20.01.2022
Справа № 2024/3608/12
Провадження № 2-во/642/12/22
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

20 січня 2022 року головуючий суддя Ленінського районного суду м.Харкова Грінчук О.П., за участю секретаря Мотора В.В., розглянувши у відкритому судовому засіданні заяву ОСОБА_1 про виправлення описки,

в с т а н о в и в:

До суду надійшла вказана заява, в якій заявник просила суд виправити описку у рішенні суду від 19.07.2012 у справі №2024/3608/12 за її позовом про розірвання шлюбу, а саме, зазначила, що вказаним рішенням було розірвано її другий шлюб, однак, при ухваленні рішення суд зазначив про зміну їй прізвища на дошлюбне « ОСОБА_2 », яке вона мала до укладення першого шлюбу. Однак, заявник просить суд виправити помилку та зазначити про повернення їй дошлюбного прізвища, яке було в неї на момент укладання саме другого шлюбу, який було розірвано рішенням суду від 19.07.2012 « ОСОБА_3 ».

На підставі ч.2 ст. 269 ЦПК України суд вважає можливим розглянути питання про виправлення описки без повідомлення учасників справи.

Згідно ч.2 ст. 247 ЦПК України, фіксування судового засідання технічними засобами не здійснювалось.

Дослідивши матеріали справи, суд прийшов до наступного.

У відповідності до ч.1 ст. 269 ЦПК України, суд може з власної ініціативи або за заявою учасників справи виправити допущені в рішенні чи ухвалі описки чи арифметичні помилки.

КЦС роз`яснив, що описка - це зроблена судом механічна (мимовільна, випадкова) граматична помилка в рішенні, яка допущена під час його письмово-вербального викладу (помилка у правописі, у розділових знаках тощо). Виправленню підлягають лише ті описки, які мають істотний характер. До таких належать написання прізвищ та імен, адрес, зазначення дат та строків тощо. Суд зауважив, що не є опискою граматичні помилки, які не спотворюють текст судового рішення та не призводять до його невірного сприйняття: неправильне розташування розділових знаків, невірні відмінки слів, застосування русизмів та діалектизмів тощо. Вирішуючи питання про виправлення описок чи арифметичних помилок, допущених у судовому рішенні, суд не має права змінювати зміст судового рішення, а лише усуває такі неточності, які впливають на можливість реалізації судового рішення чи його правосудності. (постанова КЦС від 21.07.2020 у справі № 521/1074/17)

При цьому, не дозволяється під виглядом виправлення недоліків судового рішення вносити будь-які зміни до його змісту, зокрема, змінювати висновки та мотиви судового рішення.

Як вбачається із заяви, заявник просить суд виправити описку в резолютивній частині рішення, яка не є механічною граматичною помилкою, та яка фактично змінює рішення суду.

При цьому, як вбачається з абзаців 2, 8 мотивувальної частини рішення суду від 19.07.2012, позивач в судове засідання з`явилась та виявила бажання після розірвання шлюбу змінити своє прізвище на дівоче « ОСОБА_2 ». Вказане рішення набрало законної сили та не оскаржувалось.

На підставі викладеного, в задоволенні заяви ОСОБА_1 про виправлення описки в рішенні суду необхідно відмовити.

Керуючись ст.ст. 247, 269 ЦПК України, суд, -

ухвалив:

В задоволенні заяви ОСОБА_1 про виправлення описки - відмовити.

Ухвала суду може бути оскаржена до Харківського апеляційного суду через Ленінський районний суд м.Харкова шляхом подачі апеляційної скарги в 15-денний строк з дня її проголошення.

Головуючий