УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

12 січня 2022 року Херсонський міський суд Херсонської області у складі:

головуючого судді Булах Є.М.,

секретар судового засідання Яковлєва О.М.,

за участю:

прокурора Херсонської окружної прокуратури Антощук С.В.,

представника Управління Державного агентства меліорації та рибного господарства у Херсонській області Ляшенко О.М.,

представника відповідача адвоката Тимофеєва Д.В.

представник Державного агентства меліорації та рибного господарства України не з`явився,

відповідач ОСОБА_1 не з`явився

справа №766/13189/20; провадження №2/766/3725/22

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в місті Херсоні в порядку спрощеного позовного провадження з повідомленням(викликом) сторін клопотання відповідача ОСОБА_1 про закриття провадження у цивільній справі

за позовом Керівника Херсонської окружної прокуратури (місцезнаходження: 73000, м. Херсон, вул. Тираспільська, буд. 5а) в інтересах держави, в особі Державного агентства меліорації та рибного господарства України (, місцезнаходження: 04053, м. Київ, вул. Січових Стрільців, буд. 45-а), Управління Державного агентства меліорації та рибного господарства у Херсонській області (, місцезнаходження: 73021, м. Херсон, вул. М. Фортус, буд. 89) до ОСОБА_1 (РНОКПП НОМЕР_1 , місце проживання: АДРЕСА_1 ) про відшкодування шкоди, завданої внаслідок незаконного звільнення працівників, -

встановив:

28 серпня 2020 року керівник Херсонської місцевої прокуратури Херсонської області діючи в інтересах держави в особі Державного агентства рибного господарства України та Управління Державного агентства рибного господарства у Херсонській області звернувся до суду з вказаним позовом до відповідача, у якому просив стягнути з відповідача на користь Управління Державного агентства рибного господарства у Херсонській області шкоду, завдану внаслідок незаконного звільнення працівника в сумі 46 624,37 та судовий збір.

В обґрунтування підстав звернення до суду із позовом прокурор зазначав, що рішенням Херсонського окружного адміністративного суду від 11.07.2019 року у справі № 540/743/19 встановлено факт незаконного звільнення працівника виконувачем обов`язки начальника Управління Державного агентства рибного господарства у Херсонській області ОСОБА_1 . Допущення ОСОБА_1 порушень трудового законодавства зумовило поновлення незаконно звільненого працівника на роботі та виплату йому коштів на загальну суму 46 624,37 грн.

Відповідно до ст.ст. 130, 134, 237 КЗпП України, ст.ст. 1166,1191 ЦК України у виконувача обов`язки начальника Управління Державного агентства рибного господарства у Херсонській області ОСОБА_1 виник обов`язок відшкодувати завдану таким звільненням шкоду у сумі 46 624,37 грн.

Листом від 13 серпня 2020 року №1-5-17/1091-20 Управління Державного агентства рибного господарства у Херсонській області повідомило прокурора про те, що добровільного відшкодування шкоди ОСОБА_1 не здійснювалося.

Оскільки відповідачем у добровільному порядку відшкодування не здійснюється, позивач, діючи в інтересах держави вимушений звернутися до суду із цим позовом та просить суд стягнути із ОСОБА_1 на користь Управління Державного агентства рибного господарства у Херсонській області шкоду, заподіяну внаслідок незаконно звільненого працівника за час вимушеного прогулу в сумі 46 624,37 та судовий збір.

31.08.2020 року ухвалою Херсонського міського суду Херсонської області позовну заяву повернуто позивачу.

Постановою Херсонського апеляційного суду ухвалу Херсонського міського суду Херсонської області від 31.08.2020 року скасовано, справу направлено до суду першої інстанції для подальшого розгляду.

Ухвалою Херсонського міського суду Херсонської області від 25.11.2020 року позовну заяву залишено без руху, позивачу надано строк на усунення недоліків.

Ухвалою Херсонського міського суду Херсонської області від 04.12.2020 року позивачу продовжено строк на виконання ухвали про залишення позову без руху.

16.12.2020 року позивачем направлено заяву про усунення недоліків позову.

Ухвалою Херсонського міського суду Херсонської області від 17.12.2020 року через невиконання ухвали суду про залишення позову без руху позовну заяву визнано неподаною та повернуто позивачу.

Постановою Херсонського апеляційного суду від 03.03.2021 року Ухвалу Херсонського міського суду Херсонської області від 17.12.2020 року скасовано. Справу направлено до суду першої інстанції для продовження розгляду.

Ухвалою Херсонського міського суду Херсонської області від 12.04.2021 року позовну заяву залишено без руху, позивачу надано строк на усунення недоліків позовної заяви.

28.04.2021 року позивачем направлено до суду заяву про усунення недоліків на виконання вимог ухвали суду про залишення позову без руху.

Судом здійснено запити до відділу обліку та моніторингу інформації про реєстрацію місця проживання УДМС України у Херсонській області та відділу реєстрації місця проживання фізичних осіб Херсонської міської ради.

Ухвалою Херсонського міського суду Херсонської області від 24.05.2021 року позовну заяву прийнято до розгляду, відкрито провадження в порядку спрощеного позовного провадження з повідомленням (викликом) сторін. Судове засідання призначено на 26.06.2021 року.

Ухвалою Херсонського міського суду Херсонської області від 24.05.2021 року виправлено опису допущену в ухвалі суду від 24.05.2021 року про відкриття провадження у справі. Постановлено вважати вірним дату призначення судового засідання для розгляду справи на 24.06.2021 року.

На виконання ухвали Верховного суду від 22.04.2021 року цивільну справу 25.05.2021 року спрямовано до Верховного суду у складі колегії суддів Першої судової палати Касаційного цивільного суду.

Судове засідання призначене на 24.06.2021 року не відбулося, справу знято з розгляду.

26.07.2021 року цивільна справа надійшла до Херсонського міського суду Херсонської області з КЦС у складі ВС та відповідно до Журналу реєстрації вхідної кореспонденції передана головуючому судді 28.07.2021 року.

Судове засідання з розгляду справи призначено на 30.09.2021 року.

06.08.2021 року представник Державного агентства меліорації та рибного господарства України подав клопотання про зміну найменування Державного агентства рибного господарства України.

30.09.2021 року відповідач подав клопотання про закриття провадження у справі.

За клопотанням представника Держрибагентства Укрїни судове засідання відкладено на 28.10.2021 року.

26.10.2021 року представник Управління Державного агентства меліорації та рибного господарства у Херсонській області подав клопотання про зміну найменування Державного агентства рибного господарства України.

У зв`язку з перебуванням головуючої судді на навчанні розгляд справи не відбувся, судове засідання призначено на 29.11.2021 року.

28.10.2021 року керівник Херсонської окружної прокуратури подав заперечення на клопотання відповідача щодо закриття провадження у справі.

За клопотанням сторін розгляд справи відкладено на 22.12.2021 року.

02.12.2021 року керівник Херсонської окружної прокуратури подав заяву про зміну найменування позивача з Херсонської місцевої прокуратури на Херсонську окружну прокуратуру.

Ухвалою Херсонського міського суду Херсонської області від 22.12.2021 року клопотання прокурора Херсонської окружної прокуратури та представників Державного агентства меліорації та рибного господарства України, Управління Державного агентства меліорації та рибного господарства у Херсонській області задоволено. Змінено найменування позивача на Херсонська окружна прокуратура, та найменування юридичних осіб в інтересах яких виступає прокуратура на - Державне агентство меліорації та рибного господарства України, Управління Державного агентства меліорації та рибного господарства у Херсонській області.

Судове засідання відкладено на 12.01.2022 року.

У судовому засіданні представник відповідача Тимофєєв Д.В. клопотання ОСОБА_1 про закриття провадження у справі підтримав та просив його задовольнити з підстав викладених у заяві від 30.09.2021 року. Додатково вказав, що даний спір підлягає вирішенню у порядку адміністративного судочинства як такий, що пов`язаний з питаннями реалізації правового статусу особи, яка перебуває на посаді публічної служби, від моменту її прийняття на посаду і до звільнення з публічної служби, зокрема й питаннями відповідальності за рішення, дії чи бездіяльності на відповідній посаді, що призвели до завданої шкоди/збитків. За викладених обставин просив провадження у справі №766/13189/20 закрити в порядку п.1 ч.1 ст.255 ЦПК України.

Прокурор Херсонської окружної прокуратури Антощук С.В. вважала клопотання не обґрунтованим з підстав викладених у письмових запереченнях від 28.10.2021 року, просила відмовити у його задоволенні, вказала, що справа має бути розглянута в порядку цивільного судочинства.

Представник за довіреністю Управління Державного агента меліорації та рибного господарства у Херсонській області Ляшенко О.М. при вирішення клопотання покладалася на розсуд суду.

У судове засідання представник Державного агентства меліорації та рибного господарства України не з`явився, у поданій 08.11.2021 року заяві, просило розгляд справи проводити за відсутності їх представника.

У судове засідання не з`явився відповідач ОСОБА_1 , клопотань та заяв про неможливість проведення судового засідання без його особистої участі не надходило.

Суд, заслухавши заявлене клопотання стороною відповідача, думку учасників справи та дослідивши матеріали справи, дійшов до наступного висновку.

Право на доступ до правосуддя є одним із основоположних прав людини, що передбачено у статті 6 Конвенції.

Згідно з ч. 1 ст. 4 ЦПК України кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів.

На підставі ст. 13 ЦПК України суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках.

Частиною першою статті 15 ЦК України визначено право кожної особи на захист свого цивільного права у разі його порушення, невизнання або оспорювання.

Пунктом першим статті 6 Конвенції закріплено, що право на судовий розгляд справи означає право кожної особи на звернення до суду та право на те, що її справа буде розглянута і вирішена судом встановленим законом, з системного аналізу цього положення поняття «суд встановлений законом» охоплює поняття юрисдикції суду, визначеної процесуальним законом.

Судова юрисдикція це інститут права, який покликаний розмежовувати компетенцію як різних ланок судової системи, так і різних видів судочинства цивільного, кримінального, господарського та адміністративного.

Критеріями розмежування судової юрисдикції, тобто передбаченими законом умовами, за яких певна справа підлягає розгляду за правилами того чи іншого виду судочинства, є суб`єктний склад правовідносин, предмет спору та характер спірних матеріальних правовідносин у їх сукупності. Крім того, таким критерієм може бути пряма вказівка в законі на вид судочинства, в якому розглядається визначена категорія справ.

Предметна юрисдикція це розмежування компетенції судів, які розглядають справи за правилами цивільного, кримінального, господарського та адміністративного судочинства. Кожен суд має право розглядати і вирішувати тільки ті справи(спори), які віднесені до його відання, тобто діяти в межах установленої законом компетенції.

Відповідно до частини першої статті 19 ЦПК України установлено, що суди розглядають у порядку цивільного судочинства справи, що виникають з цивільних, земельних, трудових, сімейних, житлових та інших правовідносин, крім справ, розгляд яких здійснюється в порядку іншого судочинства.

Частиною першою статті 19 КАС України встановлено, що юрисдикція адміністративних судів поширюється на всі публічно-правові спори, крім спорів, для яких законом установлено інший порядок судового вирішення. Зокрема, юрисдикція адміністративних судів поширюється на спори з приводу прийняття громадян на публічну службу, її проходження, звільнення з публічної служби.

Публічна служба діяльність на державних політичних посадах, у державних колегіальних органах, професійна діяльність суддів, прокурорів, військова служба, альтернативна(невійськова) служба, інша державна служба в державних органах, служба в органах влади Автономної Республіки Крим, органах місцевого самоврядування(п.17 ч.1 ст. 4 КАС України).

За змістом частини першої статті 2 КАС України завданням адміністративного судочинства є захист прав, свобод та інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб у сфері публічно-правових відносин від порушень з боку органів державної влади.

Статтею 46 КАС України передбачено, що позивачем в адміністративній справі можуть бути громадяни України, іноземці чи особи без громадянства, підприємства, установи та організації(юридичні особи), суб`єкти владних повноважень.

Відповідачем в адміністративній справі є суб`єкт владних повноважень, якщо інше не встановлено цим Кодексом. Громадяни України, іноземці чи особи без громадянства, їх об`єднання, юридичні особи, які не є суб`єктами владних повноважень, можуть бути відповідачами лише за адміністративним позовом суб`єкта владних повноважень: 1) про тимчасову заборону окремих видів або всієї діяльності об`єднання громадян; 2) про примусовий розпуск(ліквідацію) об`єднання громадян; 3) про примусове видворення іноземця чи особи без громадянства з України; 4) про обмеження щодо реалізації права на мирні зібрання(збори, мітинги,походи, демонстрації, тощо); 5) в інших випадках, встановлених законом.

Таким чином, суб`єкт владних повноважень може звертатися до суду з адміністративним позовом до громадян України, іноземців чи осіб без громадянства, їх об`єднань, юридичних осіб, які не є суб`єктами владних повноважень, виключно для превентивного судового контролю своєї ж діяльності та у випадках, визначених законом.

В той же час, визначальними ознаками приватноправових відносин є юридична рівність та майнова самостійність їх учасників, наявність майнового чи немайнового особистого інтересу суб`єкта.

Тобто, спір буде мати приватноправовий характер, якщо він обумовлений порушенням приватного права(як правило, майнового) певного суб`єкта, що підлягає захисту у спосіб, передбачений законодавством для сфери приватноправових відносин, навіть, якщо до порушення приватного права призвели владні управлінські дії суб`єкта владних повноважень.

З матеріалів справи вбачається, що позивач, який діє в інтересах держави, в особі Державного агентства меліорації та рибного господарства України, управління Державного агентства меліорації рибного господарства України у Херсонській області звернувся до суду із позовом до ОСОБА_1 про відшкодування шкоди, завданої державі, сплачених управлінням Державного агентства меліорації та рибного господарства України у Херсонській області протягом вересня-жовтня 2019 року ОСОБА_2 у сумі 46 624,37 грн.

Такий позов подано у зв`язку із тим, що рішенням Херсонського окружного адміністративного суду від 11.07.2019 року у справі № 540/743/19 ОСОБА_2 відшкодовано середній заробіток за час вимушеного прогулу у розмірі 46 624,37 грн. у зв`язку із його незаконним звільненням.

Право на стягнення шкоди, завданої незаконним звільненням працівника із займаної посади закріплено у ст.ст. 134, 237 КЗпП України де передбачено, що обов`язок з відшкодування шкоди, заподіяної підприємству, установі, організації у зв`язку з оплатою незаконно звільненому чи незаконно переведеному працівникові часу вимушеного прогулу або часу виконання нижче оплачуваної роботи, покладено на винних службових осіб, за наказом або розпорядженням яких звільнення чи переведення здійснено з порушенням закону або яким затримано виконання рішення суду про поновлення на роботі.

У постанові Великої палати Верховного Суду від 20.09.2018 року №200/22363/16а(касаційне провадження №11-720апп18) у подібних правовідносинах викладено правовий висновок про те, що відшкодування шкоди у порядку регресу відбувається в порядку, передбаченому цивільним законодавством України, тобто за правилами цивільного судочинства, що унеможливлює звернення з таким позовом до адміністративного суду.

Крім того, з досліджених матеріалів справи вбачається, що правовідносини між сторонами у цій справі не стосуються безпосередньо прийняття, проходження чи звільнення з публічної служби, не спрямовані на захист прав, свобод та інтересів особи від порушень із боку суб`єкта владних повноважень та не стосуються оскарження дій останнього.

Тож з огляду на викладене, суд приходить до висновку, що за своїм суб`єктним складом, предметом спору, обраним позивачем способом захисту порушених прав та характером спірних правовідносин спір є приватноправовим і підлягає розгляду за правилами цивільного судочинства.

Суд критично ставиться до тверджень відповідача про публічно-правові відносини у цій справі між сторонами, через те що майнової шкоди позивачу суб`єкту владних повноважень завдано під час проходження відповідачем публічної служби, оскільки такі обставини у цій справі не змінюють правової природи спірних відносин і не перетворюють цей спір на публічно-правовий.

За встановленого, суд приходить до висновку про відсутність правових підстав для закриття провадження у справі, з огляду на що клопотання ОСОБА_1 є таким, що задоволенню не підлягає.

Керуючись ст. ст. 255, ст. 256, 260, 353-355 ЦПК України, суд, -

ПОСТАНОВИВ:

У задоволенні клопотання відповідача ОСОБА_1 про закриття провадження у цивільній справі за позовом Керівника Херсонської окружної прокуратури (місцезнаходження: 73000, м. Херсон, вул. Тираспільська, буд. 5а) в інтересах держави, в особі Державного агентства меліорації та рибного господарства України (, місцезнаходження: 04053, м. Київ, вул. Січових Стрільців, буд. 45-а), Управління Державного агентства меліорації та рибного господарства у Херсонській області (, місцезнаходження: 73021, м. Херсон, вул. М. Фортус, буд. 89) до ОСОБА_1 (РНОКПП НОМЕР_1 , місце проживання: АДРЕСА_1 ) про відшкодування шкоди, завданої внаслідок незаконного звільнення працівників відмовити.

Апеляційна скарга на ухвалу суду подається протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення до Херсонського апеляційного суду.

Учасник справи, якому повна ухвала суду не була вручена у день її проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження ухвали суду - якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Строк на апеляційне оскарження може бути також поновлений в разі пропуску з інших поважних причин, крім випадків, зазначених у частині другій статті 358 ЦПК України.

Відповідно до п.3 розділу XII «Прикінцеві положення» ЦПК України, під час дії карантину, встановленого Кабінетом Міністрів України з метою запобігання поширенню коронавірусної хвороби (COVID-19), суд за заявою учасників справи та осіб, які не брали участі у справі, якщо суд вирішив питання про їхні права, інтереси та (або) обов`язки (у разі наявності у них права на вчинення відповідних процесуальних дій, передбачених цим Кодексом), поновлює процесуальні строки, встановлені нормами цього Кодексу, якщо визнає причини їх пропуску поважними і такими, що зумовлені обмеженнями, впровадженими у зв`язку з карантином. Суд може поновити відповідний строк як до, так і після його закінчення. Суд за заявою особи продовжує процесуальний строк, встановлений судом, якщо неможливість вчинення відповідної процесуальної дії у визначений строк зумовлена обмеженнями, впровадженими у зв`язку з карантином.

Ухвала суду набирає законної сили після закінчення строку на подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги ухвала суду, якщо її не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Повний текст ухвали складено 14.01.2022 року.

Суддя Є.М. Булах