Р І Ш Е Н Н Я

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

19 січня 2022 року м. Василівка

Василівський районний суд Запорізької області у складі: головуючого судді Нікандрової С.О., розглянувши в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення (виклику) сторін цивільну справу за позовом Акціонерного товариства «Державний ощадний банк України» в особі філії Головне управління по м.Києву та Київської області АТ «Ощадбанк» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості, -

В С Т А Н О В И В:

У серпні 2021 року до Василівського районного суду надійшла позовна заява Акціонерного товариства «Державний ощадний банк України» в особі філії Головне управління по м.Києву та Київської області АТ «Ощадбанк» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості. У позовній заяві зазначено, що 21 січня 2019 року між Акціонерним товариством «Державний ощадний банк України» та ОСОБА_1 шляхом підписання Заяви про приєднання укладено Договір комплексного банківського обслуговування фізичних осіб та відкриття поточного рахунку з використанням електронного платіжного засобу (платіжної картки) № НОМЕР_1 . Шляхом підписання Заяви про приєднання до ДКБО фізичних осіб та відкриття поточного рахунку з використання електронного платіжного засобу (платіжної картки)/ Відповідач беззастережно приєднався до ДКБО в редакції, яка на день підписання Заяви на приєднання розміщена інтернет-сторінці Банку www.oschadbank.ua та уклав з Банком Договір, складовою частиною якого є умови договору банківського рахунку. На виконання умов ДКБО Банк відкрив відповідачу поточний рахунок № НОМЕР_2 в гривні на умовах тарифного пакету «Мій комфорт», Тарифів на користування платіжною карткою, розміщених на сайті Банку та надав платіжну картку типу «Моя картка» та ПІН-конверт до неї. За умовами Договору відповідачу встановлено відновлювальну кредитну лінію в розмірі 70 000грн. Позивач виконав свої зобов`язання за договором, надавши відповідачу кредит у встановленому договором розмірі. Натомість відповідач порушив умови договору щодо повернення кредиту та сплати процентів у встановлені договором строки і порядку, у зв`язку з чим за договором виникла прострочена заборгованість. Станом на 12.11.2020 року загальна сума заборгованості за договором становить 81 160,27 грн., яка складається з: заборгованості по основному боргу -69 963,37 грн., заборгованості по сплаті процентів та комісії за користування кредитом 10973,33 грн.; 3% річних від простроченої суми заборгованості по основному боргу 149,02 грн., 3% річних від простроченої суми заборгованості по процентам за користування кредитом 57,60 грн., інфляційні втрати від простроченої суми заборгованості по основному боргу 13,95 грн., які позивач просить стягнути з відповідача, а також стягнути судові витрати у сумі 2 270,00 грн.

Ухвалою Василівського районного суду Запорізької області від 06 вересня 2021 року провадження у даній справі відкрито, справу призначено до розгляду в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення (виклику) сторін.

Відповідачу ОСОБА_1 було запропоновано протягом п`ятнадцяти днів із дня вручення ухвали про відкриття провадження у справі подати відзив на позовну заяву та

протягом п`яти днів - заперечення проти розгляду справи за правилами спрощеного позовного провадження.

Ухвала суду про відкриття провадження у справі з цивільним позовом і долученими до нього матеріалами надсилалася відповідачу ОСОБА_1 за місцем реєстрації (зареєстрований за адресою: АДРЕСА_1 ), однак на адресу суду повернулася поштова кореспонденція з відміткою «адресат відсутній за вказаною адресою».

Згідно п.2 ч.7 ст.128 ЦПК України у разі ненадання учасниками справи інформації щодо їх адреси судова повістка надсилається фізичним особам, які не мають статусу підприємців, - за адресою їх місця проживання чи місця перебування, зареєстрованою у встановленому законом порядку.

Відповідно до п.3 ч.8 ст.128 ЦПК України, днем вручення судової повістки є: день проставлення у поштовому повідомленні відмітки про відмову отримати судову повістку чи відмітки про відсутність особи за адресою місцезнаходження, місця проживання чи перебування особи, повідомленою цією особою суду.

Таким чином, оскільки відповідач ОСОБА_1 у встановлений судом строк відзив на позовну заяву та клопотання про розгляд справи у судовому засіданні з повідомленням (викликом) сторін не подала, суд згідно ч.5 ст.279 ЦПК України розглядає цивільну справу у порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін за наявними у справі матеріалами.

Відповідно до вимог ст.281 ЦПК України суд ухвалив про заочний розгляд справи.

Відповідно до вимог ч.5 ст.268 ЦПК України, датою ухвалення рішення, ухваленого за відсутністю учасників справи, є дата складення повного судового рішення.

Розглянувши надані позивачем документи і матеріали, з`ясувавши обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги, оцінивши в сукупності докази, які мають значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, суд вважає, що позов підлягає частковому задоволенню з наступних підстав.

Відповідно до частин 1, 2 статті 207 ЦК України правочин вважається таким, що вчинений у письмовій формі, якщо його зміст зафіксований в одному або кількох документах, у листах, телеграмах, якими обмінялися сторони. Правочин вважається таким, що вчинений у письмовій формі, якщо він підписаний його стороною (сторонами).

За змістом статей 626, 628 ЦК України договором є домовленість двох або більше сторін, спрямована на встановлення, зміну або припинення цивільних прав та обов`язків. Зміст договору становлять умови (пункти), визначені на розсуд сторін і погоджені ними, та умови, які є обов`язковими відповідно до актів цивільного законодавства.

Частиною 1 статті 638 ЦК України встановлено, що істотними умовами договору є умови про предмет договору, умови, що визначені законом як істотні або є необхідними для договорів даного виду, а також усі ті умови, щодо яких за заявою хоча б однієї із сторін має бути досягнуто згоди.

У статті 526 ЦК України передбачено, що зобов`язання має виконуватися належним чином відповідно до умов договору та вимог цього Кодексу, інших актів цивільного законодавства, а за відсутності таких умов та вимог - відповідно до звичаїв ділового обороту або інших вимог, що звичайно ставляться.

Відповідно до частини 1 статті 1054 ЦК України за кредитним договором банк або інша фінансова установа (кредитодавець) зобов`язується надати грошові кошти (кредит) позичальникові у розмірах та на умовах, встановлених договором, а позичальник зобов`язується повернути кредит та сплатити проценти (частина 1 статті 1048 ЦК України).

Частиною 2 статті 1054 ЦК України встановлено, що до відносин за кредитним договором застосовуються положення параграфа 1 цієї глави, якщо інше не встановлено цим параграфом і не випливає із суті кредитного договору.

Кредитний договір укладається у письмовій формі. Кредитний договір, укладений з недодержанням письмової форми, є нікчемним (стаття 1055 ЦК України).

Згідно із ч.1 ст.633 ЦК України публічним є договір, в якому одна сторона - підприємець взяла на себе обов`язок здійснювати продаж товарів, виконання робіт або надання послуг кожному, хто до неї звернеться (роздрібна торгівля, перевезення транспортом загального користування, послуги зв`язку, медичне, готельне, банківське обслуговування тощо). Умови публічного договору встановлюються однаковими для всіх споживачів, крім тих, кому за законом надані відповідні пільги.

За змістом ст.634 ЦК України договором приєднання є договір, умови якого встановлені однією із сторін у формулярах або інших стандартних формах, який може бути укладений лише шляхом приєднання другої сторони до запропонованого договору в цілому. Друга сторона не може запропонувати свої умови договору.

У переважній більшості випадків застосування конструкції договору приєднання його умови розроблює підприємець (в даному випадку АТ «Державний ощадний банк України»).

Оскільки умови договорів приєднання розробляються банком, тому повинні бути зрозумілі усім споживачам і доведені до їх відома, у зв`язку із чим банк має підтвердити, що на час укладення відповідного договору діяли саме ці умови, а не інші. Тому з огляду на зміст статей 633, 634 ЦК України можна вважати, що другий контрагент (споживач послуг банку) лише приєднується до тих умов, з якими він ознайомлений.

За змістом статті 1056-1 ЦК України в редакції, чинній на момент виникнення спірних правовідносин, розмір процентів та порядок їх сплати за договором визначаються в договорі залежно від кредитного ризику, наданого забезпечення, попиту і пропозицій, які склалися на кредитному ринку, строку користування кредитом, розміру облікової ставки та інших факторів.

Відповідно до ч.1 ст.1048 ЦК України позикодавець має право на одержання від позичальника процентів від суми позики, якщо інше не встановлено договором або законом. Розмір і порядок одержання процентів встановлюються договором. Якщо договором не встановлений розмір процентів, їх розмір визначається на рівні облікової ставки Національного банку України. У разі відсутності іншої домовленості сторін проценти виплачуються щомісяця до дня повернення позики.

Згідно зі ст.1049 ЦК України позичальник зобов`язаний повернути позикодавцеві позику (грошові кошти у такій самій сумі або речі, визначені родовими ознаками, у такій самій кількості, такого самого роду та такої самої якості, що були передані йому позикодавцем) у строк та в порядку, що встановлені договором. Договір позики є укладеним з моменту передання грошей або інших речей, визначених родовими ознаками.

З матеріалів справи судом встановлено, що 21 січня 2019 року ОСОБА_1 звернувся до Акціонерного товариства «Державний ощадний банк України», де підписав Заяву про приєднання №283685011/041117 до Договору комплексного банківського обслуговування фізичних осіб та відкриття поточного рахунку з використанням електронного платіжного засобу (платіжної карти).

В пункті 4.1 вказаної Заяви про приєднання зазначено, що проставленням свого підпису під Заявою про приєднання ОСОБА_1 підтвердив своє письмове клопотання на отримання Кредиту та усвідомлення того, що укладає Договір в повному обсязі, з урахуванням всіх його складових частин, зокрема, договору банківського рахунку, договору банківського вкладу (депозиту), Кредитного договору, умови яких викладені в Особливій частині Договору, та усвідомлює правові наслідки укладення таких договорів. Засвідчив підписання Паспорту споживчого кредиту та Таблиці сукупної вартості Кредиту, які є невід`ємною частиною Договору та розміщені на сайті Банку, Погодився з тим, що ця Заява про приєднання та додатки до Договору, зокрема Умови розміщення депозитів (вкладів) фізичними особами, Умови користування кредитною лінією (Кредитом),

Паспорт споживчого кредиту, Таблиця сукупної вартості Кредиту, Тарифи, інші види заяв/повідомлень встановлені Банком форма використання яких передбачено умовами Договору, складають єдиний документ Договір комплексного банківського обслуговування фізичних осіб. Підтвердив, що ознайомлений з Умовами користування кредитною лінією (Кредитом), Паспортом споживчого кредиту, Таблицею сукупної вартості Кредит. Згідно вимог діючого законодавства, вони йому зрозумілі та не потребують додаткового тлумачення.

На виконання умов договору позивач відкрив відповідачу ОСОБА_1 поточний рахунок № НОМЕР_3 в гривні України на умовах тарифного пакету «Мій комфорт» на надав відповідачу платіжну картку типу «Моя картка» та ПІН-конверт до неї та встановив кредитний ліміт в розмірі 70 000,00 грн.

Пред`являючи вимоги про погашення кредиту, банк просить, крім тіла кредиту (сума, яку фактично отримав в борг позичальник), в тому числі стягнути складові його повної вартості, зокрема заборгованість за нарахованими відсотками, пеню, комісію.

Обґрунтовуючи право вимоги в цій частині, в тому числі їх розмір і порядок нарахування, крім розрахунку заборгованості ОСОБА_1 , позивач посилається на Договір комплексного банківського обслуговування фізичних осіб, який складається з Заяви про приєднання та додатків до Договору, зокрема Умов користування кредитною лінією (Кредитом), Паспорт споживчого кредиту, Таблиці сукупної вартості Кредиту, Тарифів.

Проте, матеріали справи не містять підтверджень, що саме з цим Договором комплексного банківського обслуговування фізичних осіб в редакції, яка діяла на день підписання Заяви про приєднання до договору комплексного банківського обслуговування фізичних осіб та відкриття поточного рахунку з використанням електронного платіжного засобу (платіжної карти), ознайомився відповідач ОСОБА_1 і погодився з ним, а також те, що вказані документи на момент отримання відповідачем кредитних коштів взагалі містили умови, зокрема щодо сплати процентів за користування кредитними коштами, пені та комісії у зазначеному позивачем розмірах.

З урахуванням правової позиції Верховного Суду, викладеній у своїй постанові від 03 липня 2019 року у справі №342/180/17 (провадження №14-131цс19), на підставі статей 207, 626, 628, 638, 1048, 1049, 1054, 1055, 1056-1 ЦК України Умови та правила надання банківських послуг, надані банком, не можна розцінювати як частину кредитного договору, укладеного між сторонами шляхом підписання заяви.

До позовної заяви позивачем взагалі не долучено Паспорту споживчого кредиту, Таблиці сукупної вартості Кредиту, Умови користування кредитною лінією (Кредитом), Тарифів, які відповідно до Заяви про приєднання №283685011/041117 до Договору комплексного банківського обслуговування фізичних осіб та відкриття поточного рахунку з використанням електронного платіжного засобу (платіжної карти) складають єдиний документ Договір комплексного банківського обслуговування фізичних осіб.

За таких підстав, в даному випадку неможливо застосувати до вказаних правовідносин правила ч. 1 ст. 634 ЦК України.

Отже, суд приходить до висновку, що вказаний Договір комплексного банківського обслуговування фізичних осіб та додатки до нього, тому числі Умови користування кредитною лінією (Кредитом), Паспорт споживчого кредиту, Таблицю сукупної вартості Кредиту, Тарифи, не можна вважати складовою частиною укладеного між сторонами договору від 21 січня 2019 року, оскільки вони не містять підпису відповідача ОСОБА_1 .

Заява про приєднання до Договору комплексного банківського обслуговування фізичних осіб та відкриття поточного рахунку з використанням електронного платіжного засобу (платіжної карти) від 21 січня 2019 року, підписана ОСОБА_1 , також не містить відомостей щодо встановленої істотних умов кредитного договору, у тому числі: суми кредиту, процентної ставки за користування кредитом.

Одночасно з цим, враховуючи, що фактично отримані та використані

позичальником ОСОБА_1 кошти в добровільному порядку АТ «Державний ощадний банк» не повернуті, а також вимоги ч.2 ст.530 ЦК України за змістом якої, якщо строк (термін) виконання боржником обов`язку визначений моментом пред`явлення вимоги, кредитор має право вимагати його виконання в будь-який час, що свідчить про порушення його прав, суд дійшов висновку, що АТ «Державний ощадний банк» вправі вимагати захисту своїх прав через суд - шляхом зобов`язання виконання боржником обов`язку з повернення фактично отриманої суми кредитних коштів.

З розрахунку заборгованості за договором станом на 12 листопада 2020 року вбачається, що відповідачем ОСОБА_1 були витрачені кредитні кошти на суму 69 963,37 грн., які ним не повернуті, а тому зазначена сума фактично отриманих коштів підлягає стягненню з відповідача в повному обсязі.

Відповідно до ч.1 ст.625 ЦК України боржник не звільняється від відповідальності за неможливість виконання ним грошового зобов`язання.

Відповідно до ч.2 ст.625 ЦК України боржник, який прострочив виконання грошового зобов`язання, на вимогу кредитора зобов`язаний сплатити суму боргу з урахуванням встановленого індексу інфляції за весь час прострочення, а також три проценти річних від простроченої суми, якщо інший процентів не встановлений договором або законом.

Згідно з розрахунком заборгованості задоговором станом на 12 листопада 2020 року,

3% річних від простроченої суми заборгованості по основному боргу складає 149,02 грн., інфляційні втрати від простроченої суми заборгованості по основному боргу складає 13,95 грн.

Відповідно до ст.141 ЦПК України з відповідача на користь позивача підлягає стягненню судовий збір пропорційно задоволених позовних вимог.

Оскільки позовні вимоги АТ «Державний ощадний банк» підлягають задоволенню частково, то розмір сплаченого ним судового збору при зверненні до суду підлягає стягненню з відповідача на його користь пропорційно задоволеним вимогам, (розмір заявлених вимог 81 160,27 грн. (100%), розмір вимог, що підлягають задоволенню 70 126,34 грн. (86,4%), розмір судового збору, що підлягає стягненню з відповідача складає 1961,28 грн.

Керуючись ст.ст. 509,526,527,530,1048,1050,1054 ЦК України, ст.ст. 263-265, 268, 273, 274, 354, 355 ЦПК України, суд, -

У Х В А Л И В:

Позовну заяву Акціонерного товариства «Державний ощадний банк України» в особі філії Головне управління по м.Києву та Київської області АТ «Ощадбанк» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості задовольнити частково.

Стягнути з ОСОБА_1 (ІПН НОМЕР_4 , зареєстрований за адресою: АДРЕСА_2 ) на користь Акціонерного товариства «Державний ощадний банк України» філії Головне управління по м.Києву та Київської області АТ «Ощадбанк» (, місцезнаходження: 01001, м. Київ, вул. Володимирська, 27) заборгованість за Договором комплексного банківського обслуговування фізичних осіб та відкриття поточного рахунку з використанням електронного платіжного засобу (платіжної карти) від 21 січня 2019 року в сумі 69 963,37 грн., 3% річних від простроченої суми заборгованості по основному боргу в сумі 149,02 грн., інфляційні втрати від простроченої суми заборгованості по основному боргу в сумі 13,95 грн., всього стягнути 70 126 (сімдесят тисяч сто двадцять шість) гривень 34 копійки.

Стягнути з ОСОБА_1 (ІПН НОМЕР_4 , зареєстрований за

адресою: АДРЕСА_2 ) на користь Акціонерного товариства «Державний ощадний банк України» філії Головне управління по м.Києву та Київської області АТ «Ощадбанк» (, місцезнаходження: 01001, м. Київ, вул. Володимирська, 27) витрати по сплаті судового збору у сумі 1961 (одна тисяча дев`ятсот шістдесят одна) гривна 28 копійок.

В іншій частині позову Акціонерному товариству «Державний ощадний банк України» в особі філії Головне управління по м.Києву та Київської області АТ «Ощадбанк» - відмовити.

Заочне рішення може бути переглянуте Василівським районним судом за письмовою заявою відповідача, поданою протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Учасник справи, якому заочне рішення суду не було вручене у день його проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на подання заяви про його перегляд якщо така заява подана протягом двадцяти днів з дня вручення йому повного заочного рішення суду. Строк на подання заяви про перегляд заочного рішення може бути також поновлений в разі пропуску з інших поважних причин.

Апеляційна скарга на рішення суду може бути подана протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Якщо в судовому засіданні було проголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення. Учасник справи, якому повне рішення суду не було вручено в день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження рішення суду якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку для подання апеляційної скарги, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Суддя Василівського районного суду

Запорізької області С.О.Нікандрова