У х в а л а

21 січня 2022 року

м. Київ

справа № 500/4618/16-ц

провадження № 61-2953ск21

Верховний Суд у складі судді Третьої судової палати Касаційного цивільного суду Ігнатенка В. М.,

розглянув клопотання ОСОБА_1 про роз`яснення ухвали Верховного Суду від 01 червня 2021 року та передачу справи на розгляд Великої Палати Верховного Суду в справі за позовом акціонерного товариства «ОТП Банк» до ОСОБА_1 , ОСОБА_2 про стягнення заборгованості за кредитним договором, та за зустрічним позовом ОСОБА_1 до акціонерного товариства «ОТП Банк» про визнання недійсним кредитного договору та застосування наслідків його недійсності,

В с т а н о в и в:

21 лютого 2021 року ОСОБА_1 подала до Верховного Суду касаційну скаргу на рішення Ізмаїльського міськрайонного суду від 05 червня 2019 року та постанову Одеського апеляційного суду від 22 грудня 2020 року.

У касаційній скарзі вона просила скасувати рішення Ізмаїльського міськрайонного суду від 05 червня 2019 року та постанову Одеського апеляційного суду від 22 грудня 2020 року в частині задоволення первісного позову про стягнення заборгованості та відмови у задоволенні зустрічного позову і ухвалити в цій частині нове рішення, яким у задоволенні первісного позову відмовити, а зустрічний позов задовольнити.

Відповідно до протоколу автоматизованого розподілу справ між суддями для розгляду справи визначено суддю-доповідача Ігнатенка В. М.

Ухвалою Верховного Суду від 01 березня 2021 року залишено без руху касаційну скаргу ОСОБА_1 на рішення Ізмаїльського міськрайонного суду від 05 червня 2019 року та постанову Одеського апеляційного суду від 22 грудня 2020 року і надано для усунення недоліків строк до 30 березня 2021 року, але який не міг перевищувати десяти днів з дня вручення цієї ухвали.

Згідно з довідкою, складеною начальником відділу забезпечення функціонування автоматизованої системи та електронного суду на електронну пошту Касаційного цивільного суду у складі Верховного Суду 12 квітня 2021 року надійшло клопотання від ОСОБА_1 про звільнення її від сплати судового збору, яке не містило підпису (електронного цифрового підпису) особи, яка її подала.

Ухвалою Верховного Суду від 01 червня 2021 року зазначене клопотання ОСОБА_1 про звільнення від сплати судового збору повернено заявнику без розгляду відповідно до частини четвертої статті 183 ЦПК України.

Ухвалою Верховного Суду від 07 червня 2021 року касаційну скаргу ОСОБА_1 на рішення Ізмаїльського міськрайонного суду від 05 червня 2019 року та постанову Одеського апеляційного суду від 22 грудня 2020 року в справі за позовом АТ «ОТП Банк» до ОСОБА_1 , ОСОБА_2 про стягнення заборгованості за кредитним договором, та за зустрічним позовом ОСОБА_1 до АТ «ОТП Банк» про визнання недійсним кредитного договору та застосування наслідків його недійсності, визнано неподаною та повернено.

11 січня 2022 року до Верховного Суду від ОСОБА_1 надійшло клопотання про роз`яснення ухвали Верховного Суду від 01 червня 2021 року та передачу справи на розгляд Великої Палати Верховного Суду, в якому заявник просить роз`яснити зміст зазначеної ухвали щодо підстав повернення її клопотання про звільнення від сплати судового збору без розгляду. Зазначає, що зміст ухвали є незрозумілим, тому просить викласти текст судового рішення у більш ясній та чіткій формі. Крім того, у зв`язку з різними правовими висновками у подібних правовідносинах просить вирішити питання про передачу справи до Великої Палати Верховного Суду.

Клопотання не підлягають задоволенню з таких підстав.

Відповідно до статті 271 ЦПК України за заявою учасників справи, державного виконавця, приватного виконавця суд роз`яснює судове рішення, яке набрало законної сили, не змінюючи змісту судового рішення. Подання заяви про роз`яснення судового рішення допускається, якщо судове рішення ще не виконане або не закінчився строк, протягом якого рішення може бути пред`явлене до примусового виконання. Суд розглядає заяву про роз`яснення судового рішення у порядку, в якому було ухвалено відповідне судове рішення, протягом десяти днів з дня її надходження. У разі необхідності суд може викликати учасників справи, державного чи приватного виконавця в судове засідання. Неприбуття у судове засідання осіб, які були належним чином повідомлені про дату, час та місце судового засідання, не перешкоджає розглядові заяви про роз`яснення рішення. Про роз`яснення або відмову у роз`ясненні судового рішення суд постановляє ухвалу.

За змістом зазначеної статті незрозумілим є рішення суду, в якому припускається декілька варіантів тлумачення, а підставою для його роз`яснення є утруднення чи неможливість його виконання.

Ухвалою Верховного Суду від 01 червня 2021 року клопотання ОСОБА_1 про звільнення від сплати судового збору повернено заявнику без розгляду на підставі частини четвертої статті 183 ЦПК України, тобто у зв`язку з відсутністю в поданому клопотанні електронного цифрового підпису особи, яка його подала. Ця ухвала суду касаційної інстанції не підлягає примусовому виконанню.

Роз`яснення судового рішення суду можливе тоді, коли воно не містить недоліків, що можуть бути усунені лише ухваленням додаткового рішення, а є незрозумілим, що ускладнює його реалізацію. Зазначене питання розглядається судом, що ухвалив рішення, і в ухвалі суд викладає більш повно та ясно ті частини рішення, розуміння яких викликає труднощі, не вносячи змін у суть рішення і не торкаючись питань, які не були предметом судового розгляду. Якщо фактично порушено питання про зміну рішення або внесення в нього нових даних, у тому числі й роз`яснення мотивів ухваленого рішення, суд ухвалою відмовляє в роз`ясненні рішення.

Отже, головною підставою для роз`яснення рішення є його незрозумілість, що ускладнює виконання.

Судове рішення, яке просить роз`яснити ОСОБА_1 , є зрозумілим, не допускає кількох варіантів тлумачення, а тому не підлягає роз`ясненню в порядку статті 271 ЦПК України.

Враховуючи наведене, у задоволенні клопотання заявника про роз`яснення ухвали Верховного Суду від 01 червня 2021 року необхідно відмовити.

Щодо клопотання ОСОБА_1 про передачу справи на розгляд Великої Палати Верховного Суду необхідно зазначити наступне.

Порядок передачі справи до Великої Палати Верховного Суду передбачено у частинах третій - шостій статті 403 ЦПК України. При цьому саму норму наведено у параграфі 3 глави 2 розділу V «Касаційний розгляд» ЦПК України. У ній передбачено, що після відкриття касаційного провадження, підготовки справи до касаційного розгляду та попереднього розгляду справи до Великої Палати Верховного Суду передається відповідна цивільна справа.

Аналіз наведених норми дає підстави для висновку, що клопотання про передачу справи на розгляд Великої Палати Верховного Суду вирішується у разі відкриття Верховним Судом касаційного провадження у справі.

Наведена правова позиція вже була викладена Верховним Судом в ухвалах від 07 грудня 2021 року у справі № 521/4610/13-ц, від 23 грудня 2021 року у справі № 296/3243/20.

Касаційна скарга ОСОБА_1 на рішення Ізмаїльського міськрайонного суду від 05 червня 2019 року та постанову Одеського апеляційного суду від 22 грудня 2020 року в справі за позовом АТ «ОТП Банк» до ОСОБА_1 , ОСОБА_2 про стягнення заборгованості за кредитним договором, та за зустрічним позовом ОСОБА_1 до АТ «ОТП Банк» про визнання недійсним кредитного договору та застосування наслідків його недійсності, визнана неподаною та повернена.

Отже, у задоволенні клопотання ОСОБА_1 про передачу справи на розгляд Великої Палати Верховного Суду також необхідно відмовити.

На підставі наведеного, керуючись статтями 271 ЦПК України,

У х в а л и в:

Відмовити у задоволенні клопотанняОСОБА_1 про роз`яснення ухвали Верховного Суду від 01 червня 2021 року та передачу справи на розгляд Великої Палати у справі за позовом акціонерного товариства «ОТП Банк» до ОСОБА_1 , ОСОБА_2 про стягнення заборгованості за кредитним договором, та за зустрічним позовом ОСОБА_1 до акціонерного товариства «ОТП Банк» про визнання недійсним кредитного договору та застосування наслідків його недійсності.

Суддя В. М. Ігнатенко