У Х В А Л А

щодо прийняття позовної заяви до розгляду

27.01.2022 р. м. Жмеринка

Суддя Жмеринського міськрайонного суду

Вінницької області Шепель К.А.,

ознайомившись з позовною заявою ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , за участі третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору на стороні позивача приватного нотаріуса Жмеринського районного нотаріального округу Вінницької області Шевченко Світлани Олексіївни, про встановлення факту неприйняття спадщини спадкоємцем, -

у с т а н о в и в :

Позивач ОСОБА_1 25 січня 2022 року звертається до суду з цією позовною заявою, в якій просить встановити вказаний факт.

Заява 25 січня 2022 року реєструється як справа окремого провадження і передається, згідно з протоколом автоматизованого розподілу судової справи між суддями, на розгляд судді Верніку В.М., який 26 січня 2022 року звертається до керівника апарату суду зі службовою запискою, у якій звертає увагу на невідповідність порядку окремого провадження, застосованого під час авторозподілу справи, яка, виходячи з її змісту, містить вимоги, які повинні розглядатись в порядку позовного провадження.

Згідно з протоколом автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 26 січня 2022 року, вказана позовна заява поступила на розгляд судді Шепеля К.А.

Ознайомившись з позовною заявою, вважаю, що вона не відповідає вимогам закону, і її слід залишити без руху, з огляду на таке.

В позовній заяві позивач ОСОБА_5 просить встановити факт неприйняття спадщини у встановлений шестимісячний строк ОСОБА_2 після смерті її сина ОСОБА_6 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_1 . Зі змісту позовної заяви видно, що позивач ОСОБА_5 - дочка померлого ОСОБА_6 - не згодна з тим, що її баба ОСОБА_2 давала доручення іншій особі на прийняття спадщини після смерті свого сина. З цього приводу позивач звернулася до органу поліції з заявою про вчинення злочину - підробки довіреності та заяви про прийняття спадщини, а також з приводу заволодіння майном її баби невідомими особами. Наразі за цими фактами проводиться досудове слідство. Водночас вважає, що факт неприйняття спадщини матір`ю померлого ОСОБА_6 ОСОБА_2 є доведеним, встановлення цього факту "породить для позивача певні юридичні наслідки та іншого шляху для підтвердження даного факту не існує, на підставі наданих у справу доказів для їх належної оцінки, використання підроблення підпису на довіреності та заяві про прийняття спадщини" (цитата з позовної заяви).

Згідно з частиною першою статті 5 ЦПК України, здійснюючи правосуддя, суд захищає права, свободи та інтереси фізичних осіб, права та інтереси юридичних осіб, державні та суспільні інтереси у спосіб, визначений законом або договором.

Позовне провадження вид провадження у судовому процесі, у якому розглядається спір двох сторін (позивача та відповідача), який виникає з цивільних, житлових, земельних, сімейних, трудових відносин.

Відповідно до положень статті 174 ЦПК України при розгляді справи судом у порядку позовного провадження учасники справи викладають письмово свої вимоги, заперечення, аргументи, пояснення та міркування щодо предмета спору виключно у заявах по суті справи, визначених цим Кодексом. Заявами по суті справи є: позовна заява; відзив на позовну заяву (відзив); відповідь на відзив; заперечення; пояснення третьої особи щодо позову або відзиву.

Вимоги до форми і змісту позовної заяви викладені у статті 175 ЦПК України.

Позовна заява повинна містити, зокрема, зміст позовних вимог: спосіб (способи) захисту прав або інтересів, передбачений законом чи договором, або інший спосіб (способи) захисту прав та інтересів, який не суперечить закону і який позивач просить суд визначити у рішенні; якщо позов подано до кількох відповідачів - зміст позовних вимог щодо кожного з них; виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги; зазначення доказів, що підтверджують вказані обставини.

Окреме провадження - це вид непозовного цивільного судочинства, в порядку якого розглядаються цивільні справи про підтвердження наявності або відсутності юридичних фактів, що мають значення для охорони прав, свобод та інтересів особи або створення умов здійснення нею особистих немайнових чи майнових прав або підтвердження наявності чи відсутності неоспорюваних прав (частина перша статті 293 ЦПК України).

Пленум Верховного суду України у своїй постанові № 5 від 31 березня 1995 року з подальшими змінами звертає увагу судів на те, що в порядку окремого провадження розглядаються справи про встановлення фактів, якщо, зокрема, встановлення факту не пов`язується з наступним вирішенням спору про право.

Далі Пленум наголошує, якщо в заяві не зазначено, який конкретно факт просить встановити заявник, з яких причин неможливо одержати або відновити документ, що посвідчує даний факт, якими доказами цей факт підтверджується або до заяви не приєднано довідки про неможливість одержання чи відновлення необхідних документів, суддя відповідно до ст.139 ЦПК постановляє ухвалу про залишення заяви без руху і надає заявникові строк для виправлення недоліків. У тому разі, коли буде виявлено, що встановлення підвідомчого судові факту пов`язане з вирішенням спору про право, суд відмовляє в прийнятті заяви до розгляду в окремому провадженні, а якщо це буде виявлено під час розгляду справи, залишає заяву без розгляду і роз`яснює заінтересованим особам, що вони мають право подати позов на загальних підставах.

Свою заяву до суду позивач назвала "позовною", яка, як було сказано вище, розглядається у позовному провадженні, оскільки з її змісту вбачається спір спадкоємців. Водночас у резолютивній її частині просить встановити факт, прохання про що підлягає розгляду в порядку окремого провадження.

Отже, з позовної заяви не зрозуміло, в якому порядку вона подається до суду.

При цьому позивач невірно трактує положення постанови Пленуму Верховного суду України № 7 від 30 травня 2008 року "Про судову практику у справах про спадкування" (Справи про спадкування розглядаються судами за правилами позовного провадження, якщо особа звертається до суду з вимогою про встановлення фактів, що мають юридичне значення, які можуть вплинути на спадкові права й обов`язки інших осіб та (або) за наявності інших спадкоємців і спору між ними), оскільки її право як дочки свого померлого батька на спадкування презюмується, і факт, який вона просить встановити, ніяким чином не вплине на її спадкові права за умови своєчасної їх реалізації.

Суддя няким чином не обмежує права позивача на звернення до суду.

Однак враховує, що згідно з усталеною практикою Європейського Суду з прав людини право на суд, одним з аспектів якого є право на доступ до суду, не є абсолютним, воно за своїм змістом може підлягати обмеженням, особливо щодо умов прийнятності скарги на рішення. Це право може бути піддане обмеженням, дозволеним за змістом, тому що право на доступ до суду за самою своєю природою потребує регулювання з боку держави. Однак такі обмеження не можуть обмежувати реалізацію цього права у такий спосіб або до такої міри, щоб саму суть права було порушено. Ці обмеження повинні переслідувати легітимну мету та має бути розумний ступінь пропорційності між використаними засобами та поставленими цілями (рішення ЄСПЛ у справах «Мушта проти України», заява № 8863/06, п. 37; «Kreuz v. Poland», заява № 28249/95, п. 53; «Golder v. the United Kingdom», заява № 4451/70, п. 38, «Stanev v. Bulgaria», заява № 36760/06, п.п. 229-230).

Тому суддя вважає за можливе та необхідне роз`яснити позивачеві порядок звернення до суду та надати їй передбачений законом термін для усунення недоліків її заяви.

Згідно з положеннями статті 185 ЦПК України, суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175 і 177 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху. В ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

Залишаючи заяву без руху, суддя також звертає увагу позивача на те, що встановлення факту, про який вона просить, є предметом кримінального правопорушення, про який вона повідомила орган поліції, який в теперішній час проводить досудове слідство.

Таким чином, позивачеві необхідно визначитись з порядком звернення до суду і привести свою заяву у відповідність до вимог закону.

Керуючись статтями 175, 185, 293 ЦПК України, суддя

п о с т а н о в и в :

Позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , за участі третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору на стороні позивача приватного нотаріуса Жмеринського районного нотаріального округу Вінницької області Шевченко Світлани Олексіївни, про встановлення факту неприйняття спадщини спадкоємцем, - залишити без руху, надавши їй строк п`ять днів з дня отримання копії цієї ухвали для усунення недоліків заяви.

Роз`яснити позивачеві, що відповідно до частини третьої статті 185 ЦПК України якщо позивач відповідно до ухвали суду у встановлений строк виконає вимоги, визначені статтями 175 і 177 цього Кодексу, сплатить суму судового збору, позовна заява вважається поданою в день первісного її подання до суду. Якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, заява вважається неподаною і повертається позивачеві.

Ухвала не може бути оскаржена.

Суддя Костянтин ШЕПЕЛЬ