Провадження № 2/127/3324/21
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

13.01.2022 м. Вінниця

Вінницький міський суд Вінницької області в складі

головуючого судді: Романюк Л.Ф.,

при секретарі: Курутіній О.В.,

за участі представника позивача Сидорчук Н.М.,

відповідача ОСОБА_1 ,

представника відповідача Чернюк С.С.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в місті Вінниці цивільну справу за позовом ОСОБА_2 ( АДРЕСА_1 ) до ОСОБА_1 ( АДРЕСА_2 ) про призначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини,-

В С Т А Н О В И В :

Позивач звернувся до суду з позовом до ОСОБА_1 про призначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини, мотивуючи позовні вимоги тим, що ІНФОРМАЦІЯ_1 у віці 66 років померла ОСОБА_3 , про що в книзі реєстрації смертей 08.02.2019 року зроблений відповідний актовий запис № 491 та 13.11.2019 року повторно видано свідоцтво про смерть серії НОМЕР_1 . Після її смерті відкрилась спадщина на 1/2 частку квартири під номером АДРЕСА_3 , яка належить померлій на підставі свідоцтва про право на спадщину за законом після померлої матері ОСОБА_4 , зареєстровано в реєстрі № 2-2453.

Спадкоємцем майна належного ОСОБА_3 є ОСОБА_2 на підставі заповіту від 03.07.2018 року посвідченого державним нотаріусом Третьої вінницької державної нотаріальної контори Ковальською Л.В.,зареєстрованого в реєстрі № 1-1733.

У встановлений законодавством строк позивач не звернувся до нотаріальної контори із заявою про прийняття спадщини у зв`язку з тим, що 22.05.2019 року отримав травму З/уламковий перелом с/з правого плеча зі зміщенням уламків, що підтверджується довідкою № 3045 від 20.11.2019 року виданою КНП «Коростенська центральна міська лікарня».

Через зазначену хворобу значний період часу позивач перебував на лікуванні, зокрема з 24.07.2019 року по 14.08.2019 року в КМП «Центр ПМСД», що підтверджується довідкою про лікування.

У зв`язку з хворобою та тривалим лікуванням не зміг звернутися до нотаріуса з заявою про прийняття спадщини.

У серпні 2019 року позивач звернувся до Третьої Вінницької державної нотаріальної контори де дізнався про те, що пропустив встановлений термін для прийняття спадщини та йому було відмовлено у оформленні спадщини після смерті ОСОБА_3 у зв`язку із пропуском строків звернення з заявою про прийняття спадщини, про що 03.03.2020 року видана постанова про відмову у вчиненні нотаріальних дій.

В листопаді 2019 року ОСОБА_2 звернувся до суду з позовом до виконавчого комітету Вінницької міської ради про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини.

Рішенням Вінницького міського суду Вінницької області від 25.06.2020 року позов ОСОБА_2 задоволено в повному обсязі. 30.06.2021 року Вінницьким апеляційним судом була задоволена апеляційна скарга ОСОБА_1 та рішення Вінницького міського суду було скасовано.

Просив суд, визначити ОСОБА_2 додатковий строк для подачі заяви про прийняття спадщини після смерті ІНФОРМАЦІЯ_1 ОСОБА_3 у два місяці.

В судовому засіданні представник позивача ОСОБА_5 позовні вимоги підтримала за обставин викладених в справі, просила суд їх задовольнити.

Відповідач ОСОБА_1 та його представник ОСОБА_6 , в судовому засіданні, кожен окремо, позовні вимоги не визнали, заперечували, щодо їх задоволення, оскыльки термын був пропущений не з поважних причин.

Вислухавши думку учасників процесу, дослідивши матеріали справи, спадкової справи, проаналізувавши докази в їх сукупності, суд приходить до висновку, що позов не підлягає до задоволення.

Судом встановлено наступні фактичні обставини у справі.

ІНФОРМАЦІЯ_1 у віці 66 років померла ОСОБА_3 , про що в книзі реєстрації смертей 08.02.2019 року зроблений відповідний актовий запис № 491 та 13.11.2019 року повторно видано свідоцтво про смерть серії НОМЕР_1 (а.с.7).

Після смерті ОСОБА_3 відкрилась спадщина на 1/2 частку квартири під номером АДРЕСА_3 , яка належить померлій на підставі свідоцтва про право на спадщину за законом після померлої матері ОСОБА_4 , зареєстровано в реєстрі № 2-2453(а.с.8).

Спадкоємцем майна належного ОСОБА_3 є ОСОБА_2 на підставі заповіту від 03.07.2018 року посвідченого державним нотаріусом Третьої вінницької державної нотаріальної контори Ковальською Л.В.,зареєстрованого в реєстрі № 1-1733 (а.с.9).

У встановлений законодавством строк ОСОБА_2 не звернувся до нотаріальної контори із заявою про прийняття спадщини у зв`язку з тим, що 22.05.2019 року отримав травму З/уламковий перелом с/з правого плеча зі зміщенням уламків, що підтверджується довідкою № 3045 від 20.11.2019 року виданою КНП «Коростенська центральна міська лікарня» (а.с.13).

Через зазначену хворобу значний період часу ОСОБА_2 перебував на лікуванні, зокрема з 24.07.2019 року по 14.08.2019 року в КМП «Центр ПМСД», що підтверджується довідкою про лікування (а.с.17-18).

У серпні 2019 року ОСОБА_2 звернувся до Третьої Вінницької державної нотаріальної контори де дізнався про те, що пропустив встановлений термін для прийняття спадщини та йому було відмовлено у оформленні спадщини після смерті ОСОБА_3 у зв`язку із пропуском строків звернення з заявою про прийняття спадщини, про що 03.03.2020 року видана постанова про відмову у вчиненні нотаріальних дій (а.с.16-17).

За загальними положеннями про спадкування право на спадщину виникає в день відкриття спадщини; спадщина відкривається внаслідок смерті особи або оголошення її померлою; для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини (статті1220,1222,1270 ЦК України).

Спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини (частина перша статті 1269 ЦК України).

Отже, як слідує з матеріалів справи, ОСОБА_2 , якому померла заповіла своє майно, спадщину не прийняв.

Як зазначалося, відповідно до ч.1 ст.1269 ЦК України, спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини.

Тобто, за загальними правилами, право на спадщину виникає з моменту її відкриття, і закон зобов`язує спадкоємця, який постійно не проживав зі спадкодавцем, у шестимісячний строк подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини.

Відповідно до ч.3 ст.1272 ЦК України за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини.

За змістом цієї статті поважними причинами пропуску строку для прийняття спадщини є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій.

Правила частини третьої 1272ЦК України про надання додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини можуть бути застосовані, якщо: 1) у спадкоємця були перешкоди для подання такої заяви; 2) ці обставини суд визнав поважними.

Відповідно до статті 63 Закону України «Про нотаріат» нотаріус або в сільських населених пунктах - посадова особа органу місцевого самоврядування, уповноважена на вчинення нотаріальних дій, отримавши від спадкоємців повідомлення про відкриття спадщини, зобов`язана повідомити про це тих спадкоємців, місце проживання або роботи яких відоме.

Нотаріус або посадова особа органу місцевого самоврядування, уповноважена на вчинення нотаріальних дій, також може зробити виклик спадкоємців шляхом публічного оголошення або повідомлення у пресі.

Згідно з пунктами 2.2 та 3.2 Глави 10 Порядку вчинення нотаріальних дій нотаріусами України, затвердженого наказом Міністерства юстиції України від 22 лютого 2012 року № 296/5 та зареєстрованого в Міністерстві юстиції України за № 282/20595, при заведенні спадкової справи нотаріус за даними Спадкового реєстру перевіряє наявність заведеної спадкової справи, спадкового договору, заповіту.

Щоб не допустити пропуску шестимісячного строку для прийняття спадщини, нотаріус роз`яснює спадкоємцям право подачі заяви про прийняття спадщини чи про відмову від її прийняття.

При цьому, вирішуючи питання поважності причин пропущення шестимісячного строку, визначеного статтею 1270 ЦК України, для прийняття спадщини, суд має враховувати, що такі причини визначаються в кожному конкретному випадку з огляду на обставини справи.

Принцип «пропорційності» тісно пов`язаний із принципом верховенства права: принцип верховенства права є фундаментом, на якому базується принцип «пропорційності», натомість принцип «пропорційності» є умовою реалізації принципу верховенства права і водночас його необхідним наслідком. Прецедентна практика Європейського суду з прав людини розглядає принцип «пропорційності» як невід`ємну складову та інструмент верховенства права, зокрема й у питаннях захисту права власності.

Дотримання принципу «пропорційності» передбачає, що втручання в право власності, навіть якщо воно здійснюється згідно з національним законодавством і в інтересах суспільства, все одно буде розглядатися як порушення статті 1 Першого протоколу до Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, якщо не було дотримано розумної пропорційності між втручанням у право особи та інтересами суспільства. Ужиті державою заходи мають бути ефективними з точки зору розв`язання проблеми суспільства, і водночас пропорційними щодо прав приватних осіб.

Оцінюючи пропорційність, слід визначити, чи можливо досягти легітимної мети за допомогою заходів, які були б менш обтяжливими для прав і свобод заінтересованої особи, оскільки обмеження не повинні бути надмірними або такими, що є більшими, ніж необхідно для реалізації поставленої мети.

Тому оцінюючи пропуск строку позивачем, суд враховує принцип пропорційності між застосованим заходом та переслідуваною метою, якою є захист порушених прав заявника в аспекті статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод та статті 1 Першого протоколу до Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, а також правову позицію Верховного Суду, викладену в постанові від 17 жовтня 2018 року по справі №681/203/17.

Враховуючи викладене, оцінивши наявні у справі докази, суд дійшов висновку, що позивач без поважних причин пропустив строк для прийняття спадщини, оскільки ОСОБА_3 померла ІНФОРМАЦІЯ_1 , а травму ОСОБА_2 отримав 22.05.2019 року (З/уламковий перелом с/з правого плеча зі зміщенням уламків), і лише з 24.07.2019року по 14.08.2019року перебував на амбулаторному лікуванні, тобто на протязі шести місяців, на думку суду, у позивача ОСОБА_2 була змога звернутися до нотаріальної контори за місцем свого фактичного проживання, оскільки жодного дня за даний період він не перебував на стаціонарному лікуванні, в нього не мало місце захворювання нижніх кінцівок, які б перешкоджали б його пересуватись по місту. Жодних доказів які б спростовували б дане твердження, суду надано не було.

На підставі викладеного, керуючись ст.1268,1269,1270,1272 ЦК України, ст.5,11,12,13,76-82, 89,259,263-265,268,273,352,354 ЦПК України,

В И Р І Ш И В :

Позов ОСОБА_2 ( АДРЕСА_1 ) до ОСОБА_1 ( АДРЕСА_2 ) про призначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини залишити без задоволення.

Рішення суду може бути оскаржено до Вінницького апеляційного суду, шляхом подачі апеляційної скарги протягом 30 днів з дня проголошення. В разі проголошення вступної та резолютивної частини або розгляду справи без повідомлення (виклику) учасників справи, в той же строк з дня складання повного судового рішення.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після розгляду справи апеляційним судом.

Повний текст рішення виготовлено до 14.01.2022 року.

Суддя: