Провадження № 2/127/4838/21
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

12.01.2022 м. Вінниця

Вінницький міський суд Вінницької області

в складі головуючого судді Антонюка В.В.,

за участі: секретарів: Горденко Г.О.,Коваль В.М.,

позивача ОСОБА_1 ,

представників позивача адвокатів: Хейніса О.Г., Федик Ю.Ю,

представників відповідача Паламарчук Н.М., ОСОБА_2 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду м. Вінниці, в порядку спрощеного позовного провадження з повідомленням (викликом) осіб цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до Державного підприємства «Електричні Системи» про скасування наказу про застосування дисциплінарного стягнення,

ВСТАНОВИВ:

ОСОБА_1 через свого представника адвоката Хейніса О.Г. звернувся до суду із позовом до Державного підприємства "Електричні Системи" про скасування наказу про застосування дисциплінарного стягнення.

Позов мотивований тим, що ОСОБА_1 працює на посаді провідного економіста планово-економічного відділу.

08 липня 2021 року наказом Державного концерну «УКРОБОРОНПРОМ» ДП "Електричні Системи" № 109-оу створено комісію з проведення службової перевірки за фактами невиконання посадових обов`язків провідним економістом планово-економічного відділу ОСОБА_1 щодо підготовки фінансового плану на 2021 рік.

27 серпня 2018 року наказом Державного концерну «УКРОБОРОНПРОМ» ДП "Електричні Системи" № 1186-к провідному економісту планово-економічного відділу ОСОБА_1 оголошено догану.

Позивач зазначає, що 02 вересня 2021 року його представником був направлений адвокатський запит на адресу відповідача з метою отримання інформації про підстави створення вищевказаної службової перевірки та оголошення йому догани, а також витребувано документи на підставі, яких були вчиненні вищевказані дії. Ознайомившись із отриманими документами позивач вважає, що наказ Державного концерну «УКРОБОРОНПРОМ» ДП "Електричні Системи" від 27 серпня 2018 року, № 1186-к про оголення догани є незаконним та підлягає скасуванню з наступних обставин.

Відповідно до висновку службової перевірки від 18 серпня 2021 року, який був затверджений директором ДП «Електричні Системи» 25.08.2021 року, підставою для оголошення позивачу догани є порушення наказу Міністерства економічного розвитку і торгівлі України від 02.03.2015 року, № 205 про «Порядок складання, затвердження та контролю виконання фінансового плану суб`єкта господарювання державного сектору економіки», а саме подання підписаного керівником фінансового плану суб`єкта господарювання державного сектору економіки до суб`єкта управління об`єктами державної власності. Представник позивача зазначає, що працівника не можна притягнути до дисциплінарної відповідальності, якщо він не порушив свої трудові обов`язки. Посадові обов`язки позивача зазначенні в посадовій інструкції, згідно якої провідний економіст ДП «Електричні Системи» лише приймає участь у розроблені фінансового плану підприємства, а не подає до суб`єкта управління об`єктами державної власності підписаний керівником фінансовий план державного підприємства. Отже, позивача було притягнуто до дисциплінарної відповідальності щодо невиконання тих посадових обов`язків, які не передбачені його посадовою інструкцією, що не узгоджується із нормами трудового законодавства та правовими висновками Верховного Суду, які є обов`язковими до застосування, згідно із ч. 4 ст. 263 ЦПК України.

Крім того, на думку позивача, відсутній склад дисциплінарного проступку, оскільки як зазначено у висновку службової перевірки позивачем був поданий фінансовий план на 2021 рік з порушення строків передбачених вищевказаним Порядком. Однак, із змісту висновку службової перевірки слідує, що фінансовий план декілька разів повертався на доопрацювання і останні зауваження щодо фінансового плану, надійшли 20 серпня 2020 року. Доопрацьований фінансовий план був надісланий відповідачу 28 серпня 2020 року в електронному виді, а також був направлений у паперовому виді «Новою поштою», на виконання вимог Положення щодо подання фінансового плану. Позивач у своїх вимогах запевняє, що він не порушував Порядок складання, затвердження та контролю виконання фінансового плану суб`єкта господарювання державного сектору економіки.

Крім того, позивач зазначає, що до нього відповідачем було застосовано дисциплінарне стягнення у виді догани з порушення строків накладення стягнення, а саме шести місяців з дня вчинення проступку, оскільки як запевняє відповідач дисциплінарний проступок був вчинений позивачем 28 серпня 2020 року, висновок службової перевірки був складений 18 серпня 2021 року, який був затверджений 25 серпня 2021 року, а наказ про оголошення позивачу догани був винесений 27 серпня 2021 року.

Позивач також звертає увагу на те, що жодних збитків його діями не було завдано відповідачу, оскільки фінансовий план на 2021 рік чинний, був затверджений у порядку, встановленому діючим законодавством, підприємство досягає поставлених фінансових цілей, у відповідності до затвердженого фінансового плану, а отже у дисциплінарному проступку, який мав місце на думку відповідача, відсутній факт заподіяння шкоди.

Вказані обставини і стали підставою для звернення до суду з цим позовом, в якому позивач просить скасувати наказ № 1186-к від 27 серпня 2021 року про оголошення догани ОСОБА_1 , провідному економісту планово-економічного відділу, виданого директором ДП "Електричні Системи" Герило В.М. та стягнути з відповідача на користь позивача, судові витрати на професійну правничу допомогу в розмірі 30 000,00 грн.

Ухвалою Вінницького міського суду Вінницької області від 29 жовтня 2021 року відкрито провадження по справі в порядку спрощеного позовного провадження з викликом сторін та призначено до судового розгляду.

09 грудня 2021 року на адресу суду відповідачем надано відзив на позов із додатками, в якому останній заперечував щодо задоволення позову, вказуючи на безпідставність звернення до суду, так як на початку липня 2021 року бухгалтерією ДП "Електричні Системи" було виявлено факт несвоєчасного направлення фінансового плану підприємства на 2021 рік на погодження до Державного концерну «УКРОБОРОНПРОМ» ОСОБА_1 щодо підготовки фінансового плану на 2021 рік, наказом директора ДП "Електричні Системи" від 08 липня 2021 року, № 109-од створено комісію з проведення службової перевірки за фактом не виконання посадових обов`язків провідним економістом планово-економічного відділу ОСОБА_1 щодо підготовки фінансового плану на 2021 рік. Позивача із даним наказом ознайомлено в той же день. У зв`язку з чим, відповідач вважає, що момент виявлення проступку припадає саме на 08 липня 2021 року, однак враховуючи період перебування позивача у відпустці, наказ про оголошення ОСОБА_1 догани був винесений 27 серпня 2021 року із дотримання строків передбачених ст. 148 КЗпП України.

Що стосується строків подання позивачем проекту фінансового плану, відповідач звертає увагу на те, що корегування фінансового плану здійснено не протягом 10 днів, як зазначається в Порядку, а протягом одного місяця (з 28 липня 2020 року по 28 серпня 2020 року), що у свою чергу позбавило можливість суб`єкта управління у строк, що становить не більше 10 робочих днів з дня надходження проекту фінансового плану підприємства (відповідно до п. 5 Порядку) здійснити його аналіз та в строк до 01 вересня 2020 року його затвердити.

Вказані дії позивача щодо не подання проекту фінансового плану в передбачений термін призвели до несвоєчасного надсилання фінансового плану до ДК «УКРОБОРОНПРОМ», що у свою чергу призвело до втрати довіри, іміджу та ділової репутації ДП "Електричні Системи" перед органом управління підприємства ДК «УКРОБОРОНПРОМ».

Відповідач запевняє, що він діяв у межах повноважень та на підставі норм чинного законодавства та жодних протиправних дій ним вчинено не було, а тому відсутні правові підстави для скасування наказу від 27 серпня 2021 року, № 1186-к про оголошення догани ОСОБА_1 .

Також, представником відповідача на адресу суду надано клопотання в якому останній просив зменшити розмір витрат на правничу допомогу обґрунтовуючи тим, що заявлена позивачем сума витрат на професійну правничу допомогу є завищеною, позивач не довів неминучість понесених витрат та їх обґрунтованість.

В судовому засіданні позивач ОСОБА_1 та його представники - адвокати Хейніс О.Г. і Федик Ю.Ю. заявлені вимоги підтримали за обставин, викладених у позовній заяві, просили позов задовольнити в повному обсязі.

Представники відповідача адвокати Паламарчук Н.М. та Поліщук В.О. в судовому засіданні заперечували щодо задоволення позовних вимог з підстав, викладених у відзиві на позовну заяву, просили відмовити в задоволенні позову в повному обсязі.

Вислухавши пояснення позивача, його представників та представників відповідача, дослідивши матеріали справи, всебічно та повно з`ясувавши обставини справи, об`єктивно оцінивши докази, які мають значення для розгляду справи, давши їм оцінку у сукупності з дослідженими матеріалами справи, суд вважає, що позовні вимоги підлягають до часткового задоволення з наступних підстав.

Так, згідно зі ст. 55 Конституції України права та свободи людини і громадянина захищаються судом. Кожна особа має право в порядку, встановленому законом, звернутися за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів.

За змістом ст. 12 ЦПК України цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін; учасники справи мають рівні права щодо здійснення всіх процесуальних прав та обов`язків, передбачених законом.

Відповідно до ч. 3 ст. 12, ч. 1 ст. 81 ЦПК України кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом.

Згідно з ч. 2 ст. 77 ЦПК предметом доказування є обставини, що підтверджують заявлені вимоги чи заперечення або мають інше значення для розгляду справи і підлягають встановленню при ухваленні судового рішення.

Відповідно до ст. 147 КЗпП України, за порушення трудової дисципліни до працівника може бути застосовано тільки один з таких заходів стягнення: догана або звільнення. Законодавством, статутами і положеннями про дисципліну можуть бути передбачені для окремих категорій працівників й інші дисциплінарні стягнення.

Згідно зі ст. 148 КЗпП України дисциплінарне стягнення застосовується власником або уповноваженим ним органом безпосередньо за виявленням проступку, але не пізніше одного місяця з дня його виявлення, не рахуючи часу звільнення працівника від роботи у зв`язку з тимчасовою непрацездатністю або перебування його у відпустці.

Дисциплінарне стягнення не може бути накладене пізніше шести місяців з дня вчинення проступку.

Згідно зі ст. 149 КЗпП до застосування дисциплінарного стягнення власник або уповноважений ним орган повинен зажадати від порушника трудової дисципліни письмові пояснення. За кожне порушення трудової дисципліни може бути застосовано лише одне дисциплінарне стягнення.

Так, судом встановлено, що позивач перебуває на посаді провідного економіста планово-економічного відділу Державного підприємства «Електричні системи».

Наказом Державного концерну «УКРОБОРОНПРОМ» Державного підприємства "Електричні Системи" від 08 липня 2021 року, № 109-оу створено комісію з проведення службової перевірки за фактами невиконання посадових обов`язків провідним економістом планово-економічного відділу ОСОБА_1 щодо підготовки фінансового плану на 2021 рік (а.с.25).

Як вбачається із Висновку службової перевірки № 1601/06 від 18 серпня 2021 року затвердженої директором ДП «Електричні Системи» Герило В.М. 25 серпня 2021 року встановлено порушення наказу Міністерства Економічного розвитку і торгівлі України від 02 березня 2015 року, № 205 зі змінами від 31 липня 2018 року, яким затверджено «Порядок складання, затвердження та контроль виконання фінансового плану суб`єкта господарювання державного сектору економіки» та неналежне виконання посадових обов`язків провідним економістом планово-економічного відділу ОСОБА_1 , які знайшли своє повне підтвердження. За допущення порушень виконавської дисципліни та вимог посадової інструкції провідного економіста планово-економічного відділу ДП «Електричні Системи», ОСОБА_1 заслуговує на притягнення до дисциплінарної відповідальності у виді догани (а.с.26-30).

Наказом Державного концерну «УКРОБОРОНПРОМ» Державного підприємства "Електричні Системи" від 27 серпня 2021 року, № 1186-к оголошено догану ОСОБА_1 , провідному економісту планово-економічного відділу(а.с.31).

Підставою винесення вказаного наказу є висновок службової перевірки № 1601/06 від 25 серпня 2021 року та лист ДК «УКРОБОРОНПРОМ» від 22 липня 2021 року.

Із змісту вказаного висновку слідує, що ОСОБА_1 було порушено наказ Міністерства економічного розвитку і торгівлі України від 02 березня 2015 року, № 205, яким затверджено «Порядок складання, затвердження та контроль виконання фінансового плану суб`єкта господарювання державного сектору економіки», а саме п. 4 та п. 5 вказаного Порядку.

Пункт 4 Порядку передбачає, що проект фінансового плану підприємства разом з пояснювальною запискою подається з використанням програмного забезпечення для збору, обробки та зберігання звітності суб`єктів господарювання державного сектору економіки (далі - автоматизована система), а також його реєстрація, приймання, аналіз та зберігання здійснюються за допомогою системи електронної взаємодії органів виконавчої влади (далі - СЕВ ОВВ) із застосуванням засобів кваліфікованого електронного підпису (печатки) та одночасним надсиланням у форматі Microsoft Excel на електронну пошту суб`єкту управління об`єктами державної власності (далі - суб`єкт управління) до 01 червня року, що передує плановому.

Абзацом 1 пункт 5 Порядку визначено, що суб`єкти управління у строк, що становить не більш як 10 робочих днів з дня надходження проекту фінансового плану підприємства, здійснюють аналіз зазначеного проекту з обов`язковим порівнянням його показників з показниками фінансово-господарської діяльності підприємства за два попередні роки, затверджують/погоджують фінансовий план або повертають його на доопрацювання та в письмовій формі повідомляють підприємство про прийняте рішення.

У разі повернення проекту фінансового плану на доопрацювання підприємство забезпечує його доопрацювання з урахуванням зауважень та подає на повторне затвердження/погодження протягом строку, установленого суб`єктом управління, але не більш як 10 робочих днів з дня надходження зауважень до проекту.

Відповідно до абзацу 5 пункту 5 Порядку, суб`єкти управління затверджують фінансовий план підприємства до 01 вересня (фінансовий план підприємства електроенергетики, ліцензована діяльність якого регулюється шляхом затвердження Національною комісією, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг, складений з урахуванням затвердженої цією Комісією структури тарифів на електричну та теплову енергію- до 31 грудня) року, що передує плановому, та подають за допомогою СЕВ ОВВ із застосуванням засобів кваліфікованого електронного підпису (печатки) з одночасним надсиланням у форматі Microsoft Excel на електронну пошту Мінекономіки, Мінфіну і ДПС завізовані зведені основні фінансові показники за формою згідно з додатком 1 до цього Порядку та фінансові плани щодо кожного підприємства в повному обсязі з використанням автоматизованої системи та одночасним надсиланням у форматі Microsoft Excel на електронні пошти.

Наведене свідчить про те, щопроект фінансового плану підприємства надсилається суб`єкту управління об`єктами державної власності до 01 червня року, що передує плановому, а суб`єкт управління затверджує фінансовий план підприємства до 01 вересня, що передує плановому, та подають за допомогою СЕВ ОВВ із застосуванням засобів кваліфікованого електронного підпису (печатки) з одночасним надсиланням у форматі Microsoft Excel на електронну пошту Мінекономіки, Мінфіну і ДПС завізовані зведені основні фінансові показники за формою згідно з додатком 1 до цього Порядку та фінансові плани щодо кожного підприємства в повному обсязі з використанням автоматизованої системи, та одночасним надсиланням у форматі Microsoft Excel на електронні пошти.

Згідно частини 2 ст. 148 КЗпП України дисциплінарне стягнення застосовується власником або уповноваженим ним органом безпосередньо за виявлення проступку, але не пізніше одного місяця з дня його виявлення, не рахуючи часу звільнення працівника від роботи у зв`язку з тимчасовою непрацездатністю або перебування його у відпустці.

Дисциплінарне стягнення не може бути накладене пізніше шести місяців з дня вчинення проступку.

Згідно із п. 22 Постанови Пленуму Верховного Суду України «Про практику розгляду судами трудових спорів» від 6 листопада 1992 року № 9 (далі по тексту - Постанова), судам необхідно з`ясувати чи додержані власником або уповноваженим ним органом передбачені статтями 147-1, 148, 149 КЗпП правила і порядок застосування дисциплінарних стягнень, зокрема, чи не закінчився встановлений для цього строк, чи застосовувалось вже за цей проступок дисциплінарне стягнення, чи враховувались при звільненні ступінь тяжкості вчиненого проступку і заподіяна ним шкода, обставини, за яких вчинено проступок, і попередня робота працівника.

Обчислення місячного строку для застосування дисциплінарного стягнення здійснюється з дня виявлення не лише факту (події), а саме проступку. Виявлення проступку означає не лише виявлення факту (події), а й визначення працівника, що порушив трудові обов`язки, характеру порушення, шкідливих наслідків правопорушення, причинного зв`язку між правопорушенням і шкідливими наслідками, вини працівника. Як правило, місячний строк обчислюється з дня закінчення службового розслідування, проведення перевірки тощо. В той же час роботодавець наділений правом застосувати дисциплінарне стягнення до працівника не пізніше шести місяців з дня вчинення проступку (постанови Верховного Суду від 07 жовтня 2019 року у справі № 718/801/17, від 09 грудня 2020 року у справі № 390/1374/19).

Днем вчинення проступку в даному випадку є 01 вересня 2020 року.

Як було встановлено в ході судового розгляду, оскаржуваний наказ директора ДП "Електричні Системи" Герило В.М. № 1186-к про оголошення догани провідному економісту планово-економічного відділу ОСОБА_1 було винесено 27 серпня 2021 року, тобто з прощенням шестимісячного строку.

Кожна особа має право на захист свого цивільного права у разі його порушення, невизнання або оспорювання. Кожна особа має право звернутися до суду за захистом свого особистого немайнового або майнового права та інтересу (ч. 1 ст. 16 ЦК України).

Положеннями ч. 1 ст. 2 ЦПК України передбачено, що завданням цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави.

Відповідно до ч. 1 ст. 13 ЦПК України, суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках. Збирання доказів у цивільних справах не є обов`язком суду, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Суд має право збирати докази, що стосуються предмета спору, з власної ініціативи лише у випадках, коли це необхідно для захисту малолітніх чи неповнолітніх осіб або осіб, які визнані судом недієздатними чи дієздатність яких обмежена, а також в інших випадках, передбачених цим Кодексом.

Відповідно до ч.1 ст.81 ЦПК України кожна сторона зобов`язана довести ті обставини на які вона посилається як на підставу своїх вимог і заперечень, тобто обов`язок доказування покладений на сторони.

Європейський суд з прав людини вказав, що пункт 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, зобов`язує суди давати обґрунтування своїх рішень, але це не може сприйматись як вимога надавати детальну відповідь на кожен аргумент. Межі цього обов`язку можуть бути різними в залежності від характеру рішення. Крім того, необхідно брати до уваги, між іншим, різноманітність аргументів, які сторона може представити в суд, та відмінності, які існують у державах-учасницях, з огляду на положення законодавства, традиції, юридичні висновки, викладення та формулювання рішень. Таким чином, питання, чи виконав суд свій обов`язок щодо подання обґрунтування, що випливає зі статті 6 Конвенції, може бути визначено тільки у світлі конкретних обставин справи («Проніна проти України», № 63566/00, § 23, ЄСПЛ, від 18 липня 2006 року).

Отже, оцінюючи належність, допустимість і достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності, суд вважає за доцільне скасувати наказ Державного концерну «УКРОБОРОНПРОМ» Державного підприємства "Електричні Системи" від 27 серпня 2021 року, № 1186-к про оголошення догани ОСОБА_1 , провідному економісту планово-економічного відділу Державного підприємства "Електричні Системи".

Що стосується відшкодування витрат на професійну правничу допомогу, суд дійшов до висновку про часткове задоволення вимог з наступних підстав.

Відповідно до ч. 1 ст. 133 ЦПК України судові витрати складаються з судового збору та витрат, пов`язаних з розглядом справи.

До витрат, пов`язаних з розглядом справи, належать, зокрема і витрати на професійну правничу допомогу.

Як вбачається із квитанцій до прибуткового касового ордеру № 30/08/2021, 15/09/2021, 01/10/2021 від 30 серпня 2021 року, 15 вересня 2021 року та 01 жовтня 2021 року адвокату Хейнісу О.Г. виплачено гонорар за надану професійну правничу допомогу позивачем ОСОБА_1 в загальній сумі 30 000,00 грн.

Згідно попереднього розрахунку судових витрат від 17 листопада 2021 року, адвокатом Хейнісом О.Г. були виконані наступні роботи (надані такі послуги): підготовка та направлення адвокатського запиту до відповідача; вивчення документів, отриманих у відповідь на адвокатський запит для підготовки та написання позовної заяви; підготовка та написання позовної заяви, підготовка додатків до позовної заяви; надання усних консультацій клієнту та представництво інтересів позивача у суді першої інстанції.

Адвокатом Хейнісом О.Г. надано договір про надання правової допомоги позивачу ОСОБА_1 від 30 серпня 2021 року з додатковою угодою № 1 до договору про надання правової допомоги в якому зазначено перелік виконаних них робіт та ціну на наданні послуги.

Відповідно до ч.ч. 1-2 ст. 137 ЦПК України витрати, пов`язані з правничою допомогою адвоката, несуть сторони, крім випадків надання правничої допомоги за рахунок держави.

За результатами розгляду справи витрати на правничу допомогу адвоката підлягають розподілу між сторонами разом з іншими судовими витратами. Для цілей розподілу судових витрат:

1) розмір витрат на правничу допомогу адвоката, в тому числі гонорару адвоката за представництво в суді та іншу правничу допомогу, пов`язану зі справою, включаючи підготовку до її розгляду, збір доказів тощо, а також вартість послуг помічника адвоката визначаються згідно з умовами договору про надання правничої допомоги та на підставі відповідних доказів щодо обсягу наданих послуг і виконаних робіт та їх вартості, що сплачена або підлягає сплаті відповідною стороною або третьою особою;

2) розмір суми, що підлягає сплаті в порядку компенсації витрат адвоката, необхідних для надання правничої допомоги, встановлюється згідно з умовами договору про надання правничої допомоги на підставі відповідних доказів, які підтверджують здійснення відповідних витрат.

3) для визначення розміру витрат на правничу допомогу з метою розподілу судових витрат учасник справи подає детальний опис робіт (наданих послуг), виконаних адвокатом, та здійснених ним витрат, необхідних для надання правничої допомоги.

За змістом п. 1 ч. 2 ст. 137 та ч. 8 ст. 141 ЦПК України розмір витрат на оплату професійної правничої допомоги адвоката встановлюється і розподіляється судом згідно з умовами договору про надання правничої допомоги при наданні відповідних доказів щодо обсягу наданих послуг і виконаних робіт та їх вартості, як уже сплаченої, так і тієї, що лише підлягає сплаті (буде сплачена) відповідною стороною або третьою особою.

Отже, витрати на надану професійну правничу допомогу у разі підтвердження обсягу наданих послуг і виконаних робіт та їх вартості підлягають розподілу за результатами розгляду справи незалежно від того, чи їх уже фактично сплачено стороною/третьою особою чи тільки має бути сплачено.

Натомість положеннями п. 2 ч. 2 ст. 137 ЦПК України регламентовано порядок компенсації витрат адвоката, необхідних для надання правничої допомоги (витрати на проїзд, проживання, поштові послуги тощо), для розподілу яких необхідною умовою є надання відповідних доказів, які підтверджують здійснення таких витрат.

Вищевказане узгоджується із позицією Верховного Суду, висловленою в постанові від 03.10.2019 по справі № 922/455/19.

Водночас, за змістом ч. 4 ст. 137 ЦПК України, розмір витрат на оплату послуг адвоката має бути співмірним із:

1) складністю справи та виконаних адвокатом робіт (наданих послуг);

2) часом, витраченим адвокатом на виконання відповідних робіт (надання послуг);

3) обсягом наданих адвокатом послуг та виконаних робіт;

4) ціною позову та (або) значенням справи для сторони, в тому числі впливом вирішення справи на репутацію сторони або публічним інтересом до справи.

У разі недотримання вимог ч. 4 ст. 137 ЦПК України суд може, за клопотанням іншої сторони, зменшити розмір витрат на правничу допомогу, які підлягають розподілу між сторонами. Обов`язок доведення не співмірності витрат покладається на сторону, яка заявляє клопотання про зменшення витрат на оплату правничої допомоги адвоката, які підлягають розподілу між сторонами (ч. 5 і ч. 6 ст. 137 ЦПК України).

Загальне правило розподілу судових витрат визначене в ч. 2 ст. 141 ЦПК України. Разом із тим, у частині 3 наведеної норми цього Кодексу визначено критерії, керуючись якими суд (за клопотанням сторони або з власної ініціативи) може відступити від вказаного загального правила при вирішенні питання про розподіл витрат на правову допомогу та не розподіляти такі витрати повністю або частково на сторону, не на користь якої ухвалено рішення, а натомість покласти їх на сторону, на користь якої ухвалено рішення.

Зокрема відповідно до ч. 3 ст. 141 ЦПК України, при вирішенні питання про розподіл судових витрат суд враховує:

1) чи пов`язані ці витрати з розглядом справи;

2) чи є розмір таких витрат обґрунтованим та пропорційним до предмета спору з урахуванням ціни позову, значення справи для сторін, в тому числі чи міг результат її вирішення вплинути на репутацію сторони або чи викликала справа публічний інтерес;

3) поведінку сторони під час розгляду справи, що призвела до затягування розгляду справи, зокрема, подання стороною явно необґрунтованих заяв і клопотань, безпідставне твердження або заперечення стороною певних обставин, які мають значення для справи, безпідставне завищення позивачем позовних вимог тощо;

4) дії сторони щодо досудового вирішення спору та щодо врегулювання спору мирним шляхом під час розгляду справи, стадію розгляду справи, на якій такі дії вчинялися.

При цьому, на предмет відповідності зазначеним критеріям суд має оцінювати поведінку/дії/бездіяльність обох сторін при вирішенні питання про розподіл судових витрат.

Випадки, за яких суд може відступити від загального правила розподілу судових витрат, унормованого ч. 2 ст. 141 ЦПК України, визначені також положеннями частин 4, 5, 9 ст.141 ЦПК України.

Таким чином, зважаючи на наведені положення законодавства, у разі недотримання вимог ч. 4 ст. 137 ЦПК України суду надано право зменшити розмір витрат на професійну правничу допомогу адвоката, які підлягають розподілу між сторонами, лише за клопотанням іншої сторони.

При розгляді заяви про розподіл судових витрат, представники відповідача заявили клопотання про зменшення розміру витрат на професійну правничу допомогу, заявленої стороною позивача.

При визначенні суми відшкодування суд має виходити з критерію реальності адвокатських витрат (встановлення їхньої дійсності та необхідності), а також критерію розумності їхнього розміру, виходячи з конкретних обставин справи та фінансового стану обох сторін. Ті самі критерії застосовує Європейський суд з прав людини, присуджуючи судові витрат на підставі ст. 41 Конвенції. Зокрема, згідно з його практикою заявник має право на компенсацію судових та інших витрат, лише якщо буде доведено, що такі витрати були фактичними і неминучими, а їхній розмір - обґрунтованим (рішення у справі «East/West Alliance Limited» проти України», заява №19336/04).

У рішенні ЄСПЛ у справі «Лавентс проти Латвії» зазначено, що відшкодовуються лише витрати, які мають розумний розмір.

Тобто, суд зобов`язаний оцінити рівень адвокатських витрат, що мають бути присуджені з урахуванням того, чи були такі витрати понесені фактично, але й також - чи була їх сума обґрунтованою.

Суд не зобов`язаний присуджувати стороні, на користь якої відбулося рішення, всі його витрати на адвоката, якщо, керуючись принципами справедливості, пропорційності та верховенством права, встановить, що розмір гонорару, визначений стороною та його адвокатом, є завищеним щодо іншої сторони спору, зважаючи на складність справи, витрачений адвокатом час, та неспіврозмірним у порівнянні з ринковими цінами адвокатських послуг.

Таким чином, суд прийшов до висновку, що зазначена сума витрат на професійну правничу допомогу в розмірі 30 000 гривень є неспівмірною з огляду на розумну необхідність витрат для цієї справи зважаючи на те, що справа є незначної складності, оскільки розглядається в спрощеному провадженні. Крім того, оцінка дій, що полягали в підготовці та направлення адвокатського запиту до відповідача; вивчення документів, отриманих у відповідь на адвокатський запит для підготовки та написання позовної заяви; підготовка та написання позовної заяви, підготовка додатків до позовної заяви; надання усних консультацій клієнту та представництво інтересів позивача у суді першої інстанції, вказує на їх невідповідність критеріям обґрунтованості та пропорційності до предмета спору у розумінні приписів ч.3 ст.141 ЦПК України з огляду на те, що такі дії не вимагали значного обсягу юридичної і технічної роботи, не потребували вивчення великого обсягу фактичних даних, обсяг і складність складених процесуальних документів не є значними. Суд також звертає увагу на те, що підготовче засідання 22 листопада 2021 року тривало 7 хвилин, що підтверджується протоколом судового засідання від 22 листопада 2021 року (а.с.80). Судове засідання 09 грудня 2021 року було відкладено у зв`язку перебування судді на лікарняному. Судове засідання призначене 16 грудня 2021 року, відповідно до протоколу від 16 грудня 2021 року, тривало 1 годину 20 хв. Однак представником позивача в акті виконаних робіт не зазначено час виконаних робіт, однак оцінено послуги за представництво в суді в розмірі 15 000,00 грн, що є неспівмірним та завищеним.

Зважаючи на викладене вище та приймаючи до уваги те, що стягнення з відповідача витрат у заявленій сумі 30 000,00 грн., буде суперечити принципу розподілу таких витрат, суд, керуючись принципами справедливості, пропорційності та верховенством права, дійшов висновку про стягнення з відповідача на користь позивача 15 000, 00 гривень витрат на професійну правничу допомогу. Решту витрат слід залишити за позивачем.

На підставі викладеного, згідно ст. ст. 147, 148, 149 КЗпП України, керуючись ст.ст. 2, 7, 12, 89, 141, 247, 244, 258-259, 209, 263, 265 ЦПК України, суд, -

В И Р І Ш И В:

Позов задовольнити частково.

Скасувати наказ № 1186-К від 27 серпня 2021 року про оголошення догани ОСОБА_1 , провідному економісту планово-економічного відділу, виданого директором Державного підприємства «Електричні Системи» Герило Володимиром Михайловичем.

Стягнути з Державного підприємства «Електричні Системи`на користь ОСОБА_1 понесені витратина професійну правничу допомогу в сумі 15 000 (п`ятнадцять тисяч) гривень 00 копійок.

В частині інших вимог відмовити.

Рішення може бути оскаржено до Вінницького апеляційного суду протягом 30 днів з дня його проголошення.

Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частину судового рішення зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення. Учасник справи, якому повне рішення суду не було вручене у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.

Повний текст рішення виготовлено 17.01.2022 року.

Позивач: ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , ІПН НОМЕР_1 , зареєстрований та проживає в АДРЕСА_1 .

Відповідач:Державне підприємство «Електричні Системи», , адреса місця знаходження: м. Вінниця, вул. Стрілецька, 57 Б.

Суддя: