ХЕРСОНСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
Номер провадження 22-ц/819/218/22 Доповідач Полікарпова О.М.
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

20 січня 2022 року м. Херсон

Херсонський апеляційний суд в складі колегії суддів судової палати з розгляду цивільних справ:

головуючогоПолікарпової О.М.
суддівВоронцової Л.П.
Ігнатенко П.Я.
секретар Савицька А.В.

розглянувши у відкритому судовому засіданні в місті Херсоні апеляційну скаргу Акціонерного товариства комерційний банк «Приватбанк» на ухвалу Херсонського міського суду Херсонської області у складі судді Ус О.В. від 10 листопада 2021 року постановлену у цивільній справі за позовом Акціонерного товариства Комерційний банк «Приватбанк» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості,

встановив

У грудні 2018 року Акціонерне товариство Комерційний банк «Приватбанк» (далі АТ КБ «Приватбанк») звернулося до суду з вказаним позовом, в якому просив стягнути заборгованість у розмірі 12 160,70 грн., що виникла внаслідок порушення ОСОБА_1 своїх зобов`язань за кредитним договором №б/н від 16.01.2012 року.

Ухвалою Херсонського міського суду Херсонської області від 10 листопада 2021 року позовну заяву АТ КБ «Приватбанк» залишено без розгляду з підстав, передбачених п. 3 ч. 1 ст. 257 ЦПК України.

Вказана ухвала суду мотивована тим, що належним чином повідомлений про день, час і місце розгляду справи представник позивача повторно не з`явився в судові засідання, не зважаючи на те, що його явка була визнана судом обов`язковою. При цьому неявка представника позивача перешкоджає розгляду справи, оскільки суд прийшов до висновку про необхідність надання ним особистих пояснень суду.

В апеляційній скарзі АТ КБ «ПриватБанк», посилаючись на порушення судом норм процесуального права, просить ухвалу суду скасувати, справу направити до суду першої інстанції для подальшого розгляду. Апелянт зазначає про те, що Банком неодноразово до суду надавались заяви та клопотання про розгляд справи за відсутності їх представника.

Вважає, що не є підставою для залишення позову без розгляду в зв`язку з неявкою представника позивача в судове засідання і та обставина, що суд визнав явку останнього в судове засідання обов`язковою для дачі особистих пояснень, оскільки учасник справи має право заявити клопотання про розгляд справи за його відсутності і в цьому випадку залишення позову без розгляду цивільно-процесуальним законодавством не передбачено.

Також вказує на те, що залишаючи позовну заяву без розгляду, суд першої інстанції не зазначив, які обставини свідчать про те, що неявка представника позивача перешкоджає розгляду справи. Тим самим суд, в порушення ст.49 ЦПК України позбавив банк права на захист свого порушеного права та допустив порушення процесуальних строків розгляду справи, відповідно до ст. 210 ЦПК України.

Письмовий відзив на апеляційну скаргу до апеляційного суду не надходив.

Заслухавши доповідача, перевіривши законність і обґрунтованість ухвали в межах доводів та вимог апеляційної скарги, колегія суддів вважає апеляційну скаргу такою, що не підлягає задоволенню з таких підстав.

Як вбачається з матеріалів справи, 10.12.2018 року до суду першої інстанції надійшла вказана позовна заява (а.с.2-4), до якої було додано клопотання Банку про отримання процесуальних документів в електронному вигляді на електронну пошту (а.с.5).

Ухвалою Херсонського міського суду Херсонської області від 18 грудня 2018 року у справі відкрито провадження в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін (а.с.40).

Ухвалою Херсонського міського суду Херсонської області від 22 січня 2019 року розгляд справи вирішено проводити в порядку спрощеного позовного провадження з повідомленням сторін, при цьому явку представника позивача в судове засідання визнано обов`язковою для надання особистих пояснень щодо обґрунтування підстав нарахування пені та процентів (а.с.44).

Копію ухвали від 22.01.2019 р. надіслано АТ КБ "Приватбанк" за електронною адресою та отримано 22.01.2019 р. о 15-05 год.; судова повістка отримана Банком 22.01.2019 р. о 13-15 год., про що свідчать довідки про доставку електронного листа (а.с.54-55).

В судові засідання, призначені на 24.04.2019 р., 15.07.2019 р., 01.11.2019 р., 24.02.2020 р., 13.04.2020 р., 07.09.2020 р. представник позивача не прибув, незважаючи на визнання явки обов`язковою та будучи при цьому належним чином повідомленим про дату, час і місце розгляду справи, про що свідчать довідки про доставку судових повісток.

Ухвалою Херсонського міського суду Херсонської області від 07 вересня 2020 року розгляд справи було відкладено на 15.10.2020 р. Також АТ "КБ "Приватбанк" зауважено про те, що ухвалою Херсонського міського суду Херсонської області від 22.01.2019 року визнано обов`язковою явку представника позивача для надання особистих пояснень суду (ас.112).

Копію ухвали від 07.09.2020 р. надіслано АТ КБ "Приватбанк" за електронною адресою, яку отримано 07.09.2020 р.; судова повістка отримана банком 08.09.2020 р. о 08-22 год., про що свідчать довідки про доставку електронного листа (а.с.115-116).

В судове засідання, призначене на 15.10.2020 р. сторони не з`явились, про дату, час та місце розгляду справи повідомлені належним чином, про причини не явки суд не повідомляли. Представник позивача в судове засідання не прибув, не зважаючи на те, що його явка була визнана судом обов`язковою.

Судом повторно надіслано на адресу АТ КБ "Приватбанк" ухвалу суду від 07.09.2020 р., яка отримана банком 13.10.2020 р., про що свідчить поштове повідомлення про отримання ухвали (а.с.120).

В судові засідання, призначені на 18.12.2020 р., 19.02.2021 р., 25.03.2021 р., 12.05.2021 р., 14.07.2021 р., 10.08.2021 р., 10.11.2021 р. представник позивача не прибув, будучи належним чином повідомленим про розгляд справи та про визнання судом його явки обов`язковою.

За змістом статей 43, 44 ЦПК України учасники судового процесу та їхні представники повинні добросовісно користуватися процесуальними правами; зловживання процесуальними правами не допускається.

На осіб, які беруть участь у справі, покладається загальний обов`язок - добросовісно здійснювати свої процесуальні права і виконувати процесуальні обов`язки. При цьому під добросовісністю необхідно розуміти таку реалізацію прав і виконання обов`язків, що передбачають користування правами за призначенням, здійснення обов`язків в межах, визначених законом, недопустимість посягання на права інших учасників цивільного процесу, заборона зловживати наданими правами.

Відповідно до частини третьої статті 131 ЦПК України учасники судового процесу зобов`язані повідомляти суд про причини неявки у судове засідання. У разі неповідомлення суду про причини неявки вважається, що учасники судового процесу не з`явилися в судове засідання без поважних причин.

У справах «Осман проти Сполученого королівства» та «Креуз проти Польщі» Європейський суд з прав людини (далі - ЄСПЛ) роз`яснив, що, реалізуючи пункт 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод щодо доступності правосуддя, держави-учасниці цієї Конвенції вправі встановлювати правила судової процедури, в тому числі й процесуальні заборони й обмеження, зміст яких полягає в запобіганні безладного руху в судовому процесі. Рішеннями ЄСПЛ визначено, що сторона, яка задіяна в ході судового розгляду справи, зобов`язана з розумним інтервалом часу сама цікавитися провадженням у її справі, добросовісно користуватися належними їй процесуальними правами та неухильно виконувати процесуальні обов`язки.

У справі «Юніон Аліментаріа Сандерс С. А. проти Іспанії» від 07 липня 1989 року ЄСПЛ вказав, що заявник зобов`язаний демонструвати готовність брати участь на всіх етапах розгляду, що стосуються безпосередньо його, утримуватися від використання прийомів, які пов`язані із зволіканням у розгляді справи, а також максимально використовувати всі засоби внутрішнього законодавства для прискорення процедури слухання.

Відповідно до частин першої, другої та п`ятої статті 223 ЦПК України неявка у судове засідання будь-якого учасника справи за умови, що його належним чином повідомлено про дату, час і місце цього засідання, не перешкоджає розгляду справи по суті, крім випадків, визначених цією статтею. Суд відкладає розгляд справи в судовому засіданні в межах встановленого цим Кодексом строку зокрема з підстав неявки в судове засідання учасника справи, щодо якого відсутні відомості про вручення йому повідомлення про дату, час і місце судового засідання та першої неявки в судове засідання учасника справи, якого повідомлено про дату, час і місце судового засідання, якщо він повідомив про причини неявки, які судом визнано поважними.

У разі повторної неявки позивача в судове засідання без поважних причин або неповідомлення ним про причини неявки суд залишає позовну заяву без розгляду, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності, і його нез`явлення не перешкоджає вирішенню спору.

Суд постановляє ухвалу про залишення позову без розгляду, якщо належним чином повідомлений позивач повторно не з`явився в судове засідання або не повідомив про причини неявки, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності і його нез`явлення не перешкоджає розгляду справи (пункт 3 частини першої статті 257 ЦПК України).

Встановивши, що представник позивача, будучи належним чином повідомлений про слухання справи повторно не з`являється в судові засідання, незважаючи на те, що його явка була визнана судом обов`язковою, а також те, що його неявка перешкоджає розгляду справи, суд першої інстанції дійшов вірного висновку, залишивши позов без розгляду.

Доводи апеляційної скарги про те, що визначена судом обов`язкова явка представника позивача в судове засідання не є підставою для залишення позову без розгляду, оскільки учасник справи має право заяви клопотання про розгляд справи за його відсутності, не заслуговують на увагу, з огляду на таке.

Дійсно, відповідно до пункту 3 частини першої статті 257 ЦПК України, суд постановляє ухвалу про залишення позову без розгляду, якщо належним чином повідомлений позивач повторно не з`явився в судове засідання, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності і його нез`явлення не перешкоджає розгляду справи.

Тобто, коли від сторони позивача подана до суду заява про розгляд справи за його відсутності, у суду немає підстав залишити позовну заяву без розгляду через неявку позивача чи його представника в судове засідання.

У випадку, коли від позивача надійшла заява про розгляд справи за його відсутності, але його відсутність перешкоджає розгляду справи, суд може визнати явку позивача обов`язковою відповідно до пункту 5 частини другої статті 223 ЦПК України. Неявка позивача, участь якого у засіданні визнана судом обов`язковою для дачі особистих пояснень, також може мати наслідком залишення позовної заяви без розгляду, за правилами пункту 3 частини першої статті 257 ЦПК України.

Відповідний висновок викладено у постанові Верховного Суду України від 15.04.2020 року справа №201/10953/18 (провадження №61-7240св19).

Посилання апелянта на те, що суд залишаючи позовну заяву без розгляду, не зазначив, які обставини свідчать про те, що неявка представника позивача перешкоджає розгляду справи, спростовуються ухвалами суду від 22 січня 2019 року та від 07 вересня 2020 року, якими було визначено явку представника позивача обов`язковою внаслідок необхідності надати суду пояснення з приводу заявлених вимог, а саме щодо порядку нарахування пені та процентів.

Доводи відносно того, що суд в порушення ст.49 ЦПК України позбавив його права на захист свого порушеного права та допустив порушення процесуальних строків розгляду справи, відповідно до ст. 210 ЦПК України, колегія суддів відхиляє.

Відповідно до принципу диспозитивності, на якій неодноразово наголошує Європейський суд з прав людини у своїх рішення, особи, які беруть участь у справі, мають можливість вільно розпоряджатися своїми матеріальними та процесуальними правами на власний розсуд.

Вказаний принцип надає кожному учаснику процесу можливість самостійно розпоряджатися наданими йому законом процесуальними правами, в тому числі і правом брати участь в судових засіданнях.

За таких обставин оскаржувана ухвала постановлена з додержанням норм процесуального права, передбачені законом підстави для її скасування відсутні.

Враховуючи наведене, колегія суддів вважає за необхідне залишити апеляційну скаргу без задоволення, а ухвалу суду - без змін.

Колегія суддів роз`яснює позивачу, що особа, заяву якої залишено без розгляду, після усунення умов, що були підставою для залишення заяви без розгляду має право звернутися до суду повторно (частина друга статті 257 ЦПК України). Таким чином оскаржуваною ухвалою позивач не позбавлений права на судовий захист.

Керуючись ст. ст. 367, 374, 375 ЦПК України, суд

П О С Т А Н О В И В

Апеляційну скаргу Акціонерного товариства комерційний банк «Приватбанк» залишити без задоволення.

Ухвалу Херсонського міського суду Херсонської області від 10 листопада 2021 року залишити без змін.

Постанова суду апеляційної інстанції набирає законної сили з дня її прийняття та може бути оскаржена протягом тридцяти днів з дня складання повного тексту судового рішення шляхом подачі касаційної скарги безпосередньо до суду касаційної інстанції у цивільних справах - Верховного Суду.

Головуючий _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ О.М. Полікарпова

Судді: _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ Л.П. Воронцова

_ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ П.Я. Ігнатенко

Повний текст постанови складено 24 січня 2022 року

Суддя О.М. Полікарпова