провадження №: 2-з/752/32/22
У Х В А Л А

Іменем України

10.01.2022 року суддя Голосіївського районного суду міста Києва Мазур Ю.Ю., розглянувши заяву представника відповідача ОСОБА_1 - ОСОБА_2 про застосування зустрічного забезпечення в цивільній справі за позовом ОСОБА_3 до ОСОБА_4 , ОСОБА_1 , ОСОБА_5 , третя особа, яка не заявляє самостійних вимог: приватний нотаріус Київського міського нотаріального округу Руденко Валерій Олександрович про визнання договору удаваним в частині покупця, перевід прав покупця, визнання майна спільною сумісною власністю подружжя, припинення права власності на майно, поділ спільного сумісного майна подружжя, -

В С Т А Н О В И В :

У червні 2021 року, позивач ОСОБА_3 звернулась до Голосіївського районного суду м. Києва із позовом до ОСОБА_4 , ОСОБА_1 , ОСОБА_5 , третя особа, яка не заявляє самостійних вимог: приватний нотаріус Київського міського нотаріального округу Руденко Валерій Олександрович про визнання договору удаваним в частині покупця, перевід прав покупця, визнання майна спільною сумісною власністю подружжя, припинення права власності на майно, поділ спільного сумісного майна подружжя.

Ухвалою Голосіївського районного суду м. Києва від 11.06.2021 у зазначеній цивільній справі відкрито загальне позовне провадження та призначено підготовче судове засідання.

У грудні 2021 року, представник відповідача ОСОБА_1 - ОСОБА_2 звернувся до суду із заявою про застосування зустрічного забезпечення позову шляхом зобов`язання ОСОБА_3 внести на депозитний рахунок Голосіївського районного суду м. Києва 1500000,00 грн.

Свою заяву представник відповідача ОСОБА_1 - ОСОБА_2 мотивує тим, що є істотні підстави вважати, що майновий стан позивача є таким, що унеможливлює виконання рішення суду про відшкодування збитків відповідача, які спричинені забезпеченням позову. Зокрема, у позовній заяві, позивач наводить аргументи, що вона була зареєстрована як приватний підприємець, проте при перевірці даних виявлено що з 12.01.2017 державна реєстрація ОСОБА_3 як фізичної особи-підприємця припинена. Нерухомість, на яку накладено арешт не належала відповідачу ОСОБА_4 і не придбавалась за його рахунок. Накладення обмежень на майно шляхом його арешту відповідач вважає порушенням його права власності шляхом втручання у його право на розпорядження нерухомістю з боку особи, яка не має жодного права на таке втручання. Зазначає, що відсутня співмірність заходу забезпечення позову із вимогами позивача зазначеними в позовній заяві. Щодо арешту транспортного засобу звертає увагу на той факт, що п. 6 позовної заяви містить прохання про стягнення з ОСОБА_4 грошових коштів, як компенсації за частину вартості автомобілю, який є об`єктом права спільної сумісної власності.

Суд, вивчивши заяву про застосування зустрічного забезпечення позову та додані до неї документи, всебічно з`ясувавши обставини, на які позивач посилається як на підстави вимог своєї заяви, вважає необхідним відмовити у задоволенні заяви, виходячи з наступного.

Ухвалою Голосіївського районного суду м. Києва від 11.06.2021 заяву позивача ОСОБА_3 про забезпечення позову в цивільній справі за позовом ОСОБА_3 до ОСОБА_4 , ОСОБА_1 , ОСОБА_5 , третя особа, яка не заявляє самостійних вимог: приватний нотаріус Київського міського нотаріального округу Руденко Валерій Олександрович про визнання договору удаваним в частині покупця, перевід прав покупця, визнання майна спільною сумісною власністю подружжя, припинення права власності на майно, поділ спільного сумісного майна подружжя - задоволено. Вжито заходи забезпечення позову шляхом накладення арешту на: квартиру АДРЕСА_1 , що зареєстрована на ім`я ОСОБА_1 ; легковий автомобіль SUBARU LEGACY, 2010 року випуску, державний реєстраційний номер НОМЕР_1 , сірого кольору, з об`ємом двигуна 1780 см. куб.

Відповідно до ч. 6 ст. 154 ЦПК України, питання застосування зустрічного забезпечення вирішується судом в ухвалі про забезпечення позову або в ухвалі про зустрічне забезпечення позову. Якщо клопотання про зустрічне забезпечення подане після застосування судом заходів забезпечення позову, питання зустрічного забезпечення вирішується судом протягом десяти днів після подання такого клопотання. Копія ухвали про зустрічне забезпечення направляється учасникам справи не пізніше наступного дня після її постановлення.

Згідно положень ч.ч. 1, 3 ст. 154 ЦПК України суд може вимагати від особи, яка звернулась із заявою про забезпечення позову, забезпечити відшкодування збитків відповідача, які можуть бути спричинені забезпеченням позову (зустрічне забезпечення).

Суд зобов`язаний застосувати зустрічне забезпечення, якщо: позивач не має зареєстрованого в установленому законом порядку місця проживання (перебування) чи місцезнаходження на території України та майна, що знаходиться на території України, в розмірі достатньому для відшкодування можливих збитків відповідача, які можуть бути спричинені забезпеченням позову, у випадку відмови у позові; або суду надані докази того, що майновий стан позивача або його дії щодо відчуження майна чи інші дії можуть ускладнити або зробити неможливим виконання рішення суду про відшкодування збитків відповідача, які можуть бути спричинені забезпеченням позову, у випадку відмови у позові.

У відповідності до ст.154 ЦПК України зустрічне забезпечення, як правило, здійснюється шляхом внесення на депозитний рахунок суду грошових коштів у розмірі, визначеному судом. Строк надання зустрічного забезпечення визначається судом та не може перевищувати десяти днів з дня постановлення ухвали про забезпечення позову або ухвали про зустрічне забезпечення, якщо інше не випливає зі змісту заходів зустрічного забезпечення.

Частиною 5 ст. 154 ЦПК України визначено, що розмір зустрічного забезпечення визначається судом з урахуванням обставин справи. Заходи зустрічного забезпечення позову мають бути співмірними із заходами забезпечення позову, застосованими судом, та розміром збитків, яких може зазнати відповідач у зв`язку із забезпеченням позову.

З урахуванням викладеного, суд приходить до висновку про те, що застосування заходів зустрічного забезпечення позову є обов`язком суду лише у випадках, прямо передбачених процесуальним законом. За інших обставин застосування заходів зустрічного забезпечення є правом суду.

У даному випадку представник відповідача ОСОБА_1 - ОСОБА_2 обґрунтовує клопотання тим, що у випадку завдання відповідачу наявним заходом забезпечення позову збитків, зустрічне забезпечення зможе забезпечити їх відшкодування.

Підстави, зазначені в клопотанні представника відповідача ОСОБА_1 - ОСОБА_2 не містять посилання на обставини, за яких суд зобов`язаний застосувати зустрічне забезпечення. Тому суд приходить до висновку про відсутність підстав для застосування зустрічного забезпечення, та відмову у задоволенні клопотання представника відповідача ОСОБА_1 - ОСОБА_2 .

Керуючись ст.ст. 149, 150, 153 ЦПК України, -

П О С Т А Н О В И В :

У задоволенні заяви представника відповідача ОСОБА_1 - ОСОБА_2 про застосування зустрічного забезпечення в цивільній справі за позовом ОСОБА_3 до ОСОБА_4 , ОСОБА_1 , ОСОБА_5 , третя особа, яка не заявляє самостійних вимог: приватний нотаріус Київського міського нотаріального округу Руденко Валерій Олександрович про визнання договору удаваним в частині покупця, перевід прав покупця, визнання майна спільною сумісною власністю подружжя, припинення права власності на майно, поділ спільного сумісного майна подружжя - відмовити.

Ухвала може бути оскаржена в апеляційному порядку шляхом подання апеляційної скарги безпосередньо до Київського апеляційного суду протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення.

Суддя Ю.Ю. Мазур