Справа № 147/52/22
Провадження № 2-о/147/3/22
УХВАЛА

про залишення позову без руху

20 січня 2022 року смт.Тростянець

Суддя Тростянецького районного суду Вінницької області Натальчук О.А., розглянувши заяву ОСОБА_1 , заінтересована особа Відділ ДРАЦС по Тростянецькому та Чечельницькому районах Центрально-Західного міжрегіонального управління Міністерства юстиції України (м.Хмельницький) про встановлення факту, що має юридичне значення,

в с т а н о в и в:

20.01.2022 р. ОСОБА_1 звернувся до суду з заявою про встановлення факту, що має юридичне значення. Просив встановити факт смерті ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_2 на тимчасово окупованій території України у м.Макіївка Горняцького району Донецької області.

Частиною 1 статті 4 ЦПК України визначено, що кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів.

Згідно з частиною третьою статті 294 ЦПК України справи окремого провадження розглядаються судом з додержанням загальних правил, встановлених цим Кодексом, за винятком положень щодо змагальності та меж судового розгляду.

Під час ознайомлення з матеріалами зазначеної заяви судом встановлено, що її подано без додержання вимог, визначених статтями 175, 177 Цивільного процесуального кодексу України (далі - ЦПК України), з огляду на таке.

Згідно з частиною четвертою статті 294 ЦПК України справи окремого провадження суд розглядає за участю заявника і заінтересованих осіб.

Так, коло заінтересованих осіб визначається взаємовідносинами із заявником у зв`язку з обставинами, які підлягають встановленню і які можуть вплинути на їх права і обов`язки. При цьому, заінтересованими особами є особи, що беруть участь у справі та мають юридичну заінтересованість.

Звертаючись до суду з даною заявою, ОСОБА_1 зазначає з заінтересованою особою Відділ ДРАЦС по Тростянецькому та Чечельницькому районах Центрально-Західного міжрегіонального управління Міністерства юстиції України (м.Хмельницький), однак не вказує його адресу и засоби зв`язку.

Разом з тим, суд звертає увагу, що дана установа змінила свою назву у зв`язку проведенням реформи децентралізації.

Таким чином, заявнику у заяві про встановлення факту смерті на тимчасово окупованій території необхідно правильно зазначити заінтересовану особу, відповідно до Єдиного державного реєстру, з виконанням вимог п.2 ч.3 ст.175 ЦПК України.

Окрім того, відповідно до ч.1 ст.316 ЦПК України заява про встановлення факту, що має юридичне значення, подається до суду за місцем її проживання.

Місцем проживання (перебування) заявника є зареєстроване у встановленому законом порядку місце його проживання, яке стосовно фізичної особи визначається відповідно до положень статті 29 ЦК і статті 3 Закону України від 11 грудня 2003 року N 1382-IV «Про свободу пересування та вільний вибір місця проживання в Україні».

Або така заява може бути подана за фактичним місцем проживання (перебування) заявника, що підтверджується довідкою про взяття на облік особи, яка переміщується з тимчасово окупованої території України або району проведення антитерористичної операції, за формою, наведеною в додатку до Порядку оформлення і видачі довідки про взяття на облік особи, яка переміщується з тимчасово окупованої території України або району проведення антитерористичної операції, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 1 жовтня 2014 року № 509, відповідно до Закону України «Про забезпечення прав і свобод внутрішньо переміщених осіб».

Згідно п. 5 ч. 3 ст. 175 ЦПК України позовна заява повинна містити виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги; зазначення доказів, що підтверджують вказані обставини.

В порушення наведеного заявник не обґрунтувала та не надала доказів його реєстрації (проживання) на території Гайсинського (колишнього Тростянецького) району в рахунок обґрунтування підсудності справи Тростянецькому районному суду Вінницької області.

Також, ч.4 ст.177 ЦПК України передбачено, що до заяви додаються документи, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, що підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

При зверненні до суду заявником судовий збір сплачено не було з посиланням на п.21 ч.1 ст.5 Закону України «Про судовий збір», як на підставу звільнення від його сплати.

Суд вказує, що відповідно до п.21 ч.1 першої ст.5 Закону України «Про судовий збір» від сплати судового збору під час розгляду справи в усіх судових інстанціях звільняються заявники у справах за заявами про встановлення фактів, що мають юридичне значення, поданих у зв`язку із збройною агресією, збройним конфліктом, тимчасовою окупацією території України, надзвичайними ситуаціями природного чи техногенного характеру, що призвели до вимушеного переселення з тимчасово окупованих територій України, загибелі, поранення, перебування в полоні, незаконного позбавлення волі або викрадення, а також порушення права власності на рухоме та/або нерухоме майно.

Закон України «Про судовий збір» визначає дві понятійні категорії, до першої відносять заяви, за яких справляння судового збору не передбачено взагалі, друга категорія, зокрема, визначає коло осіб, яким надається пільга у виді звільнення від сплати судового збору за подачу певних (визначених законом) заяв.

Аналіз положень Закону України «Про судовий збір» дозволяє дійти висновку, що на законодавчому рівні визначено, що судовий збір не справляється лише за подання заяви про встановлення факту смерті за певних обставин, а саме: особи, яка пропала безвісти за обставин, що загрожували їй смертю або дають підстави вважати її загиблою від певного нещасного випадку внаслідок надзвичайних ситуацій техногенного та природного характеру; встановлення факту смерті особи, яка загинула або пропала безвісти в районах проведення воєнних дій або антитерористичних операцій та здійснення заходів із забезпечення національної безпеки і оборони, відсічі і стримування збройної агресії у Донецькій та Луганській областях.

Отже законодавцем чітко визначено причинно-наслідковий зв`язок між подією (збройна агресія, конфлікт тощо), яка потягла дію - наслідок (вимушене переселення, загибель тощо), який і повинен бути підтверджені судом як факт, що має юридичне значення.

Сам факт смерті особи на непідконтрольній владі України території, не є підставою для звільнення особи від сплати судового збору на підставі п.21 ч.1ст.5 Закону України «Про судовий збір» за звернення до суду із заявою про встановлення факту смерті.

Як убачається із поданої до суду заяви та доданих до неї документів, заявник просить суд встановити факт смерті його дружини, яка за твердженням ОСОБА_1 , проживала та померла у м. Макіївка Донецької області.

Разом з тим, у заяві не зазначено та не підтверджено жодними доказами, що необхідність у встановленні вказаного факту виникла внаслідок загибелі або поранення особи в районах проведення антитерористичної операцій.

Таким чином, заявник немає пільг зі сплати судового збору відповідно до вимог п. 21ч.1 ст.5 Закону України «Про судовий збір».

Аналогічний висновок викладено в ухвалах Верховного Суду від 25 січня 2019 року у справі № 243/9106/18, від 04 жовтня 2019 року у справі № 242/4145/19, постанові Верховного Суду від 14 листопада 2019 року у справі № 350/2002/18.

Згідно ст. 4 Закону України «Про судовий збір», судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 01 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.

Так, згідно ст. 7 Закону України «Про Державний бюджет України на 2022 рік», розмір прожиткового мінімуму для працездатних осіб з 01 січня 2022 року становить 2481 гривень.

Таким чином, ОСОБА_1 пропонується сплатити судовий збір за ставкою 0,2 розміру прожиткового мінімуму на одну працездатну особу, що складає 496,20 грн. за наступними реквізитами: Отримувач коштів - ГУК у Вінницькій області/Тростянець/22030101, Код отримувача: (код за ЄДРПОУ) 37979858, Банк отримувача: Казначейство України (ЕАП), Рахунок отримувача: UA0002844, Код класифікації доходів бюджету: 22030101.

Згідно ч. 1 ст. 185 ЦПК України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175 і 177 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

Враховуючи вищевикладене, суд вважає, що слід надати заявнику строк для усунення зазначених недоліків на протязі десяти днів із дня отримання копії ухвали, залишивши заяву без руху.

Судом при винесенні ухвали враховується прецедентна практика Європейського суду з прав людини, яка виходить з того, що реалізуючи п.1 ст.6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод щодо доступності правосуддя та справедливого судового розгляду кожна держава-учасниця цієї Конвенції вправі встановлювати правила судової процедури, в тому числі й процесуальні заборони і обмеження, зміст яких - не допустити судовий процес у безладний рух.

З цього приводу прецедентними є рішення Європейського суду з прав людини у справах «Осман проти Сполученого королівства» від 28.10.1998 року та «Круз проти Польщі» від 19 червня 2001 року. У вказаних Рішеннях зазначено, що право на суд не є абсолютним. Воно може бути піддане обмеженням, дозволеним за змістом, тому що право на доступ до суду за самою своєю природою потребує регулювання з боку держави.

У зв`язку з наведеним, вказані вимоги суду не є порушенням права на справедливий судовий захист, залишення заяви без руху жодним чином не перешкоджає заявнику у доступі до правосуддя після усунення недоліків заяви.

На підставі вищевикладеного, керуючись статтями 175-177, 185, 260, 293, 294, 315, 316 ЦПК України, суд

УХВАЛИВ:

Заяву ОСОБА_1 , заінтересована особа Відділ ДРАЦС по Тростянецькому та Чечельницькому районах Центрально-Західного міжрегіонального управління Міністерства юстиції України (м.Хмельницький) про встановлення факту, що має юридичне значення, залишити без руху.

Надати заявнику строк у десять днів з дня отримання копії ухвали про залишення заяви без руху, для усунення зазначених недоліків.

Роз`яснити, що у разі невиконання вимог ухвали суду у встановлений строк, заява буде вважатися неподаною і повернута не пізніше п`яти днів з дня закінчення строку на усунення недоліків.

Копію ухвали надіслати заявнику.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя О.А. Натальчук