Провадження № 2/752/2473/22
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

19.01.2022 року м. Київ

Голосіївський районний суд міста Києва у складі:

головуючого судді Ольшевської І.О.

за участю секретаря Крекотень О. В.,

розглянувши в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення (виклику) учасників справи в приміщенні Голосіївського районного суду м. Києва цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про зміну способу стягнення аліментів,

В С Т А Н О В И В:

Стислий виклад позиції позивача

У травні 2021 року ОСОБА_1 звернувся до суду із позовом до ОСОБА_2 про зміну способу стягнення аліментів.

Позов мотивовано тим, 10 серпня 2013 року між позивачем та відповідачем було зареєстровано шлюб у Відділі державної реєстрації актів цивільного стану реєстраційної служби Кагарлицького РУЮ Київської області, актовий запис № 96. У спільному шлюбі в подружжя народився син - ОСОБА_3 . ІНФОРМАЦІЯ_1 . Спільне життя з відповідачем не склалося, і рішенням Кагарлицького районного суду Київської області від 10.02.2017 року шлюб було розірвано. Рішенням Кагарлицького районного суду Київської області від 12.04.2017 року з Позивача було стягнуто аліменти на користь ОСОБА_2 на утримання сина ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , в розмірі 1/3 частини всіх видів заробітку, але не менше 30 % прожиткового мінімуму для дитини відповідного віку щомісячно, починаючи з 09.02.2017 року і до повноліття дитини, а також було стягнуто аліменти на користь ОСОБА_2 на її утримання в розмірі 1/6 частини всіх видів заробітку щомісячно, починаючи з 09.02.2017 року і до досягнення сином ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , 3-х річного віку, тобто до ІНФОРМАЦІЯ_2 .

Позивач як на підставу зміни розміру аліментів посилається на те, що в останнього змінились матеріальний та сімейний стан, зокрема, 08 лютого 2019 року відповідно до свідоцтва про шлюб, виданого Шевченківським районним у місті Києві відділом державної реєстрації актів цивільного стану Головного територіального управління юстиції у місті Києві 08 лютого 2019 року, позивачем було укладено повторний шлюб. Від цього шлюбу у позивача ІНФОРМАЦІЯ_3 народилася дитина - ОСОБА_5 . Згідно довідки про склад сім`ї, виданої 05.05.2021 року Виконкомом Кагарлицької міської ради, разом з ОСОБА_1 без реєстрації проживають дружина -

ОСОБА_6 , малолітній син - ОСОБА_5 , та мама - ОСОБА_7 , при цьому мама - пенсійного віку. Окрім цього, дружина позивача - ОСОБА_6 - чекає на другу дитину. Станом на сьогодні розмір аліментів, визначений рішенням суду від 12.04.2017 року, ставить позивача у скрутне становище, оскільки вказаним рішення з нього стягуються аліменти в розмірі 1/3 частини на одну дитину.

Посилаючись на вказані обставини, позивач просив суд: змінити розмір стягнення аліментів, визначений рішенням Кагарлицького районного суду Київської області від 12.04.2017 року у цивільній справі № 368/161/17 за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_1 про стягнення аліментів, а саме стягувати на користь ОСОБА_2 з ОСОБА_1 на утримання дитини ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , аліментів у розмірі 1/5 частини всіх видів заробітку, але не менше 50 % прожиткового мінімуму на дитину відповідного віку щомісячно, і до досягнення дитиною повноліття та починаючи з дня набрання рішенням суду законної сили.

Процесуальні дії у справі та заяви (клопотання) учасників

Ухвалою судді Голосіївського районного суду м. Києва від 28 травня 2021 року в даній цивільній справі відкрито провадження в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення (виклику) сторін.

Стислий виклад позиції відповідача

Відповідач про судовий розгляд справи повідомлявся у спосіб, передбачений ЦПК України, шляхом направлення копії ухвали про відкриття провадження у справі та позовної заяви з додатками, яку відповідач отримала 30 вересня 2021 року, що підтверджується рекомендованим повідомленням про вручення поштового відправлення. Відзив на позов відповідачем у визначений термін не надано.

Фактичні обставини, установлені судом та зміст спірних правовідносин

Судом установлено, що сторони перебували в зареєстрованому шлюбі та від подружнього життя вони мають неповнолітнього сина ОСОБА_3 - ІНФОРМАЦІЯ_1 , який знаходяться на утриманні позивачки.

Рішенням Кагарлицького районного суду Київської області від 12 квітня 2017 року вирішено: стягнути з ОСОБА_1 ІНФОРМАЦІЯ_5 , уродженця та жителя АДРЕСА_1 , працюючого ПП ОСОБА_8 , м. Кагарлик, аліменти на користь ОСОБА_2 на утримання сина ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , в розмірі 1/3 частини всіх видів заробітку, але не менше 30% прожиткового мінімуму для дитини відповідного віку щомісячно, починаючи з 09.02.2017 року і до повноліття дитини; стягнути з ОСОБА_1 ІНФОРМАЦІЯ_5 , уродженця та жителя АДРЕСА_1 , працюючого ПП ОСОБА_8 , м. Кагарлик, аліменти на користь ОСОБА_2 на її утримання в розмірі 1/6 частини всіх видів заробітку щомісячно, починаючи з 09.02.2017 року і до досягнення сином ОСОБА_3 ІНФОРМАЦІЯ_1 3-х річного віку, тобто до ІНФОРМАЦІЯ_2 .

Зазначеним вище рішення місцевого суду встановлено, що на даний час шлюб між сторонами розірвано, подружніх стосунків не підтримують, спільного господарства та бюджету не ведуть, проживають окремо.

Поряд із зазначеними обставинами, 08 лютого 2019 року позивач зареєстрував шлюб із ОСОБА_6 , що підтверджується свідоцтвом про шлюб Серії НОМЕР_1 від 08 лютого 2019 року, виданим Шевченківським районним у місті відділом державної реєстрації актів цивільного стану Головного територіального управління юстиції у місті Києві.

Надалі, в позивача народився син - ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , що підтверджується свідоцтвом про народження Серії НОМЕР_2 від 23 травня 2019 року, виданим Шевченківським районним у місті відділом державної реєстрації актів цивільного стану Головного територіального управління юстиції у місті Києві.

Крім того, як зазначає позивач, на його утриманні перебуває матір, яка є непрацездатною за віком та проживає разом із ним, що підтверджується довідкою від 05.05.2021 року № 189, яка видана виконкомом Кагарлицької міської ради та копією пенсійного посвідчення № НОМЕР_3 серії НОМЕР_4 від 11.10.2017 р.

Як стверджує позивач, останній не має постійного доходу. Для визначення судом майнового стану, позивачем надано відомості з державного реєстру фізичних осіб - платників податків про суми виплачених доходів від 18.05.2021 р. № 4508, відповідно до яких інформація про доходи позивача в органах ДПС України відсутня.

Мотиви, з яких виходить суд та застосовані норми права

У частині першій статті 3 Конвенції Організації Об`єднаних Націй про права дитини від 20 листопада 1989 року визначено, що в усіх діях щодо дітей, незалежно від того, здійснюються вони державними чи приватними установами, що займаються питаннями соціального забезпечення, судами, адміністративними чи законодавчими органами, першочергова увага приділяється як найкращому забезпеченню інтересів дитини.

Відповідно до статті 18 Конвенції батьки або у відповідних випадках законні опікуни несуть основну відповідальність за виховання і розвиток дитини. Найкращі інтереси дитини є предметом їх основного піклування.

Частинами першою та другою статті 27 Конвенції встановлено, що держава визнає право кожної дитини на рівень життя, необхідний для фізичного, розумового, духовного, морального і соціального розвитку дитини. Батьки або інші особи, які виховують дитину, несуть основну відповідальність за забезпечення в межах своїх здібностей і фінансових можливостей умов життя, необхідних для розвитку дитини.

Відповідно до частини другої статті 51 Конституції України сім`я, дитинство, материнство і батьківство охороняються державою.

Кожна дитина має право на рівень життя, достатній для її фізичного, інтелектуального, морального, культурного, духовного та соціального розвитку (стаття 8 Закону України «Про охорону дитинства»).

Згідно зі статтею 141 СК України мати, батько мають рівні права та обов`язки щодо дитини, незалежно від того, чи перебували вони у шлюбі між собою. Розірвання шлюбу між батьками, проживання їх окремо від дитини не впливає на обсяг їхніх прав і не звільняє від обов`язків щодо дитини.

Відповідно до статей 150, 180 СК України батьки зобов`язані піклуватися про здоров`я дитини, її фізичний, духовний та моральний розвиток, забезпечити здобуття дитиною повної загальної середньої освіти, матеріально утримувати дитину до повноліття.

Згідно з положеннями статті 181 СК України способи виконання батьками обов`язку утримувати дитину визначаються за домовленістю між ними. За домовленістю між батьками дитини той із них, хто проживає окремо від дитини, може брати участь у її утриманні в грошовій і (або) натуральній формі. За рішенням суду кошти на утримання дитини (аліменти) присуджуються у частці від доходу її матері, батька або у твердій грошовій сумі за вибором того з батьків або інших законних представників дитини, разом з яким проживає дитина.

Частиною першої статті 192 СК України встановлено, що розмір аліментів, визначений за рішенням суду або за домовленістю між батьками, може бути згодом зменшено або збільшено за рішенням суду за позовом платника або одержувача аліментів у разі зміни матеріального або сімейного стану, погіршення або поліпшення здоров`я когось із них та в інших випадках, передбачених цим Кодексом.

Згідно з пунктом 23 постанови Пленуму Верховного Суду України N 3 від 15 травня 2006 року «Про застосування судами окремих норм Сімейного кодексу України при розгляді справи щодо батьківства, материнства та стягнення аліментів» розмір аліментів, визначений судовим рішенням або за домовленістю між батьками, суд може змінити за позовом платника або одержувача аліментів у зв`язку зі зміною матеріального чи сімейного стану, погіршення чи поліпшення здоров`я когось із них.

Спосіб стягнення аліментів, визначений рішенням суду, змінюється за рішенням суду за позовом одержувача аліментів.

У постанові Верховного Суду України від 05 лютого 2014 року у справі №6-143цс13 зроблено висновок, що розмір аліментів, визначений рішенням суду, не вважається незмінним. Отже, у зв`язку із значним покращенням матеріального становища платника аліментів матір дитини може подати до суду заяву про збільшення розміру аліментів. Значне погіршення матеріального становища батька може бути підставою для його вимоги про зменшення розміру аліментів.

Сімейний кодекс України передбачає підстави для зміни розміру аліментів, визначеного за рішенням суду, але не пов`язує їх зі способом присудження.

Стаття 192 СК України тільки вказує на можливість зміни раніше встановленого розміру аліментів за наявності доведених в судовому порядку підстав, а саме: зміни матеріального або сімейного стану, погіршення або поліпшення здоров`я когось із них та в інших випадках, передбачених цим Кодексом.

З огляду на відсутність імперативної заборони змінювати розмір аліментів шляхом зміни способу їх присудження, за положеннями статті 192 СК України зміна розміру аліментів може мати під собою зміну способу їх присудження (зміна розміру аліментів, стягнутих за рішенням суду в частці від заробітку (доходу) матері, батька дитини на розмір аліментів, визначений у певній твердій грошовій сумі та навпаки).

Отже, у спірних правовідносинах підлягає застосуванню не тільки стаття 192 СК України, але й низка інших норм, присвячених обов`язку батьків утримувати своїх дітей (стаття 182 "Обставини, які враховуються судом при визначенні розміру аліментів", стаття 183 "Визначення розміру аліментів у частці від заробітку (доходу) матері, батька дитини", стаття 184 "Визначення розміру аліментів у твердій грошовій сумі").

Такі ж висновки містяться у постановах Верховного Суду від 14 серпня 2019 року у справі № 524/7388/17, від 11 вересня 2019 року у справі № 662/64/18, від 05 лютого 2020 року у справі № 664/252/19-ц, від 13 лютого 2020 року у справі № 466/4009/18, від 27 травня 2020 року у справі № 128/373/18.

Відповідно до ч. 1 ст. 182 Сімейного кодексу України при визначенні розміру аліментів суд враховує: стан здоров`я та матеріальне становище дитини; стан здоров`я та матеріальне становище платника аліментів; наявність у платника аліментів інших дітей, непрацездатних чоловіка, дружини, батьків, дочки, сина; наявність рухомого та нерухомого майна, грошових коштів; доведені стягувачем аліментів витрати платника аліментів, у тому числі на придбання нерухомого або рухомого майна, сума яких перевищує десятикратний розмір прожиткового мінімуму для працездатної особи, якщо платником аліментів не доведено джерело походження коштів; інші обставини, що мають істотне значення.

У відповідності до вимог ч. 1 ст. 184 Сімейного кодексу України суд за заявою одержувача визначає розмір аліментів у твердій грошовій сумі.

Зважаючи, що наявні в матеріалах справи докази вказують, що позивач офіційно не працевлаштований, на даний час одружений, утримує дружину та дитину від другого шлюбу, то є підстави, передбачені статтею 192 СК України, для зменшення розміру стягуваних з позивача аліментів.

17 травня 2017 року набрав чинності ЗУ «Про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо посилення захисту права дитини на належне утримання шляхом вдосконалення порядку стягнення аліментів», яким внесені зміни до ч.2 ст.182 СК України та визначено, що розмір аліментів має бути необхідним та достатнім для забезпечення гармонійного розвитку дитини. Мінімальний розмір аліментів на одну дитину не може бути меншим, ніж 50 відсотків прожиткового мінімуму для дитини відповідного віку.

Таким чином, мінімальний розмір аліментів на одну дитину не може бути меншим, ніж 50 відсотків прожиткового мінімуму для дитини відповідного віку, у зв`язку з чим при зменшеному за даним рішенням суду розміром аліментів, що присуджені до стягнення, мінімальний їх розмір складатиме 50 відсотків прожиткового мінімуму для дитини відповідного віку.

А відтак суд вважає доцільним змінити розмір аліментів на утримання сина ОСОБА_3 з 1/3 частини всіх видів заробітку, але неменше встановленого законом мінімуму щомісячно до 1/4 частини з усіх видів заробітку (доходу) щомісячно до досягнення дитиною повноліття. На думку суду, сплата аліментів у такому розмірі не суперечить нормам матеріального права, а також буде справедливим балансом між захистом прав неповнолітньої дитини.

Розмір аліментів має бути необхідним та достатнім для забезпечення гармонійного розвитку дитини.

Відповідно до п. 23 постанови Пленуму Верховного Суду України від 15 травня 2006 року № 3 «Про застосування судами окремих норм Сімейного кодексу України при розгляді справ щодо батьківства, материнства та стягнення аліментів» у разі задоволення судом вимоги про зміну розміру аліментів новий розмір аліментів сплачується з дня набрання рішенням законної сили.

За правилами ст. 191 СК України лише для стягнення аліментів встановлено час, з якого вони присуджуються, а зменшення розміру аліментів відбувається за

загальними правилами, а саме з моменту набрання рішенням суду законної сили.

З огляду на вищенаведене, позов підлягає задоволенню частково.

Керуючись ст.ст. 180, 182-184, 192 Сімейного кодексу України, ст.ст. 5, 13, 76, 81, 141, 258, 259, 263, 265, 268 Цивільного процесуального кодексу України, суд, -

В И Р І Ш И В:

1. Позов ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про зміну способу стягнення аліментів задовольнити частково.

2. Змінити розмір стягнення аліментів, визначений рішенням Кагарлицького районного суду Київської області від 12.04.2017 року в цивільній справі №368/161/17 за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_1 про стягнення аліментів, а саме стягувати на користь ОСОБА_2 з ОСОБА_1 на утримання дитини ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , аліменти в розмірі 1/4 частини всіх видів заробітку, але не менше 50 % прожиткового мінімуму на дитину відповідного віку щомісячно і до досягнення дитиною повноліття та починаючи з дня набрання рішенням суду законної сили..

3. В іншій частині позовних вимог відмовити.

4. Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

5. Рішення суду може бути оскаржене безпосередньо до Київського апеляційного суду або через Голосіївський районний суд міста Києва шляхом подання апеляційної скарги протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

6. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Відомості про учасників справи:

Позивач - ОСОБА_1 , РНОКПП: НОМЕР_5 адреса місця реєстрації: АДРЕСА_2 .

Відповідач - ОСОБА_2 , адреса місця реєстрації: АДРЕСА_3 .

Повний текст рішення суду складений та підписаний 21.01.2022р.

Суддя І. О. Ольшевська