідно здійснити сплату судового збору в розмірі 2270 грн на наступний розрахунковий рахунок:

Отримувач коштів ГУК у м. Києві/Соломян.р-н/22030101

Код отримувача (код за ЄДРПОУ) 37993783

Банк отримувача Казначейство України (ел. адм. подат.)

Код банку отримувача (МФО) 899998

Рахунок отримувача UA0026010

Код класифікації доходів бюджету 22030101

Призначення платежу *;101;__________(код клієнта за ЄДРПОУ для юридичних осіб (доповнюється зліва нулями до восьми цифр, якщо значущих цифр менше 8), реєстраційний номер облікової картки платника податків - фізичної особи (завжди має 10 цифр) або серія та номер паспорта громадянина України, в разі якщо платник через свої релігійні переконання відмовився від прийняття реєстраційного номера облікової картки платника податків та повідомив про це відповідний орган Міністерства доходів і зборів України і має відповідну відмітку у паспорті);Судовий збір, за позовом ___________ (ПІБ чи назва установи, організації позивача), на рішення від ______ (Дата оскаржуваного рішення) по справі _________ (Номер справи), Київський апеляційний суд (назва суду, де розглядається справа)

Суду необхідно надати оригінал квитанції.

Оскільки апеляційна скарга не відповідає вимогам ст. 357 ЦПК України, відповідно до вимог ч. 1 ст. 185 ЦПК України, її слід залишити без руху.

Керуючись ст.ст. 185, 356, 357 ЦПК України, суд, -

У Х В А Л И В :

В задоволені клопотання головного державного виконавця відділу примусового виконання рішень Управління забезпечення примусового виконання рішень у місті Києві та Київській області Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Київ) про відстрочення сплати судового збору за подання апеляційної скарги - відмовити.

Апеляційну скаргу головного державного виконавця відділу примусового виконання рішень Управління забезпечення примусового виконання рішень у місті Києві та Київській області Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Київ) на ухвалу Печерського районного суду м. Києва від 16 березня 2021 року залишити без руху та надати строк для усунення недоліків.

Роз`яснити скаржнику право протягом десяти днів з дня отримання ухвали суду усунути виявлені недоліки.

У випадку невиконання вимог ухвали суду в частині обґрунтування поважності пропущення процесуального строку у відкритті апеляційного провадження буде відмовлено.

У випадку невиконання вимог ухвали суду в частині сплати судового збору, апеляційна скарга буде вважатися неподаною й підлягатиме поверненню.

Суддя: