Справа №766/579/22
УХВАЛА

про залишення позовної заяви без руху

17 січня 2022 року м. Херсон

Суддя Херсонського міського суду Херсонської області Ус О.В., розглянувши матеріали цивільної справи за позовом Колективного підприємства «Комплексний відділ будівельного проектування КВБП" до Управління з питань державного архітектурно-будівельного контролю Херсонської міської ради, третя особа: Суворовський відділ державної виконавчої служби у м.Херсоні Південного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м.Одеса) про визнання постанови такою, що не підлягає виконанню,-

В С Т А Н О В И В:

14 січня 2022 року до суду надійшла позовна заява Колективного підприємства «Комплексний відділ будівельного проектування КВБП" до Управління з питань державного архітектурно-будівельного контролю Херсонської міської ради, третя особа: Суворовський відділ державної виконавчої служби у м.Херсоні Південного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м.Одеса) про визнання постанови такою, що не підлягає виконанню.

Суд, ознайомившись з вказаною заявою, встановив, що вона не відповідає вимогам ст. 175 ЦПК України, а саме не містить в порушення вимог частини третьої:

- пункт 4 - передбачений законом чи договором, або інший спосіб (способи) захисту прав та інтересів, який не суперечить закону і який позивач просить суд визначити у рішенні;

- пункт 9 - попередній (орієнтовний) розрахунок суми судових витрат, які позивач поніс і які очікує понести у зв`язку із розглядом справи;

- пункт 10 - підтвердження позивача про те, що ним не подано іншого позову (позовів) до цього ж відповідача (відповідачів) з тим самим предметом та з тих самих підстав.

Позовна заява подана в порядку ЦПК України, але позовні вимоги не пов`язані з порушенням цивільних прав.

Критеріями розмежування судової юрисдикції, тобто передбаченими законом умовами, за яких певна справа підлягає розгляду за правилами того чи іншого виду судочинства, є суб`єктний склад правовідносин, предмет спору та характер спірних матеріальних правовідносин у їх сукупності. Крім того, таким критерієм може бути пряма вказівка в законі на вид судочинства, у якому розглядається визначена категорія справ.

Критеріями відмежування справ цивільної юрисдикції від інших є, по-перше, наявність спору щодо захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів у будь-яких правовідносинах, крім випадків, коли такий спір вирішується за правилами іншого судочинства, а, по-друге, спеціальний суб`єктний склад цього спору, в якому однією із сторін є, як правило, фізична особа.

Предметна юрисдикція це розмежування компетенції цивільних, кримінальних, господарських та адміністративних судів. Кожен суд має право розглядати і вирішувати тільки ті справи (спори), які віднесені до їх відання законодавчими актами, тобто діяти в межах встановленої компетенції.

При визначенні предметної юрисдикції справ суди повинні виходити із суті права та/або інтересу, за захистом якого звернулася особа, заявлених вимог, характеру спірних правовідносин, змісту та юридичної природи обставин у справі.

Згідно із частиною першою статті 19 ЦПК України суди розглядають у порядку цивільного судочинства справи, що виникають, зокрема, з цивільних та інших правовідносин, крім справ, розгляд яких здійснюється в порядку іншого судочинства.

У частині першій статті 1 ЦК України зазначено, що цивільним законодавством регулюються особисті немайнові та майнові відносини (цивільні відносини), засновані на юридичній рівності, вільному волевиявленні, майновій самостійності їх учасників.

Згідно з частиною першою статті 2 ЦПК України завданням цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави.

Разом з тим, за приписами частини першої статті 2 Кодексу адміністративного судочинства України завданням адміністративного судочинства є справедливе, неупереджене та своєчасне вирішення судом спорів у сфері публічно-правових відносин.

Згідно з пунктом 1 частини першої статті 4 КАС України адміністративна справа це переданий на вирішення адміністративного суду публічно-правовий спір.

Публічно-правовий спір це спір, у якому, зокрема, хоча б одна сторона здійснює публічно-владні управлінські функції, в тому числі на виконання делегованих повноважень, і спір виник у зв`язку із виконанням або невиконанням такою стороною зазначених функцій (пункт 2 частини першої статті 4 КАС України).

Публічно-правовий характер спору визначається тим, що вказані суб`єкти наділені владно-управлінськими повноваженнями у сфері реалізації публічного інтересу.

Характерною ознакою публічно-правових спорів є сфера їх виникнення публічно-правові відносини, тобто передбачені нормами публічного права суспільні відносини, що виражаються у взаємних правах та обов`язках їх учасників у різних сферах діяльності суспільства, зокрема пов`язаних з реалізацією публічної влади.

Публічно-правовим вважається також спір, який виник з позовних вимог, що ґрунтуються на нормах публічного права, де держава в особі відповідних органів виступає щодо громадянина не як рівноправна сторона у правовідносинах, а як носій суверенної влади, який може вказувати або забороняти особі певну поведінку, надавати дозвіл на передбачену законом діяльність тощо.

Суб`єкт владних повноважень це орган державної влади, орган місцевого самоврядування, їхня посадова чи службова особа, інший суб`єкт при здійсненні ними владних управлінських функцій на основі законодавства, у тому числі на виконання делегованих повноважень (пункт 7 частини першої статті 4 КАС України).

Згідно з пунктом 5 частини першої статті 19 КАС України юрисдикція адміністративних судів поширюється на справи у публічно-правових спорах, зокрема, за зверненням суб`єкта владних повноважень у випадках, коли право звернення до суду для вирішення публічно-правового спору надано такому суб`єкту законом.

Відповідно до ч.1 статті 41 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» державний архітектурно-будівельний контроль - це сукупність заходів, спрямованих на дотримання замовниками, проектувальниками, підрядниками та експертними організаціями вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм і правил під час виконання підготовчих та будівельних робіт.

Спори, які виникають за участю суб`єкта владних повноважень з метою реалізації у спірних відносинах наданих йому законодавством владних управлінських функцій, є публічно-правовими.

Враховуючи викладене, виниклий між учасниками справи спір не пов`язаний з вирішенням питання щодо майнового права, а є публічно-правовим, оскільки виник за участю суб`єкта владних повноважень, який реалізовував у спірних правовідносинах надані йому чинним законодавством владні управлінські функції стосовно виявлення фактів порушення закону у сфері містобудівної діяльності та усунення порушень шляхом скасування незаконної державної реєстрації права власності на об`єкт нерухомого майна.

Суд вважає за необхідне звернути увагу позивача, на те, що у правовідносинах, які склалися у позивача з відповідачем та у позивача з третьою особою, існує встановлений законом порядок спосіб захисту прав в порядку адміністративного судочинства, відповідно до наданого позивачем обґрунтування:

- за позовом до Управління з питань державного архітектурно-будівельного контролю Херсонської міської ради про скасування постанови про визнання протиправною та скасування постанови про накладення штрафу у сфері містобудівної діяльності, оскільки предметом спору у справі є постанова органу державного архітектурно-будівельного контролю, якою позивача притягнуто до відповідальності саме за правопорушення у сфері містобудівної діяльності на підставі норм спеціального Закону України «Про відповідальність за правопорушення у сфері містобудівної діяльності» (надане позивачем обґрунтування свідчить про незгоду з діями посадової особи відповідача, а Управління є суб`єктом владних повноважень, який реалізує публічно-владні управлінські функцій на підставі законодавства, що серед іншого, виражаються у праві накладення штрафів в межах та відповідно до вимог, визначених Законом України «Про регулювання містобудівної діяльності»);

або

- за позовом до Суворовського відділу державної виконавчої служби у м.Херсоні Південного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м.Одеса) про визнання протиправною та скасування постанови про відкриття виконавчого провадження, якщо позивач обре спосіб захисту на який він посилається у цьому позові щодо протиправності дій виконавчої служби, якою прийнято до виконання документ з порушенням строку пред`явлення до виконання.

Таким чином, позивач фактично оскаржує дії як відповідача, так і третьої особи, які вчиненні ними при виконанні наданих їм чинним законодавством владних управлінських функцій.

Слід додатково звернути увагу позивача, що за приписами ст. 20 ЦПК України не допускається об`єднання в одне провадження вимог, які підлягають розгляду за правилами різних видів судочинства, а обґрунтування позову пов`язано саме не з порушенням цивільних прав, а з визнанням протиправними дій суб`єктів владних повноважень.

Також розмір ставки судового збору за подання позовної заяви немайнового характеру юридичною особою складає 1 розмір прожиткового мінімуму для працездатних осіб, тобто з 01.01.2022 року розмір судового збору за подання позовної заяви немайнового характеру юридичною особою - 2481 грн., тоді як позивачем сплачено судовий збір в розмірі 996,40 грн.

Таким чином, в порушення вимог ч.4 ст. 177 ЦПК України до зави не доданий документ, що підтверджує сплату судового збору у встановленому порядку та розмірі.

У відповідності до ч.1 та ч.2 ст.185 ЦПК України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175 і 177 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху. В ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

Враховуючи вищевикладене, позивачу слід усунути вказані недоліки позовної заяви шляхом приведення позовної заяви у відповідність до вимог ст. 175, 177 ЦПК України, викладення обставин порушення цивільних прав, якщо такі порушені.

Якщо позивач відповідно до ухвали суду у встановлений строк виконає вимоги, визначені в ухвалі суду, позовна заява вважається поданою в день первісного її подання до суду. Якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, заява вважається неподаною і повертається позивачеві, що встановлено положеннями частини 3 ст. 185 ЦПК України, що не позбавляє позивача повторного звернення до суду.

Керуючись ст. 83, 84, 95,175,177,185, 260 ЦПК України, суддя

УХВАЛИВ:

Позовну заяву Колективного підприємства «Комплексний відділ будівельного проектування КВБП" до Управління з питань державного архітектурно-будівельного контролю Херсонської міської ради, третя особа: Суворовський відділ державної виконавчої служби у м.Херсоні Південного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м.Одеса) про визнання постанови такою, що не підлягає виконанню залишити без руху, надавши позивачу строк у п`ять днів, з дня отримання копії ухвали, для усунення зазначених у цій заяві недоліків.

У разі невиконання ухвали суду в зазначений строк позовну заяву вважати неподаною та повернути позивачеві зі всіма доданими до неї документами.

Ухвала оскарженню не підлягає.

СуддяО. В. Ус