Справа №:755/9461/21
Провадження №: 2/755/4936/21
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"13" січня 2022 р. Дніпровський районний суд м. Києва у складі:

головуючого судді Виниченко Л.М.,

при секретарі Ганжа Д.О.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду клопотання представника позивача ОСОБА_1 ОСОБА_2 про прийняття до розгляду заяви про збільшення позовних вимог та приєднання доказів до матеріалів справи,-

у с т а н о в и в:

В провадженні Дніпровського районного суду м. Києва знаходиться цивільна справа № 755/9461/21 за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_3 , треті особи: Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку «Миколи Лебедєва 4/39-А», ОСОБА_4 про відшкодування матеріальної та моральної шкоди завданої внаслідок залиття квартири.

В судовому засіданні представником позивача ОСОБА_1 ОСОБА_2 заявлено клопотання про збільшення позовних вимог та приєднання доказів.

Клопотання обґрунтовує тим, що з метою визначення вартості відновлювального ремонту по усуненню наслідків залиття квартири позивач звернувся до суб`єкта оціночної діяльності - ТОВ «Українська експертна компанія», яким було надано звіт № 01-01-2022 про оцінку вартості відновлювального ремонту по усуненню наслідків залиття квартири, у зв`язку із чим виникла необхідність у звернені до суду із заявою про збільшення розміру позовних вимог.

Представник відповідача ОСОБА_3 ОСОБА_5 заперечував проти задоволення клопотання.

Представник третьої особи ОСББ «Миколи Лебедєва 4/39-А» та третя особа ОСОБА_4 в судове засідання не з`явилися, будучи належним чином повідомлені про день час та місце розгляду справи, про причини неявки суд не повідомлено.

Вислухавши клопотання представника позивача, думку представника відповідача з приводу заявленого клопотання, дослідивши матеріали справи, суд приходить до наступного висновку.

Відповідно до вимог п. п. 6, 7 ч. 2 ст. 43 ЦПК України, учасники справи зобов`язані виконувати процесуальні дії у встановлені законом або судом строки; виконувати інші процесуальні обов`язки, визначені законом або судом.

Пунктом 2 ч. 2 ст. 49 ЦПК України встановлено, що крім прав та обов`язків, визначених у статті 43 цього Кодексу позивач вправі збільшити або зменшити розмір позовних вимог до закінчення підготовчого засідання або до початку першого судового засідання, якщо справа розглядається в порядку спрощеного позовного провадження.

З матеріалів справи убачається, що ухвалою Дніпровського районного суду м. Києва від 20.09.2021 року провадження у справі було відкрито в порядку спрощеного позовного провадження з викликом учасників судового розгляду в судове засідання на 20.10.2021 року о 14 год. 00 хв. (а.с. 40).

Частиною 2 ст. 279 ЦПК України визначено, що розгляд справи по суті в порядку спрощеного провадження починається з відкриття першого судового засідання або через тридцять днів з дня відкриття провадження у справі, якщо судове засідання не проводиться.

Відтак, з урахуванням приписів вищевказаної ч. 2 ст. 279 ЦПК України, розгляд справи по суті розпочався 20.10.2021 року.

Відповідно до положень ч. 1 ст. 126, ч. 1 ст. 127 ЦПК України, право на вчинення процесуальної дії втрачається із закінченням строку, встановленого законом або судом. Суд за заявою учасника справи поновлює пропущений процесуальний строк, встановлений законом, якщо визнає причини його пропуску поважними, крім випадків, коли цим Кодексом встановлено неможливість такого поновлення.

Виходячи з принципу змагальності в цивільному процесі, прав та обов`язав сторін у справі, визначених Цивільним процесуальним кодексом України, суд виключно з ініціативи та в межах доводів сторін може поновити строк на звернення до суду за обґрунтованим їх зверненням.

У разі пропущення строку звернення до суду належить обґрунтувати поважність причин пропущення такого строку. Поважними причинами можуть визнаватись лише такі обставини, які є об`єктивно непереборними, не залежать від волевиявлення особи, та пов`язані з дійсними істотними перешкодами чи труднощами для своєчасного вчинення відповідних дій та підтвердженні належними доказами.

Аналіз практики ЄСПЛ свідчить про те, що у процесі прийняття рішень стосовно поновлення строків звернення до суду або оскарження судового рішення, ЄСПЛ виходить із наступного: 1) поновлення пропущеного строку звернення до суду або оскарження судового рішення є порушенням принципу правової визначеності, відтак, у кожному випадку таке поновлення має бути достатньо виправданим та обґрунтованим; 2) поновленню підлягає лише той строк, який пропущений з поважних, об`єктивних, непереборних, не залежних від волі та поведінки особи обставин; 3) оцінка поважності причин пропуску строку має здійснюватися індивідуально у кожній справі; 4) будь-які поважні причини пропуску строку не можуть розцінюватися як абсолютна підстава для поновлення строку; 5) необхідно враховувати тривалість пропуску строку, а також можливі наслідки його відновлення для інших осіб.

Встановлення процесуальних строків законом передбачено з метою дисциплінування учасників цивільного судочинства та своєчасного виконання ними передбачених Цивільним процесуальним кодексом України певних процесуальних дій. Інститут строків в цивільному процесі сприяє досягненню юридичної визначеності у цивільних відносинах, а також стимулює учасників цивільного процесу добросовісно ставитися до виконання своїх обов`язків.

Перелік поважних причин, які враховуються для поновлення пропущеного строку, законом не встановлено, вони визначаються у кожному конкретному випадку, виходячи з певних обставин, які мають юридичне значення. Поважними причинами визнаються лише ті обставини, які є об`єктивно непереборними і пов`язані з дійсними істотними труднощами для вчинення процесуальних дій.

Відповідно частин 2, 4 ст. 83 ЦПК України, позивач, особи, яким законом надано право звертатися до суду в інтересах інших осіб, повинні подати докази разом з поданням позовної заяви. Якщо доказ не може бути поданий у встановлений законом строк з об`єктивних причин, учасник справи повинен про це письмово повідомити суд та зазначити: доказ, який не може бути подано; причини, з яких доказ не може бути подано у зазначений строк; докази, які підтверджують, що особа здійснила всі залежні від неї дії, спрямовані на отримання вказаного доказу.

Згідно положень частини 8 ст. 83 ЦПК України, докази, не подані у встановлений законом або судом строк, до розгляду судом не приймаються, крім випадку, коли особа, яка їх подає, обґрунтувала неможливість їх подання у вказаний строк з причин, що не залежали від неї.

З матеріалів справи встановлено, що вимоги позовної заяви грунтуються на складеному ТОВ «ВБК КОНСТРУКТИВ» кошторисі - договірної ціни на поточний ремонт квартири вартістю 20 603,39 грн., що є ціною позову в частині заявлених майнових вимог.

При цьому в позовній заяві відповідно норми п. 8 ч. 3 ст. 175 ЦПК України не зазначалось про докази, які не можуть бути подані разом з позовною заявою за наявності таких.

Натомість, представник позивача просить прийняти заяву зі збільшеним розміром позовних вимог про стягнення майнової шкоди, завданої залиттям квартири та приєднати до матеріалів справи звіт про оцінку вартості відновлювального ремонту, що є додатковими доказами на підставі яких збільшена ціна позову.

Дотримання процесуальних строків є однією з гарантій додержання у суспільних відносинах принципу правової визначеності, як складової принципу верховенства права.

Вирішуючи питання можливості прийняття заяви представника позивача про збільшення позовних вимог та приєднання доказів, суд враховує, що стороною позивача у заявах по суті справи не зазначалось про неможливість у встановлений законом строк подання доказу щодо оцінки завданої майнової шкоди, також одночасно із поданням заяви про збільшення позовних вимог не подано клопотання про поновлення процесуального строку для подання заяви та доказів і не наведено жодних поважних причин неможливості їх подання до початку першого судового засідання.

Беручи до уваги вищевикладене, суд приходить до висновку про необхідність відмовити у прийнятті заяви представника позивача ОСОБА_1 ОСОБА_2 про збільшення позовних вимог та приєднання доказів.

Враховуючи викладене та керуючись ст. ст. 43, 49, 127, 353 Цивільного процесуального кодексу України, суд,-

п о с т а н о в и в :

Відмовити у прийнятті заяви представника позивача ОСОБА_1 ОСОБА_2 про збільшення позовних вимог та приєднання доказів, які подані у межах розгляду цивільної справи за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_3 , треті особи: Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку «Миколи Лебедєва 4/39-А», ОСОБА_4 про відшкодування матеріальної та моральної шкоди завданої внаслідок залиття квартири.

Ухвала може бути оскаржена до Київського апеляційного суду протягом п`ятнадцяти днів з дня її складення.

Учасник справи, якому повне рішення суду або ухвала суду не були вручені у день її проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження ухвали суду - якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Повний текст ухвали складено 18 січня 2022 року.

Суддя