Номер справи 623/150/22
Номер провадження 2-з/623/3/2022
УХВАЛА

іменем України

21 січня 2022 року Суддя Ізюмського міськрайонного суду Харківської області Бєссонова Т.Д., розглянувши у м. Ізюм матеріали заяви ОСОБА_1 , заінтересовані особи: Державне підприємство «Сетам», Ізюмський відділ державної виконавчої служби в Ізюмському районі Харківської області Східного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м.Харків) про забезпечення доказів до подачі позовної заяви, -

ВСТАНОВИВ:

20.01.2022 року ОСОБА_1 звернувся до суду з заявою про забезпечення доказів до подачі позовної заяви, заінтересовані особи: Державне підприємство «Сетам», Ізюмський відділ державної виконавчої служби в Ізюмському районі Харківської області Східного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м.Харків), в якій просить заборонити Державному підприємству «Сетам» (код 39958500, місцезнаходження 01001, м. Київ, Шевченківський, вулиця Стрілецька, 4-6) проведення електронних торгів (аукціону) з реалізації належного ОСОБА_1 майна, а саме: лот 506137 - ІПОТЕКА, Житловий будинок з господарськими будівлями та спорудами загальною площею 342,4 м. кв. та земельна ділянка площею 0,25 га к/н :01:001:0075 за адресою: АДРЕСА_1 , дата аукціону 31 січня 2022 року, в рамках виконавчого провадження № 55973291, вказуючи, що ніяких договорів (чи угод про зміни в договорі), якими б вносилися зміни в частині продовження строків виконання зобов`язань та/або зменшення розміру процентів, штрафних санкцій, після 1 травня 2021 року між ОСОБА_1 та стягувачем Публічним акціонерним товариством акціонерний банк "Укргазбанк" не укладалось. Житловий будинок з господарськими будівлями та спорудами загальною площею 342,4 кв.м. та земельна ділянка площею 0,25 га к/н :01:001:0075 за адресою: АДРЕСА_1 є єдиним об`єктом нерухомого майна, яке йому належить на праві власності. Іншого нерухомого майна не має. Вважає, що такий спосіб реалізація предмету іпотеки заборонений законодавством України, оскільки це нерухоме майно знаходиться в населеному пункті, який входить до Переліку населених пунктів, на території яких здійснювалася антитерористична операція.

Заява обґрунтована тим, що невжиття заходів забезпечення позову може утруднити чи зробити неможливим виконання рішення суду.

Суд, дослідивши заяву про забезпечення позову, вважає, що остання відповідає вимогам статті 151 ЦПК України та підлягає задоволенню з наступних підстав.

Відповідно до статті 149 ЦПК України суд за заявою учасника справи має право вжити передбачені статтею 150 ЦПК України заходи забезпечення. Забезпечення позову допускається на будь-якій стадії розгляду справи, якщо невжиття таких заходів може істотно ускладнити чи унеможливити виконання рішення суду або ефективний захист, або поновлення порушених чи оспорюваних прав або інтересів позивача, за захистом яких він звернувся або має намір звернутися до суду.

Метою забезпечення позову є вжиття судом, у провадженні якого знаходиться справа, заходів щодо охорони матеріально-правових інтересів позивача від можливих недобросовісних дій із боку відповідача з тим, щоб забезпечити позивачу реальне та ефективне виконання судового рішення, якщо воно буде прийняте на користь позивача, в тому числі задля попередження потенційних труднощів у подальшому виконанні такого рішення.

Положеннями частина першої статті 150 ЦПК України визначено, що позов забезпечується: 1) накладенням арешту на майно та (або) грошові кошти, що належать або підлягають передачі або сплаті відповідачеві і знаходяться у нього чи в інших осіб; 1-1) накладенням арешту на активи, які є предметом спору, чи інші активи відповідача, які відповідають їх вартості, у справах про визнання необґрунтованими активів та їх стягнення в дохід держави; 2) забороною вчиняти певні дії; 3) встановленням обов`язку вчинити певні дії, у разі якщо спір виник із сімейних правовідносин; 4) забороною іншим особам вчиняти дії щодо предмета спору або здійснювати платежі, або передавати майно відповідачеві чи виконувати щодо нього інші зобов`язання; 5) зупиненням продажу арештованого майна, якщо подано позов про визнання права власності на це майно і про зняття з нього арешту; 6) зупиненням стягнення на підставі виконавчого документа, який оскаржується боржником у судовому порядку; 8) зупиненням митного оформлення товарів чи предметів; 9) арештом морського судна, що здійснюється для забезпечення морської вимоги; 10) іншими заходами у випадках, передбачених законами, а також міжнародними договорами, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України.

Згідно із частиною третьою статті 150 ЦПК України заходи забезпечення позову, крім арешту морського судна, що здійснюється для забезпечення морської вимоги, мають бути співмірними із заявленими позивачем вимогами.

У пункті 4 постанови Пленуму Верховного Суду України №9 від 22 грудня 2006 року «Про практику застосування судами цивільного процесуального законодавства при розгляді заяв про забезпечення позову» роз`яснено, що розглядаючи заяву про забезпечення позову, суд (суддя) має з урахуванням доказів, наданих позивачем на підтвердження своїх вимог, пересвідчитися, зокрема, в тому, що між сторонами дійсно виник спір та існує реальна загроза невиконання чи утруднення виконання можливого рішення суду про задоволення позову; з`ясувати обсяг позовних вимог, дані про особу відповідача, а також відповідність виду забезпечення позову, який просить застосувати особа, котра звернулася з такою заявою, позовним вимогам.

Вирішуючи питання про забезпечення позову, суд має брати до уваги інтереси не тільки позивача, а й інших осіб, права яких можуть бути порушені у зв`язку із застосуванням відповідних заходів.

Цивільний процесуальний закон не зобов`язує суд при розгляді питань про забезпечення позову перевіряти обставини, які мають значення для справи, а лише запобігає ситуації, при якій може бути утруднено чи стане неможливим виконання рішення у разі задоволення позову. Види забезпечення позову застосовуються для того, щоб гарантувати виконання можливого рішення суду, а таке рішення може бути постановлено тільки відповідно до заявлених позовних вимог.

В статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод закріплено право особи на звернення до суду на вирішення його спору.

ЄСПЛ у рішенні від 20 липня 2004 року у справі «Шмалько проти України» вказав, що право на виконання судового рішення є складовою права на судовий захист, передбаченого статтею 6 Конвенції, для цілей якої виконання рішення, ухваленого будь-яким судом, має розцінюватися як складова частина судового розгляду (пункт 43).

Згідно ч. 1 ст. 1 Закону України «Про виконавче провадження», виконавче провадження як завершальна стадія судового провадження і примусове виконання судових рішень та рішень інших органів (посадових осіб) (далі - рішення) - сукупність дій визначених у цьому Законі органів і осіб, що спрямовані на примусове виконання рішень і проводяться на підставах, у межах повноважень та у спосіб, що визначені Конституцією України, цим Законом, іншими законами та нормативно-правовими актами, прийнятими відповідно до цього Закону, а також рішеннями, які відповідно до цього Закону підлягають примусовому виконанню.

Згідно п. 7 ст. 51 Закону України «Про виконавче провадження», примусове звернення стягнення на предмет іпотеки здійснюється виконавцем з урахуванням положень Закону України «Про іпотеку».

Згідно частин 1 ст. 33 Закону України «Про іпотеку», у разі невиконання або неналежного виконання боржником основного зобов`язання іпотекодержатель вправі задовольнити свої вимоги за основним зобов`язанням шляхом звернення стягнення на предмет іпотеки. Право іпотеко держателя на звернення стягнення на предмет іпотеки також виникає з підстав, встановлених статтею 12 цього Закону. Звернення стягнення на предмет іпотеки здійснюється на підставі рішення суду, виконавчого напису нотаріуса або згідно з договором про задоволення вимог іпотекодержателя.

Згідно ч. 1 ст. 41 Закону України «Про іпотеку», реалізація предмета іпотеки, на який звертається стягнення за рішенням суду або за виконавчим написом нотаріуса, проводиться, якщо інше не передбачено рішенням суду, шляхом продажу на прилюдних торгах у межах процедури виконавчого провадження, передбаченої Законом України «Про виконавче провадження», з дотриманням вимог цього Закону.

Враховуючи викладене, суд вбачає, що існує реальна загроза невиконання чи утруднення виконання можливого рішення суду, запропоновані позивачем заходи забезпечення позову є обґрунтованими, а тому підлягають задоволенню.

Керуючись ст. ст. 149, 150, 151 ЦПК України, -

У Х В А Л И В :

Заяву ОСОБА_1 , заінтересовані особи: Державне підприємство «Сетам», Ізюмський відділ державної виконавчої служби в Ізюмському районі Харківської області Східного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м.Харків) про забезпечення доказів до подачі позовної заяви - задовольнити.

Заборонити Державному підприємству «Сетам» (, місцезнаходження: 01001, м. Київ, вулиця Стрілецька, будинок 4-б) проведення електронних торгів (аукціону) з реалізації належного ОСОБА_1 майна, а саме: лот 506137 - ІПОТЕКА, Житловий будинок з господарськими будівлями та спорудами, загальною площею 342,4 кв.м. та земельна ділянка площею 0,25 га, кадастровий номер :01:001:0075 за адресою: АДРЕСА_1 , дата аукціону 31 січня 2022 року, в рамках виконавчого провадження № 55973291.

Ухвала підлягає негайному виконанню з дня її постановлення незалежно від її оскарження.

Копію ухвали про забезпечення позову одночасно з направленням заявнику направляється судом для негайного виконання всім особам, яких стосуються заходи забезпечення позову і яких суд може ідентифікувати, а також відповідним державним та іншим органам для вжиття відповідних заходів.

Роз`яснити заявнику, що у разі подання заяви про забезпечення позову до подання позовної заяви заявник повинен пред`явити позов протягом десяти днів з дня постановлення ухвали про забезпечення позову.

З текстом ухвали можна ознайомитись в Єдиному державному реєстрі судових рішень за посиланням http://reyestr.court.gov.ua.

Апеляційна скарга на ухвалу суду подається до Харківського апеляційного суду протягом 15 днів з дня її проголошення.

Оскарження ухвали про забезпечення позову не зупиняє її виконання, а також не перешкоджає подальшому розгляду справи.

Суддя: Т. Д. Бєссонова