Справа № 496/6330/21
Провадження № 2/496/225/22
У Х В А Л А

04 січня 2022 року Суддя Біляївського районного суду Одеської області Пендюра Л.О., розглянувши позовну заяву ОСОБА_1 , ОСОБА_2 до ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмету спору на стороні позивачів ОСОБА_5 , про стягнення безпідставно набутих коштів,

ВСТАНОВИВ:

Представник позивачів ОСОБА_1 , ОСОБА_2 адвокат Доніна Людмила Анатоліївна звернулась до суду із позовною заявою, в якій просить стягнути солідарно з відповідачів на користь позивачів безпідставно набуті грошові кошти у сумі 600000 (шістсот тисяч) доларів США, що еквівалентно на день звернення до суду становить 16209000 грн..

Свої вимоги позивачі мотивують тим, що в жовтні 2008 року до них, як до фізичних-осіб підприємців, які надавали комісійні послуги з купівлі-продажу нерухомості звернулася громадянка Російської Федерації ОСОБА_5 з проханням допомогти у пошуку та придбанні земельної ділянки в Одеській області для власних потреб. Земельні ділянки № НОМЕР_1 та АДРЕСА_1 , загальною площею 5,63 га, запропонували до продажу відповідачі, запевнивши, що мають повний обсяг повноважень на їх відчуження, надавши оригінали державних актів на вказані земельні ділянки. За укладення договорів купівлі-продажу земельних ділянок відповідачі отримали від них грошові кошти у сумі 600000 (шістсот тисяч) доларів США, що підтверджується розпискою від 07.11.2008 року. У домовлений термін, відповідачі договори з відчуження землі не уклали з невідомих причин, почали ухилятися від зустрічей з позивачами, на телефонні дзвінки не відповідали. На вимогу позивачів про повернення безпідставно набутих ними коштів ніяким чином не відреагували та кошти їм не повернули, у зв`язку із чим позивачі вимушені були звернутися до суду із вказаним позовом.

Разом з позовною заявою представник позивачів адвокат Доніна Л.А. подала до суду клопотання про відстрочення позивачам сплати судового збору, в якому просить відстрочити позивачам сплату судового збору при пред`явленні ними позовної заяви до ОСОБА_3 , ОСОБА_4 про стягнення безпідставно набутих коштів, який відповідно до ціни позову становить 11350 грн., до ухвалення судового рішення по даній справі.

Клопотання представник позивачів мотивує тим, що позивачі не працюють, не отримують ніяких доходів, що підтверджується відомостями з Державного реєстру фізичних осіб-платників податків ДФС України про суми виплачених доходів від 28.10.2021 року. Згідно вказаних відомостей за період з 01.01.2020 року по 30.06.2021 року інформація про доходи позивачів відсутня. Розмір судового збору відповідно до ціни позову у сумі 11350 грн. перевищує 5 відсотків розмірі річного доходу позивачів за попередній календарний рік. Також позивач ОСОБА_1 є багатодітною матір`ю, має низку хронічних хвороб, постійно вживає ліки. Позивач ОСОБА_2 також хворіє та на теперішній час лікується з приводу постковідного синдрому. Отже, враховуючи складний майновий стан позивачів їх представник просить суд відстрочити позивачам сплату судового збору до ухвалення судом рішення по справі.

Дослідивши матеріали позовної заяви та клопотання про відстрочення сплати судового збору, суд дійшов до наступного.

Вимоги до форми і змісту позовної заяви встановлені статтями 175 і 177 Цивільного процесуального кодексу України.

Відповідно до вимог ч. 4 ст. 177 ЦПК України до позовної заяви додаються документи, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, що підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Статтею 1 Закону України «Про судовий збір» визначено, що судовий збір це збір, що справляється на всій території України за подання заяв, скарг до суду, за видачу судами документів, а також у разі ухвалення окремих судових рішень, передбачених цим Законом. Судовий збір включається до складу судових витрат.

Згідно пп.1 п. 1 ч. 2 ст. 4 Закону України «Про судовий збір» за подання до суду позовної заяви майнового характеру, яка подана фізичною особою, ставка судового збору становить 1 відсоток ціни позову, але не менше 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб та не більше 5 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Ціна даного позову 600000 (шістсот тисяч) доларів США, що еквівалентно на день звернення до суду становить 16209000 грн.. Відповідно до чого у даному випадку ставка судового збору, що підлягає сплаті при поданні даного позову до суду має бути не більшою 5 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що становить 11350 грн..

Частиною 1 ст. 136 ЦПК України визначено, що суд, враховуючи майновий стан сторони, може своєю ухвалою відстрочити або розстрочити сплату судового збору на визначений строк у порядку, передбаченому законом, але не більше як до ухвалення судового рішення у справі.

Відповідно до ч.1 ст. 8 Закону України «Про судовий збір» враховуючи майновий стан сторони, суд може своєю ухвалою за її клопотанням відстрочити або розстрочити сплату судового збору на певний строк, але не довше ніж до ухвалення судового рішення у справі за таких умов: розмір судового збору перевищує 5 відсотків розміру річного доходу позивача фізичної особи за попередній календарний рік; або позивачами є: військовослужбовці; батьки, які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину-інваліда, якщо інший з батьків ухиляється від сплати аліментів; одинокі матері (батьки), які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину-інваліда; члени малозабезпеченої чи багатодітної сім`ї; особа, яка діє в інтересах малолітніх чи неповнолітніх осіб та осіб, які визнані судом недієздатними чи дієздатність яких обмежена; або предметом позову є захист соціальних, трудових, сімейних, житлових прав, відшкодування шкоди здоров`ю.

Отже, відстрочення сплати судового збору не є обов`язком суду, а є його правом.

Вирішуючи вказане питання, суд враховує майновий стан сторони, що є оціночним поняттям та залежить від доказів, якими обґрунтовується клопотання.

Європейський суд з прав людини вказав, що інтереси справедливого здійснення правосуддя можуть виправдовувати накладення фінансових обмежень на доступ особи до суду. Положення пункту 1 статті 6 Конвенції про виконання зобов`язання забезпечити ефективне право доступу до суду не означає просто відсутність втручання, але й може вимагати вчинення позитивних дій у різноманітних формах з боку держави; не означає воно й беззастережного права на отримання безкоштовної правової допомоги з боку держави у цивільних спорах і так само це положення не означає надання права на безкоштовні провадження у цивільних справах (Рішення ЄСПЛ у справі «Креуз проти Польщі» («Kreuz v. Poland») від 19 червня 2001 року, пункт 59).

Вимога про сплату державного мита є стримуючою мірою для потенційних позивачів від пред`явлення безрозсудних і необґрунтованих позовів. Для того, щоб гарантувати справедливий баланс між підтримкою нормального функціонування судової системи і захистом інтересів заявника при поданні позову до суду, внутрішньодержавні суди звільняють від сплати державного мита заявників, які можуть підтвердити свій поганий фінансовий стан (Рішення ЄСПЛ у справі «Шишков проти Росії» («Shishkov v. Russia») від 20 лютого 2014 року, пункт 111).

У пункті 29 постанови Пленуму Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ №10 від 17 жовтня 2014 року «Про застосування судами законодавства про судові витрати у цивільних справах» роз`яснено, що відповідно до статті 8Закону України «Про судовий збір» та статті 81 ЦПК України єдиною підставою для відстрочення або розстрочення сплати судового збору є врахування судом майнового стану сторони, тобто фізичної або юридичної особи (наприклад, довідка про доходи, про склад сім`ї, про наявність на утриманні непрацездатних членів сім`ї, банківські документи про відсутність на рахунку коштів, довідка податкового органу про перелік розрахункових та інших рахунків тощо).

Скрутне матеріальне становище - це умови існування фізичної особи, які проявляються перш за все при відсутності грошових коштів та інших майнових засобів, що необхідні для задоволення потреб фізичної особи та придбання речей першої необхідності продуктів харчування, медичних ліків, одягу тощо.

Окрім того, незадовільний матеріальний стан залежить і від відсутності у особи нерухомості, депозитів, акцій, активів у фінансових установах, документів про відсутність доходів членів сім`ї, довідки про склад сім`ї, відсутність чи наявність виплат соціальної допомоги, тощо.

Така правова позиція викладена в постанові Верховного Суду по справі № 456/3294/15, № провадження 61-55960св18 від 28 січня 2020 року.

Представник позивачів в обґрунтування клопотання про відстрочення позивачам сплати судового збору до ухвалення судом рішення по справі посилається на наступне:

-позивачі не працюють та не отримують ніяких доходів;

-розмір судового збору відповідно до ціни позову у сумі 11895 грн. перевищує 5 відсотків розмірі річного доходу позивачів за попередній календарний рік;

-позивачка ОСОБА_1 є багатодітною матір`ю, має низку хронічних хвороб, постійно вживає ліки;

-позивачка ОСОБА_2 хворіє та на теперішній час лікується з приводу постковідного синдрому.

На підтвердження вказаних обставин до клопотання долучено:

- довідки з Біляївської державної податкової служби Головного управління ДПС в Одеській області № 44650 та № 44649 від 28.10.2021 року, відповідно до яких у позивачів ОСОБА_1 та ОСОБА_2 доходи за період з 01.01.2020 року по 30.06.2021 року відсутні;

- виписку із медичної картки ОСОБА_1 ,

- виписку із медичної картки ОСОБА_2

- довідку про склад сім`ї позивачки ОСОБА_1 , відповідно до якої до складу її сім`ї входить: чоловік ОСОБА_6 , 1964 р.н., син ОСОБА_7 , 1985 р.н., син ОСОБА_8 , 1990 р.н., дочка ОСОБА_9 , 1998 року народження, син ОСОБА_9 2000 р.н..

Проте, довідки з державної податкової служби не є в своїй сукупності тим достатнім доказом, що підтверджує скрутний матеріальний стан позивачів, та не свідчить про відсутність у них інших джерел доходу.

Довідка про склад сім`ї позивачки ОСОБА_1 також не є підставою для відстрочення їй сплати судового збору, адже з вказаної довідки вбачається, що її діти є повнолітніми.

Посилання представника позивачів на те, що позивачі мають захворювання суд до уваги не приймає, адже це не є підставою для відстрочення сплати судового збору за подачу позовної заяви у розумінні ч.1 ст. 8 Закону України «Про судовий збір».

Позивачами не надано відомостей, щодо їх майнового стану наявності або відсутності нерухомого та рухомого майна, з огляду на що можливо встановити їх май новий стан.

Крім того, предмет спору та факт передачі позивачами суми у розмірі 600000 доларів США відповідачам дає підстави зробити висновок про відсутність у позивачів тяжкого матеріального стану.

Враховуючи вищевикладене, оскільки представником позивачів не надано належних доказів на підставу скрутного матеріального становища позивачів, а саме: довідок про наявність на утриманні непрацездатних членів сім`ї, банківських документів про відсутність на рахунку коштів, довідок податкового органу про перелік розрахункових та інших рахунків, не надано також і інформації про наявність рухомого чи нерухомого майна, цінних паперів, можливості розпорядження ними без значного погіршення фінансового становища, а відтак клопотання про відстрочення сплати судового збору є необґрунтованим та таким, що не підлягає задоволенню.

Суд, відмовляючи у задоволенні клопотання про відстрочення сплати судового збору, роз`яснює позивачам, що їм за подачу даного позову до суду необхідно сплатити судовий збір у розмірі 11350 грн. та надати відповідну квитанцію до суду.

Отже, оскільки позовна заява подана без додержання вимог, викладених у статтях 175 і 177 ЦПК України, оскільки позивачами не сплачено судовий збір за подачу позовної заяви до суду, то вона підлягає залишенню без руху з наданням позивачам строку для усунення недоліків, що передбачено статтею 185 ЦПК України.

Керуючись ст. ст. 175, 177, 185 ЦПК України, законом України «Про судовий збір», суддя

ПОСТАНОВИВ:

У задоволенні клопотання представника позивачів ОСОБА_10 про відстрочення сплати судового збору відмовити.

Позовну заяву ОСОБА_1 , ОСОБА_2 до ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмету спору на стороні позивачів ОСОБА_5 , про стягнення безпідставно набутих коштів - залишити без руху.

Надати позивачам строк для усунення указаних в ухвалі недоліків, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення копії ухвали.

Роз`яснити позивачам, що у разі невиконання вимог ухвали суду у встановлений строк, позовна заява буде вважатися неподаною і повернута позивачам не пізніше п`яти днів з дня закінчення строку на усунення недоліків.

На ухвалу суду може бути подана апеляційна скарга протягом п`ятнадцяти днів з дня складання її повного тексту до Одеського апеляційного суду через Біляївський районний суд Одеської області.

Суддя Л.О. Пендюра