КИЇВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
Апеляційне провадження
№ 22-ц/824/621/2022
У Х В А Л А

14 січня 2022 року місто Київ

справа № 752/25012/20

Київський апеляційний суд в складі колегії суддів судової палати з розгляду цивільних справ: головуючого судді: Борисової О.В.

суддів: Ратнікової В.М., Левенця Б.Б.

розглянув заявупредставника відповідача ОСОБА_1 - ОСОБА_2 про відвід колегії суддів Київського апеляційного суду у складі: головуючого судді: Борисової О.В., суддів: Ратнікової В.М., Левенця Б.Б. у справі за апеляційною скаргою представника відповідача ОСОБА_1 - ОСОБА_2 на рішення Голосіївського районного суду міста Києва від 29 січня 2021 року, ухвалене під головуванням судді Мазура Ю.Ю., у справі за позовом ОСОБА_3 до ОСОБА_1 про розірвання шлюбу, -

В С Т А Н О В И В:

У провадженні Київського апеляційного суду перебуває цивільна справа за апеляційною скаргою представника відповідача ОСОБА_1 - ОСОБА_2 на рішення Голосіївського районного суду міста Києва від 29 січня 2021 року у справі за позовом ОСОБА_4 до ОСОБА_1 про розірвання шлюбу.

Згідно протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 13 грудня 2021 року визначено колегію суддів для розгляду вказаної справи у складі: головуючий суддя: Борисова О.В., судді: Ратнікова В.М., Левенець Б.Б.

Ухвалою Київського апеляційного суду від 28 грудня 2021 року поновлено представнику відповідача ОСОБА_1 - ОСОБА_2 строк на апеляційне оскарження рішення Голосіївського районного суду міста Києва від 29 січня 2021 року.

Відкрито апеляційне провадження в даній справі.

Зупинено дію рішення Голосіївського районного суду міста Києва від 29 січня 2021 року до закінчення апеляційного розгляду справи.

04 січня 2022 року від представника позивача ОСОБА_3 - ОСОБА_5 надійшов відзив на апеляційну скаргу.

Ухвалою Київського апеляційного суду від 11 січня 2022 року у задоволенні клопотання представника відповідача ОСОБА_1 - ОСОБА_2 про розгляд справиу судовому засіданні з повідомленням (викликом) сторін відмовлено.

Призначено справу до розгляду в порядку (письмового) позовного провадження Київським апеляційним судом без повідомлення учасників справи.

13 січня 2022 року на адресу Київського апеляційного суду надійшла заява представника відповідача ОСОБА_1 - ОСОБА_2 про відвід колегії суддів Київського апеляційного суду у складі: головуючого судді: Борисової О.В., суддів: Ратнікової В.М., Левенця Б.Б. від розгляду вказаної справи.

Заяву обґрунтовувала тим, що наведені нею у заяві підстави відводу не стосуються процесуального не погодження апелянта з рішенням по справі, а відображають зміни позиції колегії суду та її правових підходів з моменту винесення ухвали від 28 грудня 2021 року до 11 січня 2022 року, що викликало обґрунтовані сумніви в упередженості суду.

Посилалася на те, що винесення колегією двох ухвал з проміжком часу чотирнадцять днів відрізняються в своїх мотивах, обґрунтуваннях, правовій позиції і аналізу справи та свідчать про сторонній вплив, що викликає сумнів в неупередженості та об`єктивності колегії суддів, адже позиція висловлена судом у першій і другій ухвалі змінилась.

Вказувала, що в ухвалі суду від 11 січня 2022 року суд зазначив, що «розглянув апеляційну скаргу представника відповідача», хоча рішення по справі ще не винесено і те, що суд встановив далі стосується не ухваленого рішення, а перегляду матеріалів в рамках підготовки її до розгляду.

Зазначала, що дана ухвала містить ряд порушень та не відповідає дійсним матеріалам справи, а тому апелянт вважає, що колегія у зв`язку неповним дослідженням матеріалів справи вже винесла протиправну ухвалі і це вплине в подальшому на винесене рішення.

Посилалася на те, що суд не відобразив того, що позивач подав до суду відзив на апеляційну скаргу, а тому вважає, що суд по суті після винесення ухвали від 28 грудня 2021 року чекав на отримання цих документів і по результату їх отримання повинен був призначити дату слухання справи. Це вказує на неналежне вивчення колегією матеріалів справи, що безпосередньо стосуються апеляційного перегляду.

Вказувала, що суд не зазначив, що апелянтом подавалось разом з апеляційною скаргою заява про встановлення строку на примирення та вважає, що суд не може його належно розглянути без заслуховування думки сторони.

Зазначала, що важливим є те, що апелянт подала апеляційну скаргу з мотивів, що суд першої інстанції не викликав її до суду, не дав можливості висловитись з цього приводу, не врахував наявність у сторін двох дітей і те, що одна дочка є інвалідом, позбавивши її таким чином гласності судового процесу та доступу до правосуддя.

Посилалася на те, що суд позбавляє апелянта доступу до правосуддя, гласності судового процесу та можливості бути почутою і явно діє в інтересах позивача, який вже попередньо розлучився з апелянтом без її на то відома і повідомлення.

Вказувала, що враховуючи те, що ухвала від 11 січня 2022 року не підлягає оскарженню і в подальшому рішення про розірвання шлюбу не оскаржується в касаційному суді суд прямо порушує права апелянта на звернення до суду та бути почутою в суді.

Розуміючи мотиви позивача та процесуальну позицію колегії викладену в ухвалі від 11 січня 2022 року, апелянт вважає, що ухвалення даною колегією законного рішення неможливо, а тому вона підлягає відведенню на підставі п.5 ст.36 ЦПК України.

Відповідно до ч.8 ст.40 ЦПК України суд вирішує питання про відвід судді без повідомлення учасників справи.

Таким чином, заява про відвід колегії суддів розглядається без повідомлення учасників справи за правилами ч.8 ст.40 ЦПК України.

Дослідивши матеріали справи та заяву про відвід, колегія суддів приходить до висновку про його необґрунтованість з огляду на наступне.

Статтею 36 ЦПК України визначено вичерпний перелік підстав відводу (самовідводу) судді і розширеному тлумаченню ця норма не підлягає.

Так, згідно з ст.36 ЦПК України суддя не може розглядати справу і підлягає відводу (самовідводу), якщо:

1) він є членом сім`ї або близьким родичем (чоловік, дружина, батько, мати, вітчим, мачуха, син, дочка, пасинок, падчерка, брат, сестра, дід, баба, внук, внучка, усиновлювач чи усиновлений, опікун чи піклувальник, член сім`ї або близький родич цих осіб) сторони або інших учасників судового процесу, або осіб, які надавали стороні або іншим учасникам справи правничу допомогу у цій справі, або іншого судді, який входить до складу суду, що розглядає справу;

2) він брав участь у справі як свідок, експерт, спеціаліст, перекладач, представник, адвокат, секретар судового засідання або надавав стороні або іншим учасникам справи правничу допомогу в цій чи іншій справі;

3) він прямо чи побічно заінтересований у результаті розгляду справи;

4) було порушено порядок визначення судді для розгляду справи;

5) є інші обставини, що викликають сумнів в неупередженості або об`єктивності судді.

Відповідно ч.3 ст.39 ЦПК України відвід має бути вмотивованим.

Європейський суд з прав людини вказав, що наявність безсторонності відповідно до пункту першого статті 6 Конвенції повинна визначатися за суб`єктивним та об`єктивним критеріями. Відповідно до суб`єктивного критерію беруться до уваги особисті переконання та поведінка окремого судді, тобто чи виявляв суддя упередженість або безсторонність у даній справі. Відповідно до об`єктивного критерію визначається, серед інших аспектів, чи забезпечував суд як такий та його склад відсутність будь-яких сумнівів у його безсторонності. Стосовно суб`єктивного критерію, особиста безсторонність суду презюмується, поки не надано доказів протилежного. Стосовно об`єктивного критерію, то це означає, що при вирішенні того, чи є у цій справі обґрунтовані причини побоюватися, що певний суддя був небезсторонній, позиція заінтересованої особи є важливою, але не вирішальною. Вирішальним же є те, чи можна вважати такі побоювання об`єктивно обґрунтованими (Білуха проти України, №33949/02, 49 - 52, від 09 листопада 2006 року).

За результатами розгляду заяви про відвід не встановлено будь-яких з вищенаведених обставин, які б давали підстави для сумніву в об`єктивності та неупередженості колегії суддів Київського апеляційного суду у складі: головуючого судді: Борисової О.В., суддів: Ратнікової В.М., Левенця Б.Б. при розгляді даної справи.

Заявляючи відвід, представник відповідача ОСОБА_1 - ОСОБА_2 вказувала на те, що заява про відвід не стосується процесуального не погодження апелянта з рішенням по справі, а відображають зміни позиції колегії суду та її правових підходів з моменту винесення ухвали від 28 грудня 2021 року до 11 січня 2022 року.

Разом з тим, як вбачається зі змісту заяви про відвід заявник фактично не погоджується з ухвалою Київського апеляційного суду від 11 січня 2022 року про призначення справи до розгляду в порядку (письмового) позовного провадження Київським апеляційним судом без повідомлення учасників справи.

Відповідно до ч.4 ст.36 ЦПК України незгода сторони з процесуальними рішеннями судді, рішення або окрема думка судді в інших справах, висловлена публічно думка судді щодо того чи іншого юридичного питання не може бути підставою для відводу.

Посилання заявника на те, що: суд не відобразив того, що позивач подав до суду відзив на апеляційну скаргу; не зазначив, що апелянтом подавалось разом з апеляційною скаргою заява про встановлення строку на примирення не є підставою для відводу колегії суддів, оскільки вказані доводи, на які посилається заявник не свідчать про існування обставин, які викликають сумнів у неупередженості та об`єктивності колегії суддів.

Обставини, покладені в основу заяви представника відповідача ОСОБА_1 - ОСОБА_2 про відвід колегії суддів Київського апеляційного суду у складі: головуючого судді: Борисової О.В., суддів: Ратнікової В.М., Левенця Б.Б., не свідчать про існування підстав, визначених у ст.ст.36, 37 ЦПК України, які викликають чи можуть викликати сумнів у неупередженості та об`єктивності суддів, а відтак колегія суддів вважає заявлений відвід необґрунтованим.

Відповідно до ч.3 ст.40 ЦПК України якщо суд доходить висновку про необґрунтованість заявленого відводу і заява про такий відвід надійшла до суду за три робочі дні (або раніше) до наступного засідання, вирішення питання про відвід здійснюється суддею, який не входить до складу суду, що розглядає справу, і визначається у порядку, встановленому частиною першою статті 33 цього Кодексу. Такому судді не може бути заявлений відвід.

Таким чином, питання про відвід колегії суддів відповідно до ч.3 ст.40 ЦПК України підлягає передачі на розгляд іншому судді, визначеному у порядку, встановленому частиною першою статті 33 ЦПК України.

Керуючись ст.ст.36, 40 ЦПК України, Київський апеляційний суд,-

У Х В А Л И В:

Справу передати для автоматизованого розподілу відповідно до ч.1 ст.33 ЦПК України з метою визначення судді для розгляду заяви про відвід.

Ухвала набирає законної сили з дня її постановлення та в касаційному порядку оскарженню не підлягає.

Головуючий:

Судді: