Справа № 194/1654/21
Номер провадження № 2/194/92/22
УХВАЛА

17 січня 2022 року м.Тернівка

Тернівський міський суд Дніпропетровської області у складі:

головуючого судді Корягіна В.О.

за участю секретаря судового засідання Виходцевої А.В.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в місті Тернівка Дніпропетровської області цивільну справу за позовом представника позивача адвоката Меланчук Ігоря Віталійовича в інтересах ОСОБА_1 до Приватного акціонерного товариства «ДТЕК Павлоградвугілля» про відшкодування моральної шкоди, завданої внаслідок професійного захворювання, -

В С Т А Н О В И В:

Представник позивача адвокат Меланчук І.В. звернувся до Тернівського міського суду Дніпропетровської області в інтересах ОСОБА_1 з позовною заявою до Приватного акціонерного товариства «ДТЕК Павлоградвугілля» про відшкодування моральної шкоди, завданої внаслідок професійного захворювання. Просить стягнути з відповідача на користь позивача відшкодування моральної шкоди, завданої ушкодженням здоров`я, 227000,00 грн.

Представник позивача надав суду письмову заяву про розгляд справи без його участі та без участі позивача, просить клопотання представника відповідача залишити без задоволення, позов задовольнити.

Представник відповідача надав суду письмову заяву про розгляд справи 17 січня 2022 року без його участі та просив задовольнити його клопотання, надані до канцелярії суду.

22 листопада 2021 року через канцелярію Тернівського міського суду Дніпропетровської області представником відповідача надано заяву про розгляд справи за правилами загального порядку, посилаючись на складність справи, необхідність дослідження доказів (огляд оригіналів документів доданих до позовної заяви та витребування необхідних) для повного та всебічного розгляду справи, наявність підстав, які необхідно з`ясувати, що можливо реалізувати виключно в рамках загального позовного провадження та клопотання про розгляд справ із повідомленням (викликом) сторін.

13 січня 2022 року через канцелярію Тернівського міського суду Дніпропетровської області представником відповідача надано клопотання про закриття провадження по справі, оскільки відсутній предмет спору, бо ОСОБА_1 16 грудня 2019 року звертався до ПрАТ «ДТЕК Павлоградвугілля» з письмовою заявою про те, що він не має вимог щодо стягнення компенсації моральної шкоди з ПАТ «ДТЕК Павлоградвугілля» та 16 грудня 2019 року уклав Угоду з відповідачем в якій підтвердив, що був ознайомлений з умовами праці та отримав виплати у зв`язку зі звільненням за станом здоров`я.

17 січня 2022 року через канцелярію Тернівського міського суду Дніпропетровської області представником відповідача надано клопотання про призначення судово-психологічної експертизи, посилаючись на те, що належними та допустимими доказами, що може підтвердити зміни психологічного стану та наявність моральної шкоди ОСОБА_1 є виключно висновок судово-психологічного експерта. Зважаючи на те, що для повного і всебічного розгляду справи необхідні спеціальні знання в області психології, соціології та враховуючи, що моральна шкода полягає в певних негативних змінах в психологічному та емоційному стані особи, індивідуально-психологічних проявах, які перешкоджають активному соціальному функціонуванню позивача як особистості, що виникли саме внаслідок отримання профзахворювання, факт наявності чи відсутності якої може бути встановленим тільки внаслідок проведення відповідної експертизи представник позивача просить призначити по справі судово-психологічну експертизу, на вирішення якої поставити питання: чи має ОСОБА_1 зміни в емоційному стані, індивідуально-психологічних проявах, які перешкоджають (перешкоджали) активному соціальному функціонуванню його як особистості і виникли внаслідок отримання профзахворювання; чи є (була) ситуація, що досліджується за справою, психотравмувальною для ОСОБА_1 ; чи завдані ОСОБА_1 страждання (моральна шкода); якщо ОСОБА_1 завдані страждання (моральна шкода), який можливий розмір становить грошова компенсація за завдані йому моральні страждання (моральну шкоду); якщо ОСОБА_1 завдані страждання (моральна шкода), то у який проміжок часу він їх отримав; якщо ОСОБА_1 завдані страждання (моральна шкода), то в чому полягають страждання позивача та як вони впливають на здоров`я. Проведення експертизи представник відповідача просив доручити ТОВ «Київський центр судових експертиз».

17 січня 2022 року через канцелярію Тернівського міського суду Дніпропетровської області представником відповідача надано клопотання про витребування у позивача доказів: оригіналу довідки до акту огляду медико-соціальною експертною комісією для огляду в судовому засіданні та належним чином завірену копію акту для залучення до матеріалів справи; оригіналу акту огляду МСЕК № 1213 для огляду в судовому засіданні та належним чином завірену копію акту для залучення до матеріалів справи; оригінал Індивідуальної програми реабілітації інваліда ОСОБА_1 для огляду в судовому засіданні та належним чином завірену копію даного документу для залучення до матеріалів справи; докази виконання індивідуальної програми реабілітації інваліда; розрахунок позовних вимог із обґрунтуванням розміру відшкодування моральної шкоди.

Згідно вимог ч.2 ст.247 ЦПК України фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.

Згідно п. 1 ч. 4 ст. 19 ЦПК України, п. 1 ч. 1 ст. 274 ЦПК України, у порядку спрощеного позовного провадження розглядаються справи малозначні справи.

Згідно з ч. 1 ст.12 ЦПК України цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін, а відповідно до ч. 3 ст. 12, ч., ч. 1, 5, 6, 7 ст. 81 ЦПК України, кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень. При цьому, докази подаються сторонами та іншими учасниками справи, доказування не може ґрунтуватися на припущеннях, суд не може збирати докази, що стосуються предмета спору, з власної ініціативи.

В задоволені клопотання представника відповідача про призначення судової-психологічної експертизи слід відмовити за наступних підстав.

Так, з матеріалів справи видно, що предметом позовних вимог ОСОБА_1 є відшкодування моральної шкоди, завданої внаслідок професійного захворювання.

Згідно з ч. 2 ст. 102 ЦПК України, предметом висновку експерта може бути дослідження обставин, які входять до предмета доказування та встановлення яких потребує наявних у експерта спеціальних знань.

Відповідно до ч. 1 ст. 103 ЦПК України суд призначає експертизу у справі за сукупності таких умов: 1) для з`ясування обставин, що мають значення для справи, необхідні спеціальні знання у сфері іншій, ніж право, без яких встановити відповідні обставини неможливо; 2) сторонами (стороною) не надані відповідні висновки експертів із цих самих питань або висновки експертів викликають сумніви щодо їх правильності.

Отже, судова експертиза призначається у разі дійсної потреби у спеціальних знаннях для встановлення фактичних даних, що входять до предмета доказування, тобто у разі, коли висновок експерта не може замінити інші засоби доказування.

Суд не приймає твердження представника відповідача про те, що зміни в психологічному стані та наявності моральної шкоди у ОСОБА_1 можливо підтвердити виключно висновком судово-психологічної експертизи.

Так, згідно з ч.ч. 2, 3 ст. 23 ЦК України, моральна шкода полягає: 1) у фізичному болю та стражданнях, яких фізична особа зазнала у зв`язку з каліцтвом або іншим ушкодженням здоров`я; 2) у душевних стражданнях, яких фізична особа зазнала у зв`язку з протиправною поведінкою щодо неї самої, членів її сім`ї чи близьких родичів; 3) у душевних стражданнях, яких фізична особа зазнала у зв`язку із знищенням чи пошкодженням її майна; 4) у приниженні честі та гідності фізичної особи, а також ділової репутації фізичної або юридичної особи. Якщо інше не встановлено законом, моральна шкода відшкодовується грошовими коштами, іншим майном або в інший спосіб. Розмір грошового відшкодування моральної шкоди визначається судом залежно від характеру правопорушення, глибини фізичних та душевних страждань, погіршення здібностей потерпілого або позбавлення його можливості їх реалізації, ступеня вини особи, яка завдала моральної шкоди, якщо вина є підставою для відшкодування, а також з урахуванням інших обставин, які мають істотне значення. При визначенні розміру відшкодування враховуються вимоги розумності і справедливості.

З огляду на викладені положення ст. 23 ЦК України, визначення розміру моральної шкоди, завданої особі належить до компетенції суду.

Крім того, в правових позиціях Пленуму Верховного Суду України № 4 від 31 березня 1995 року не визначено для судів обов`язкового встановлення саме висновком судово-психологічного експерта психічного стану особи, зміни в її психічному стані при доказуванні моральної шкоди.

Враховуючи викладене, з урахуванням заявлених позивачем предмету, підстав і правового обґрунтування позову, суд дійшов висновку, що заявлене представником відповідача клопотання про призначення судово-психологічної експертизи не знайшло свого обґрунтування, а також те, що необхідні спеціальні знання в області психології та призначення судово-психіатричної експертизи стосовно позивача для з`ясування обставин у справі має значення для розгляду повного і всебічного розгляду справи.

Клопотання представника відповідача про витребування доказів слід задовольнити частково з наступних підстав.

Згідно з ч. 1 ст.12 ЦПК України цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін, а відповідно до ч. 3 ст. 12, ч., ч. 1, 5, 6, 7 ст. 81 ЦПК України, кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень. При цьому, докази подаються сторонами та іншими учасниками справи, доказування не може ґрунтуватися на припущеннях, суд не може збирати докази, що стосуються предмета спору, з власної ініціативи.

Відповідно до ч. 1 ст. 84 ЦПК України учасник справи, у разі неможливості самостійно надати докази, вправі подати клопотання про витребування доказів судом.

Таким чином, для встановлення фактичних обставин справи, що необхідно для винесення всебічного і обґрунтованого рішення по суті, клопотання представника відповідача про витребування доказів підлягає частковому задоволенню, а саме в частині витребування оригіналу та копії акту огляду МСЕК № 1213 для огляду в судовому засіданні та долучення до матеріалів справи, оскільки він відсутній в матеріалах справи. Щодо витребування належним чином завірених копій перелічених документів для залучення до матеріалів справи та витребування розрахунку позовних вимог із обґрунтуванням розміру відшкодування моральної шкоди слід відмовити, оскільки в матеріалах справи є завірені належним чином копії перелічених документів та позивачем в позовній заяві зазначено розрахунок позовних вимог із обґрунтуванням розміру відшкодування моральної шкоди.

Щодо клопотання представника відповідача про закриття провадження по справі суд приходить до наступного.

Відповідно до ст. 255 ЦПК України суд своєю ухвалою закриває провадження у справі, якщо: справа не підлягає розгляду в порядку цивільного судочинства; відсутній предмет спору; набрали законної сили рішення суду або ухвала суду про закриття провадження у справі, ухвалені або постановлені з приводу спору між тими самими сторонами, про той самий предмет і з тих самих підстав, або є судовий наказ, що набрав законної сили за тими самими вимогами; позивач відмовився від позову і відмова прийнята судом; сторони уклали мирову угоду і вона затверджена судом; суд встановить обставини, які є підставою для відмови у відкритті провадження у справі відповідно до пунктів 4, 5 частини першої статті 186 цього Кодексу; настала смерть фізичної особи або оголошено її померлою чи припинено юридичну особу, які були однією із сторін у справі, якщо спірні правовідносини не допускають правонаступництва; після відкриття провадження у справі між сторонами укладено угоду про передачу спору на вирішення до третейського суду, якщо тільки суд не визнає, що така угода є недійсною, втратила чинність або не може бути виконана.

Так, представником відповідача до матеріалів справи долучена заява ОСОБА_1 про відсутність претензій до відповідача в частині компенсації моральної шкоди у зв`язку з професійним захворюванням та Угода, укладена між представником ПАТ «ДТЕК Павлоградвугілля» і ОСОБА_1 про відсутність претензій до відповідача в частині компенсації моральної шкоди у зв`язку з виявленим у ОСОБА_1 професійного захворювання.

Однак, Угода не містить копії довіреності ПрАТ «ДТЕК Павлоградвугілля» від 16 грудня 2016 року, яка передбачає право Слинько І.П. укладати в інтересах ПрАТ «ДТЕК Павлоградвугілля» вказані угоди.

На підставі зазначеного, суд вважає, що по даній справі наявний предмет спору, а тому в задоволені клопотання представника відповідача Приватного акціонерного товариства «ДТЕК Павлоградвугілля» про закриття провадження по справі слід відмовити.

Згідно п. 2 ч. 6 ст. 19 ЦПК України, справи незначної складності, визнані судом малозначними, крім справ, які підлягають розгляду лише за правилами загального позовного провадження, та справ, ціна позову в яких перевищує двісті п`ятдесят розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

ЄСПЛ неодноразово зазначав, що формулювання законів не завжди чіткі. Тому їх тлумачення та застосування залежить від практики. І роль розгляду справ у судах полягає саме в тому, щоб позбутися таких інтерпретаційних сумнівів з урахуванням змін у повсякденній практиці (див. mutatis mutandis рішення ЄСПЛ у справах «Кантоні проти Франції» від 11 листопада 1996 року (Cantoni v. France,заява № 17862/91, § 31-32), «Вєренцов проти України» від 11 квітня 2013 року (Vyerentsov v.Ukraine, заява №20372/11, § 65)).

Доступом до правосуддя згідно зі стандартами ЄСПЛ розуміють здатність особи безперешкодно отримати судовий захист як доступ до незалежного і безстороннього вирішення спорів за встановленою процедурою на засадах верховенства права.

У своїх рішеннях ЄСПЛ указав, щоб право на доступ до суду було ефективним, особа повинна мати чітку фактичну можливість оскаржити діяння, що становить втручання у її права (рішення від 04 грудня 1995 року у справі «Белле проти Франції» (Bellet v. France)).

Крім того, у розумінні частини першої статті 6 Конвенції право кожного на судовий розгляд справи означає право кожної особи на звернення до суду та право на те, що її справа буде розглянута і вирішена судом.

У своїй практиці ЄСПЛ наголошує на тому, що право на розгляд справи означає право особи як звернутися до суду, так і право на те, що його справа буде розглянута та вирішена судом. Перешкоди в доступі до правосуддя можуть виникати як через особливості внутрішнього процесуального законодавства, так і через передбачені матеріальним правом обмеження.

У пункті 52 рішення від 08 квітня 2010 року у справі «Меньшакова проти України» (заява № 377/02) ЄСПЛ виклав конвенційні стандарти стосовно доступу до суду: Суд повторює, що пункт 1 статті 6 Конвенції гарантує кожному право на звернення до суду з позовом щодо його прав та обов`язків цивільного характеру. Таким чином, він втілює в собі «право на суд», яке, згідно з практикою ЄСПЛ, включає в себе не тільки право ініціювати провадження, але й право розраховувати на «розгляд» спору судом (пункт 25 рішення від 01 березня 2002 року у справі «Кутіч проти Хорватії», заява № 48778/99).Відповідно до статті 55 Конституції України права і свободи людини і громадянина захищаються судом.

Як вбачається із матеріалів справи, позивач звернувся до суду із позовом до Приватного акціонерного товариства ДТЕК Павлоградвугілля про відшкодування моральної шкоди.

У своїх рішеннях Європейський суд з прав людини зазначає, що хоча національний суд має певну свободу розсуду щодо вибору аргументів у тій чи іншій справі та прийняття доказів на підтвердження позицій сторін, орган влади зобов`язаний виправдати свої дії, навівши обґрунтування своїх рішень (див. рішення у справі «Суомінен проти Фінляндії» (Suominen v. Finland), № 37801/97, п. 36, від 1 липня 2003 року).

Також, за змістом рішення Європейського суду з прав людини у справі "Хаджинастасиу проти Греції" , національні суди повинні зазначати з достатньою ясністю підстави, на яких ґрунтується їхнє рішення, що, серед іншого, дає стороні можливість ефективно скористатися наявним у неї правом на апеляцію.

Отже, ще одне призначення обґрунтованого рішення полягає в тому, щоб продемонструвати сторонам, що вони були почуті. Крім того, вмотивоване рішення дає стороні можливість оскаржити його та отримати його перегляд вищестоящою інстанцією. Лише за умови винесення обґрунтованого рішення може забезпечуватись публічний контроль здійснення правосуддя (див. рішення у справі «Гірвісаарі проти Фінляндії» (Hirvisaari v. Finland), № 49684/99, п. 30, від 27 вересня 2001 року).

Зважаючи на викладене, суд приходить до висновку, щодо необхідності задоволення клопотання відповідача про розгляд справи у загальному провадженні, що не порушить право на справедливий судовий розгляд, та забезпечить рівне процесуальне становище сторін, що беруть участь у спорі, та не буде ставить сторону відповідача в суттєво менш сприятливе становище порівняно із позивачем.

Право на справедливий судовий розгляд, закріплене у пункті 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, необхідно розглядати як право надоступ до правосуддя.

Аналіз практики Європейського Суду з прав людини дає підстави для висновку, що судовий розгляд визнається справедливим за умови забезпечення рівного процесуального становища сторін, що беруть участь у спорі.

Вимагається, щоб кожній із сторін була надана розумна можливість представляти свою справу у такий спосіб, що не ставить її в суттєво менш сприятливе становище порівняно з опонентом.

У низці рішень Європейського суду з прав людини закріплено, що право на справедливий судовий розгляд може бути обмежено державою, лише якщо це обмеження не завдає шкоди самій суті права. Зокрема, у справі «Скорик проти України» від 08 січня 2008 року Європейський суд з прав людини зазначив, що відповідно до пункту 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, якщо в національному правовому порядку існує процедура апеляції, держава має гарантувати, що особи, які знаходяться під її юрисдикцією, мають право у апеляційних судах на основні гарантії, передбачені статтею 6 Конвенції. Мають бути враховані особливості провадження, що розглядається, та сукупність проваджень, що здійснювались у відповідності з національним правопорядком, а також роль апеляційного суду у них.

Крім того, суд вважає, що дана справа не є незначної складності, оскільки Європейський суд з прав людини вказує, що оцінка моральної шкоди по своєму характеру є складним процесом, за винятком випадків коли сума компенсації встановлена законом (STANKOV v. BULGARIA, № 68490/01, § 62, ЄСПЛ, 12 липня 2007 року), тому, для повного та всебічного розгляду справи клопотання представника відповідача про розгляд справи за правилами загального позовного провадження слід задовольнити.

Враховуючи викладене, розгляд справи слід відкласти, клопотання представника відповідача про розгляд справи за правилами загального позовного провадження задовольнити, повідомити осіб, що беруть участь у справі про час та місце розгляду справи, сторін повідомити про можливі наслідки їх неявки у судове засідання.

Керуючись ст.ст. 223, 260, 261 ЦПК України, -

П О С Т А Н О В И В:

В задоволені клопотання представника відповідача Приватного акціонерного товариства «ДТЕК Павлоградвугілля» про закриття провадження у справі - відмовити.

В задоволені клопотання представника відповідача Приватного акціонерного товариства «ДТЕК Павлоградвугілля» про призначення судово-психологічної експертизи у справі, - відмовити.

Клопотання представника відповідача Приватного акціонерного товариства «ДТЕК Павлоградвугілля» про витребування доказів задовольнити частково.

Витребувати у ОСОБА_1 для огляду в судовому засіданні оригінал акту огляду МСЕК № 1213 та його копію для долучення до матерілів справи.

Клопотання представника відповідача Приватного акціонерного товариства «ДТЕК Павлоградвугілля» про розгляд справи за правилами загального позовного провадження задовольнити.

Перейти до розгляду справи за правилами загального позовного провадження.

Почати підготовче провадження з дня постановлення цієї ухвали.

Проведення підготовчого засідання призначити на 10-00 год. 03 березня 2022 року.

В судове засідання викликати осіб, які беруть участь у справі.

Учасникам справи надіслати копію ухвали.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Головуючий суддя В.О. Корягін