Ухвала

20 січня 2022 року

м. Київ

справа № 363/4124/15

провадження № 61-19791ск21

Верховний Суд у складі колегії суддів Третьої судової палати Касаційного цивільного суду: Фаловської І. М. (суддя-доповідач), Мартєва С. Ю., Сердюка В. В.,

розглянув касаційну скаргу ОСОБА_1 , в інтересах якого діє адвокат Ганенко Роман Андрійович, на постанову Київського апеляційного суду від 03 листопада 2021 року у справі за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_1 про звільнення самовільно зайнятої земельної ділянки; за зустрічним позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про звільнення самовільно зайнятої земельної ділянки,

ВСТАНОВИВ:

У вересні 2015 року ОСОБА_2 звернулася до суду з позовом

до ОСОБА_1 про звільнення самовільно зайнятої земельної ділянки.

У січні 2016 року ОСОБА_1 звернувся до суду із зустрічним позовом

до ОСОБА_2 про звільнення самовільно зайнятої земельної ділянки.

Рішенням Вишгородського районного суду Київської області від 18 вересня 2018 року у задоволенні позову ОСОБА_2 та зустрічного позову ОСОБА_1 відмовлено.

Постановою Київського апеляційного суду від 29 січня 2019 року апеляційну скаргу ОСОБА_2 задоволено. Рішення Вишгородського районного суду Київської області від 18 вересня 2018 року залишено без змін.

Постановою Верховного Суду від 15 травня 2019 року касаційну скаргу ОСОБА_2 задоволено частково. Постанову Київського апеляційного суду від 29 січня 2019 року у частині вирішення позовних вимог

ОСОБА_2 до ОСОБА_1 про звільнення самовільно зайнятої земельної ділянки скасовано, справу у цій частині передано на новий розгляд до Київського апеляційного суду.

Постановою Київського апеляційного суду від 13 серпня 2019 року апеляційну скаргу ОСОБА_2 задоволено. Рішення Вишгородського районного суду Київської області від 18 вересня 2018 року в частині вирішення позовних вимог ОСОБА_2 до ОСОБА_1 про звільнення самовільно зайнятої земельної ділянки скасовано та ухвалено в цій частині нове судове рішення, яким позов ОСОБА_2 задоволено.

Зобов`язано ОСОБА_1 відновити стан земельної ділянки

ОСОБА_2 загальною площею 0,0987 га, яка знаходиться за адресою: АДРЕСА_1 ,

з цільовим призначенням - для будівництва та обслуговування житлового будинку, господарських будівель і споруд, який існував до порушення її прав щодо володіння, користування та розпорядження спірною земельною ділянкою, шляхом приведення її у придатний для використання стан, включаючи знесення споруди - паркану, від поворотної точки межі паркану ОСОБА_1 - літери «Б» на північний захід до точки «В» - довжиною 6 м та від поворотної точки межі паркану - літери «Б» на південний схід до точки «А» довжиною 11,5 м з викорчовуванням фундаментних опорних стовпів паркану та повернути їй, як власнику 4,9 кв. м спірної земельної ділянки без паркану та їх залишків.

Вирішено питання про розподіл судових витрат.

Постановою Верховного Суду від 22 вересня 2021 року касаційну скаргу ОСОБА_1 задоволено. Постанову Київського апеляційного суду

від 13 серпня 2019 року скасовано, справу направлено на новий розгляд до суду апеляційної інстанції.

Оскаржуваною постановою Київського апеляційного суду від 03 листопада 2021 року апеляційну скаргу ОСОБА_2 задоволено. Рішення Вишгородського районного суду Київської області від 18 вересня 2018 року в частині вирішення позовних вимог ОСОБА_2 до ОСОБА_1 про звільнення самовільно зайнятої земельної ділянки скасовано та ухвалено в цій частині нове судове рішення, яким позов ОСОБА_2 задоволено.

Зобов`язано ОСОБА_1 відновити стан земельної ділянки

ОСОБА_2 загальною площею 0, 0987 га, яка знаходиться за адресою: АДРЕСА_1 ,

з цільовим призначенням - для будівництва та обслуговування житлового будинку, господарських будівель і споруд, який існував до порушення її прав щодо володіння, користування та розпорядження спірною земельною ділянкою, шляхом приведення її у придатний для використання стан, включаючи знесення споруди - паркану, від поворотної точки межі паркану ОСОБА_1 - літери «Б» на північний захід до точки «В» - довжиною 6 м та від поворотної точки межі паркану - літери «Б» на південний схід до точки «А» - довжиною 11,5 м з викорчовуванням фундаментних опорних стовпів паркану та повернути їй, як власнику, 4,9 кв. м. спірної земельної ділянки без паркану та його залишків.

Вирішено питання про розподіл судових витрат.

У грудні 2021 року до Верховного Суду надійшла касаційна скарга

ОСОБА_1 , в інтересах якого діє адвокат Ганенко Р. А., на постанову Київського апеляційного суду від 03 листопада 2021 року.

Ухвалою Верховного Суду від 13 грудня 2021 року касаційну скаргу залишено без руху та надано строк для усунення недоліків, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення цієї ухвали. Запропоновано заявнику уточнену редакцію касаційної скарги з посиланням на підставу (підстави) касаційного оскарження з визначенням конкретного пункту (пунктів) частини другої статті 389 ЦПК України та обґрунтуванням (мотивуванням) наявності цієї підстави (підстав), а також копії уточненої редакції касаційної скарги і доданих до неї матеріалів відповідно до кількості учасників справи. Попереджено про наслідки невиконання вимог вказаної ухвали.

У січні 2022 року до Верховного Суду на виконання вимог ухвали суду

від 13 грудня 2021 року від ОСОБА_1 , в інтересах якого діє адвокат Ганенко Р. А., надійшла уточнена касаційна скарга із зазначенням конкретних обов`язкових підстав касаційного оскарження судового рішення, визначених частиною другою статті 389 ЦПК України.

Отже, недоліки касаційної скарги, визначені в ухвалі Верховного Суду

від 13 грудня 2021 року, усунуті.

Касаційна скарга подана у передбачений законом строк та з дотриманням вимог статті 392 ЦПК України.

Підстави для відмови у відкритті касаційного провадження або повернення касаційної скарги відсутні.

Відповідно до частини першої статті 394 ЦПК України, одержавши касаційну скаргу, оформлену відповідно до вимог статті 392 цього Кодексу, колегія суддів у складі трьох суддів вирішує питання про відкриття касаційного провадження (про відмову у відкритті касаційного провадження).

Підстави касаційного оскарження судових рішень визначені у частині другій статті 389 ЦПК України.

Згідно з частиною восьмою статті 394 ЦПК України в ухвалі про відкриття касаційного провадження зазначаються підстава (підстави) відкриття касаційного провадження та строк для подання учасниками справи відзиву на касаційну скаргу. Якщо разом з касаційною скаргою подано заяви чи клопотання, суд в ухвалі про відкриття касаційного провадження встановлює строк, протягом якого учасники справи мають подати свої заперечення щодо поданих заяв чи клопотань, якщо інше не передбачено цим Кодексом.

У касаційній скарзі заявник посилається на пункт 4 частини другої

статті 389 ЦПК України (судове рішення оскаржується з підстав, передбачених частинами першою, третьою статті 411 цього Кодексу), а саме: суд необґрунтовано відхилив клопотання про витребування, дослідження або огляд доказів або інше клопотання (заяву) учасника справи щодо встановлення обставин, які мають значення для правильного вирішення справи (пункт 3 частини третьої статті 411 ЦПК України).

Отже, наведені в касаційній скарзі доводи містять підстави, передбачені частиною другою статті 389 ЦПК України, для відкриття касаційного провадження.

Також до касаційної скарги додано клопотання про зупинення виконання оскаржуваного судового рішення до закінчення його перегляду в касаційному порядку.

Клопотання мотивоване тим, що постановою Київського апеляційного суду від 03 листопада 2021 року зобов`язано ОСОБА_1 відновити стан земельної ділянки ОСОБА_2 загальною площею 0, 0987 га, яка знаходиться за адресою: АДРЕСА_1 , з цільовим призначенням - для будівництва та обслуговування житлового будинку, господарських будівель і споруд, який існував до порушення її прав щодо володіння, користування та розпорядження спірною земельною ділянкою, шляхом приведення її у придатний для використання стан, включаючи знесення споруди - паркану, від поворотної точки межі паркану ОСОБА_1 - літери «Б» на північний захід до точки «В» - довжиною 6 м та від поворотної точки межі паркану - літери «Б» на південний схід до точки «А» - довжиною 11,5 м з викорчовуванням фундаментних опорних стовпів паркану та повернути їй, як власнику, 4,9 кв. м. спірної земельної ділянки без паркану та його залишків.

Виконання оскаржуваної постанови Київського апеляційного суду

від 03 листопада 2021 року може спричини ОСОБА_1 значні збитки, оскільки фактично таке виконання вимагає проведення будівельних робіт щодо демонтажу частини існуючого паркану.

Відповідно до частини восьмої статті 394 ЦПК України за наявності клопотання особи, яка подала касаційну скаргу, суд у разі необхідності вирішує питання про зупинення виконання рішення (ухвали) суду або зупинення його дії.

Згідно з частиною першою статті 436 ЦПК України суд касаційної інстанції за заявою учасника справи або за своєю ініціативою може зупинити виконання оскарженого рішення суду або зупинити його дію (якщо рішення не передбачає примусового виконання) до закінчення його перегляду в касаційному порядку.

Отже, метою вирішення питання про зупинення виконання судового рішення або зупинення його дії є недопущення порушення прав, свобод та охоронюваних законом інтересів особи, яка подала касаційну скаргу, та інших осіб, які беруть участь у справі, якщо такі наслідки можуть настати у зв`язку з виконанням (дією) судового рішення.

З урахуванням завдань та основних засад цивільного судочинства, визначених частинами першою, третьою статті 2 ЦПК України, вирішуючи питання про зупинення виконання судового рішення або зупинення його дії, суд касаційної інстанції враховує необхідність у цьому, зокрема, у разі ймовірності утруднення повторного розгляду справи внаслідок можливого скасування судового рішення, забезпечення збалансованості інтересів сторін, запобігання порушенню прав осіб, які брали участь у справі, та які не брали такої участі, але рішенням суду вирішено питання про їх права, свободи чи обов`язки. Клопотання про зупинення виконання судового рішення або зупинення його дії має бути мотивованим та містити обґрунтовані підстави для зупинення виконання судового рішення, які підтверджені належними та допустимими доказами.

Зважаючи на характер спірних правовідносин та предмету спору, з метою забезпечення балансу інтересів сторін, запобігання порушенню прав осіб, які брали участь у справі, та враховуючи те, що наведені у клопотання ОСОБА_1 , в інтересах якого діє адвокат Ганенко Р. А., доводи

є мотивованими, Верховний Суд зробив висновок про необхідність зупинення виконання постанови Київського апеляційного суду

від 03 листопада 2021 року до закінчення її перегляду в касаційному порядку.

Згідно з частиною першою статті 402 ЦПК України у суді касаційної інстанції скарга розглядається за правилами розгляду справи судом першої інстанції в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення учасників справи з урахуванням статті 400 цього Кодексу.

У разі необхідності учасники справи можуть бути викликані для надання пояснень у справі.

Керуючись статтями 389, 394, 395, 402, 436 ЦПК України, Верховний Суд у складі колегії суддів Третьої судової палати Касаційного цивільного суду

УХВАЛИВ:

Клопотання ОСОБА_1 , в інтересах якого діє адвокат Ганенко Роман Андрійович, про зупинення виконання судового рішення задовольнити.

Зупинити виконання постанови Київського апеляційного суду

від 03 листопада 2021 року до закінчення її перегляду в касаційному порядку.

Відкрити касаційне провадження у даній справі.

Витребувати з Вишгородського районного суду Київської області цивільну справу № 363/4124/15-ц за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_1 про звільнення самовільно зайнятої земельної ділянки; за зустрічним позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про звільнення самовільно зайнятої земельної ділянки.

Надіслати учасникам справи копії касаційної скарги та доданих до неї документів, роз`яснити їм право подати відзив на касаційну скаргу, який за формою і змістом має відповідати вимогам статті 395 ЦПК України, у строк, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення цієї ухвали.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Судді: І. М. Фаловська

С. Ю. Мартєв

В. В. Сердюк