20.01.2022
справа № 642/326/22
провадження №2з-/642/9/22
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

про забезпечення позову та зустрічне забезпечення

20 січня 2022 року суддя Ленінського районного суду м. Харкова Ольховський Є.Б. розглянувши заяву представника позивача адвоката Бардіна Іллі Сергійовича про забезпечення позову,-

встановив:

В провадження Ленінського районного суду м. Харкова надійшла позовна заява ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 про виділ частки із спільного майна в натурі для звернення стягнення на неї.

Разом з позовом, від представника позивача ОСОБА_1 адвоката Бардіна І.С. надійшла заява про забезпечення позову, в якій він просить накласти арешт на: нежитлові приміщення підвалу: 1/2 частина № 1, № 2, № 3 загальною площею 37.8 кв.м. в літ. "А-2" за адресою: АДРЕСА_1 ; нежитлові приміщення 1-го поверху №5-1-5-5 літ. "А-2" загальною площею 115,4 кв.м за адресою: АДРЕСА_1 ; квартиру за адресою: АДРЕСА_2 ; квартиру за адресою: АДРЕСА_3 . Заборонити відчуження вищезазначеного майна будь-яким способом. Заборонити ОСОБА_3 або уповноваженим нею особами (або будь-яким третім особам, що діють від її імені та в її інтересах) передавати в довірчу власність, іпотеку, заставу, здійснювати реконструкцію (поділ, виділ, перепланування, перебудову, добудову, надбудову тощо) чи будь-яку іншу зміну технічних характеристик вище переліченого майна до вирішення справи по суті. До вирішення справи по суті заборонити будь-яким державним реєстраторам Державного реєстру речових прав на нерухоме майно та Реєстру прав власності на нерухоме майно, Державного реєстру Іпотек, чи іншим особам, уповноваженим вчиняти реєстраційні дії у вказаних реєстрах, вчиняти будь-які реєстраційні дії щодо: нежитлових приміщень підвалу: 1/2 частина № 1, № 2, № 3 загальною площею 37.8 кв.м. в літ. "А-2" за адресою: АДРЕСА_1 ; нежитлових приміщень 1-го поверху №5-1-5-5 літ. "А-2" загальною площею 115,4 кв.м за адресою: АДРЕСА_1 ; квартири за адресою: АДРЕСА_2 ; квартири за адресою: АДРЕСА_3 .

В обґрунтування заяви про забезпечення позову заявник посилається на те, що на виконання рішення Харківського райсуду Харківської області від 05.05.21 р., приватним виконавцем відкриті виконавчі провадження про стягнення з ОСОБА_2 на користь ОСОБА_1 заборгованість за договором позики від 20.12.18 р. в загальному розмірі 2975442,47 грн. Під час виконання зазначеного рішення, була встановлена відсутність майна у боржника по виконавчому листу, на яке б можна було звернути стягнення для задоволення вимог стягувача. У період з 1997 р. по 2020 р. ОСОБА_2 (боржник) перебував у зареєстрованому шлюбі із ОСОБА_3 . За час шлюбу було набуто спільне майно, яке було зареєстровано за ОСОБА_3 . У зв`язку із недостатністю у ОСОБА_2 іншого майна, на яке може бути звернення стягнення для повного погашення заборгованості перед ОСОБА_1 , він і звернувся до суду з позовом про виділ частки ОСОБА_2 із спільного з ОСОБА_3 майна для подальшого звернення стягнення на таку частку. На цей час, ОСОБА_2 має вільну можливість у будь-який час відчужити майно з метою несплати боргів та подальшого ухилення від виконання судового рішення, що підтверджується оголошенням на сайті щодо продажу нежитлових приміщень, що вказує на недобросовісність з боку ОСОБА_2 та його намір відчужити своє майно задля уникнення звернення стягнення.

Відповідно до положень ч.1 ст. 153 ЦПК України дана заява про забезпечення позову розглядається судом без повідомлення учасників справи.

Дослідивши заяву та додані матеріали, суд приходить до наступного.

Статтею 13 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод "Право на ефективний засіб юридичного захисту" встановлено, що кожен, чиї права та свободи, визнані в цій Конвенції, було порушено, має право на ефективний засіб юридичного захисту в національному органі, навіть якщо таке порушення було вчинене особами, які здійснювали свої офіційні повноваження.

Одним з механізмів забезпечення ефективного юридичного захисту є передбачений національним законодавством України інститут вжиття заходів до забезпечення позову.

Так, згідно п. 43 рішення ЄСПЛ по справі "Шмалько проти України" право на суд одним з аспектів якого є право на доступ, тобто право подати позов з приводу цивільно-правових питань до суду. Однак це право було б ілюзорним, якби правова система держави допускала, щоб остаточне судове рішення, яке має обов`язкову силу, не виконувалося на шкоду одній зі сторін. Таким чином, невжиття заходів забезпечення позову може призвести до утруднення виконання рішення суду, а відтак й до порушення права особи на доступ до правосуддя, в аспекті ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод.

Згідно з ч.ч.1, 2 ст.149 ЦПК України суд за заявою учасника справи має право вжити передбачених ст.150 ЦПК України заходів забезпечення позову. Забезпечення позову допускається як до пред`явлення позову, так і на будь-якій стадії розгляду справи, якщо невжиття таких заходів може істотно ускладнити чи унеможливити виконання рішення суду або ефективний захист, або поновлення порушених чи оспорюваних прав або інтересів позивача, за захистом яких він звернувся або має намір звернутися до суду.

Згідно п.п. 1, 2,4 ч.1 ст.150 ЦПК України, позов забезпечується, зокрема, накладенням арешту на майно та (або) грошові кошти, що належать або підлягають передачі або сплаті відповідачеві і знаходяться у нього чи в інших осіб, забороною вчиняти певні дії, забороною іншим особам вчиняти дії щодо предмета спору або здійснювати платежі, або передавати майно відповідачеві чи виконувати щодо нього інші зобов`язання. Заходи забезпечення позову мають бути співмірними із заявленими позивачем вимогами.

Відповідно до ч. ч. 5-7 ст.153 ЦПК України, залежно від обставин справи, суд може забезпечити позов повністю або частково. Про забезпечення позову або відмову у забезпеченні позову суд постановляє ухвалу. В ухвалі про забезпечення позову суд зазначає вид забезпечення позову, підстави його обрання та вирішує питання про зустрічне забезпечення.

Відповідно до п.4 Постанови Пленуму Верховного Суду України «Про практику застосування судами цивільного процесуального законодавства при розгляді заяв про забезпечення позову» № 9 від 22.12.2006, розглядаючи заяву про забезпечення позову, суд (суддя) має з урахуванням доказів, наданих позивачем на підтвердження своїх вимог, пересвідчитися, зокрема, в тому, що між сторонами дійсно виник спір та існує реальна загроза невиконання чи утруднення виконання можливого рішення суду про задоволення позову; з`ясувати обсяг позовних вимог, дані про особу відповідача, а також відповідність виду забезпечення позову, який просить застосувати особа, котра звернулася з такою заявою, позовним вимогам.

При вирішенні питання про забезпечення позову суд має здійснити оцінку обґрунтованості доводів заявника щодо необхідності вжиття відповідних заходів з урахуванням: розумності, обґрунтованості і адекватності вимог заявника щодо забезпечення позову; забезпечення збалансованості інтересів сторін, а також інших учасників судового процесу; наявності зв`язку між конкретним заходом до забезпечення позову і предметом позовної вимоги, зокрема, чи спроможний такий захід забезпечити фактичне виконання судового рішення в разі задоволення позову; імовірності утруднення виконання або невиконання рішення суду в разі невжиття таких заходів; запобігання порушенню у зв`язку із вжиттям таких заходів прав та охоронюваних законом інтересів осіб, що не є учасниками даного судового процесу.

Згідно п. 6 зазначеної Постанови, особам, які беруть участь у справі, має бути гарантована реальна можливість захистити свої права при вирішенні заяви про забезпечення позову, оскільки існує ризик спричинення їм збитків у разі, якщо сам позов або пов`язані з матеріально-правовими обмеженнями заходи з його забезпечення виявляться необґрунтованими.

Цивільний процесуальний закон не зобов`язує суд при розгляді питань про забезпечення позову перевіряти обставини, які мають значення для справи, а лише запобігає ситуації, при якій може бути утруднено чи стане неможливим виконання рішення у разі задоволення позову.

Із матеріалів заяви вбачається, що предметом позову є виділ частки із спільного майна подружжя для звернення стягнення на неї.

Аналізуючи предмет спору, суд приходить до висновку, що між сторонами дійсно виник реальний спір, що може свідчити про можливість подальшого відчуження нерухомого майна; вид забезпечення позову, який просить застосувати позивач відповідає позовним вимогам, а невжиття заходів забезпечення позову може утруднити або зробити неможливим виконання рішення суду у разі задоволення позову, тому заява про забезпечення позову підлягає задоволенню.

За змістом ч. 7 ст. 153, ч. 6 ст. 154 ЦПК України в ухвалі про забезпечення позову суд вирішує питання зустрічного забезпечення.

Згідно з ч. 1 ст. 154 ЦПК України суд може вимагати від особи, яка звернулася із заявою про забезпечення позову, забезпечити відшкодування збитків відповідача, які можуть бути спричинені забезпеченням позову (зустрічне забезпечення).

Зустрічне забезпечення, як правило, здійснюється шляхом внесення на депозитний рахунок суду грошових коштів у розмірі, визначеному судом (ч. 4 ст. 154 ЦПК України).

Розмір зустрічного забезпечення визначається судом з урахуванням обставин справи. Заходи зустрічного забезпечення позову мають бути співмірними із заходами забезпечення позову, застосованими судом, та розміром збитків, яких може зазнати відповідач у зв`язку із забезпеченням позову. Питання застосування зустрічного забезпечення вирішується судом в ухвалі про забезпечення позову або в ухвалі про зустрічне забезпечення позову. Строк надання зустрічного забезпечення визначається судом та не може перевищувати десяти днів з дня постановлення ухвали про забезпечення позову або ухвали про зустрічне забезпечення, якщо інше не випливає зі змісту заходів зустрічного забезпечення.

Враховуючи наведене, суд вважає необхідним застосувати заходи зустрічного забезпечення шляхом внесення позивачем на депозитний рахунок суду грошових коштів у розмірі 250 000 грн.

Керуючись ст. ст. 149-154, 157 ЦПК України, суд-

У Х В А Л И В :

Заяву про забезпечення позову - задовольнити.

Вжити заходи із забезпечення позову ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , про виділ частки із спільного майна в натурі для звернення стягнення на неї.

Накласти арешт на:

-нежитлові приміщення підвалу: 1/2 частина № 1, № 2, № 3 загальною площею 37.8 кв.м. в літ. "А-2" за адресою: АДРЕСА_1 ;

-нежитлові приміщення 1-го поверху №5-1-5-5 літ. "А-2" загальною площею 115,4 кв.м за адресою: АДРЕСА_1 ;

-квартиру за адресою: АДРЕСА_2 ;

-квартиру за адресою: АДРЕСА_3 .

Заборонити відчуження будь-яким способом:

-нежитлові приміщення підвалу: 1/2 частина № 1, № 2, № 3 загальною площею 37.8 кв.м. в літ. "А-2" за адресою: АДРЕСА_1 ;

-нежитлові приміщення 1-го поверху №5-1-5-5 літ. "А-2" загальною площею 115,4 кв.м за адресою: АДРЕСА_1 ;

-квартиру за адресою: АДРЕСА_2 ;

-квартиру за адресою: АДРЕСА_3 .

Заборонити ОСОБА_3 (РНОКПП: НОМЕР_1 ) або уповноваженим нею особами (або будь-яким третім особам, що діють від її імені та в її інтересах) передавати в довірчу власність, іпотеку, заставу, здійснювати реконструкцію (поділ, виділ, перепланування, перебудову, добудову, надбудову тощо) чи будь-яку іншу зміну технічних характеристик: нежитлових приміщень підвалу: 1/2 частина № 1, № 2, № 3 загальною площею 37.8 кв.м. в літ. "А-2" за адресою: АДРЕСА_1 ; нежитлових приміщень 1-го поверху №5-1-5-5 літ. "А-2" загальною площею 115,4 кв.м за адресою: АДРЕСА_1 ; квартири за адресою: АДРЕСА_2 ; квартири за адресою: АДРЕСА_3 до вирішення справи по суті.

До вирішення справи по суті заборонити будь-яким державним реєстраторам Державного реєстру речових прав на нерухоме майно та Реєстру прав власності на нерухоме майно, Державного реєстру Іпотек, чи іншим особам, уповноваженим вчиняти реєстраційні дії у вказаних реєстрах, вчиняти будь-які реєстраційні дії щодо: нежитлових приміщень підвалу: 1/2 частина № 1, № 2, № 3 загальною площею 37.8 кв.м. в літ. "А-2" за адресою: АДРЕСА_1 ; нежитлових приміщень 1-го поверху №5-1-5-5 літ. "А-2" загальною площею 115,4 кв.м за адресою: АДРЕСА_1 ; квартири за адресою:

АДРЕСА_2 ; квартири за адресою: АДРЕСА_3 .

Зобов`язати позивача ОСОБА_1 протягом п`яти днів з дня постановлення ухвали внести на депозитний рахунок Ленінського районного суду м.Харкова у якості зустрічного забезпечення 250 000 грн. (двісті п`ятдесят тисяч гривень 00 копійок) та надати до суду документи про виконання ухвали про зустрічне забезпечення.

Роз`яснити позивачу, що він протягом п`яти днів з дня винесення даної ухвали має надати суду документи, що підтверджують надання зустрічного забезпечення. У разі, якщо він не виконає вимоги суду щодо зустрічного забезпечення у визначений судом строк, суд скасовує ухвалу про забезпечення позову та про зустрічне забезпечення.

Ухвала про забезпечення позову виконується негайно в порядку, встановленому для виконання рішень.

Оскарження ухвали про забезпечення позову не зупиняє її виконання, а також не перешкоджає подальшому розгляду справи.

Ухвалу направити компетентним органам для відповідної реєстрації.

Ухвала суду може бути оскаржена в апеляційному порядку до Харківського апеляційного суду шляхом подання апеляційної скарги протягом п`ятнадцяти днів з дня отримання копії ухвали.

Боржник: ОСОБА_3 ( АДРЕСА_4 , і.п.н. НОМЕР_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 )

Стягувач: ОСОБА_1 ( АДРЕСА_5 , і.п.н. НОМЕР_2 , ІНФОРМАЦІЯ_2 )

Суддя Є.Б. Ольховський