Ухвала

18 січня 2022року

м. Київ

справа № 372/4225/19

провадження № 61-6089св21

Верховний Суд у складі колегії суддів Другої судової палати Касаційного цивільного суду: Зайцева А. Ю. (суддя-доповідач), Коротенка Є. В., Коротуна В. М.

провівши в порядку письмового провадження попередній розгляд цивільної справи за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , третя особа - Підгірцівська сільська рада Обухівського району Київської області, про визнання недійсними договорів купівлі-продажу, державних актів на право власності на землю та витребування земельної ділянки з чужого незаконного володіння за касаційною скаргою ОСОБА_2 на постанову Київського апеляційного суду від 11 березня 2021 року,

ВСТАНОВИВ:

У листопаді 2019 року ОСОБА_1 звернулася до суду з позовом, у якому просила визнати недійсним державний акт на право приватної власності на земельну ділянку від 23 вересня 2002 року серії 1-КВ № 053787, площею 0,48 га, виданий на ім`я ОСОБА_4 ;

визнати недійсним договір купівлі-продажу земельної ділянки від 12 вересня 2003 року, укладений між ОСОБА_4 і ОСОБА_3 ;

визнати недійсним державний акт на право приватної власності на земельну ділянку від 27 листопада 2003 року серії РЗ № 313854, площею 0,48 га, виданий на ім`я ОСОБА_3 ;

визнати недійсним договір купівлі-продажу земельної ділянки від 09 грудня 2003 року, укладений між ОСОБА_3 і ОСОБА_2 ;

визнати недійсними державний акт на право власності на земельну ділянку від 18 лютого 2004 року серії КВ № 079957, площею 0,23 га, виданий на ім`я ОСОБА_2 , та державний акт на право власності на земельну ділянку від 18 лютого 2004 року серії КВ № 079959, площею 0,25 га, виданий на ім`я ОСОБА_2 ;

витребувати з чужого незаконного володіння ОСОБА_2 на свою користь земельну ділянку площею 0,10 га.

Обухівський районний суд Київської області рішенням від 26 листопада 2020 року в задоволенні позову відмовив.

Київський апеляційний суд постановою від 11 березня 2021 року рішення Обухівського районного суду Київської області від 26 листопада 2020 року скасував та ухвалив нове рішення, яким позов задовольнив частково.

Визнав недійсним та скасував державний акт на право приватної власності на земельну ділянку від 23 вересня 2002 року серії 1-КВ №053787, виданий на ім`я ОСОБА_4 .

Визнав недійсним договір купівлі-продажу земельної ділянки від 12 вересня 2003 року, укладений між ОСОБА_4 та ОСОБА_3 , посвідчений приватним нотаріусом Обухівського районного нотаріального округу Іванців В. П. за № 7098.

Визнав недійсним та скасував державний акт на право приватної власності на земельну ділянку від 27 листопада 2003 року серії РЗ № 313854, виданий на ім`я ОСОБА_3 .

Визнав недійсним договір купівлі-продажу земельної ділянки від 09 грудня 2003 року, укладений між ОСОБА_3 та ОСОБА_2 , посвідчений приватним нотаріусом Обухівського районного нотаріального округу Київської області Кравченко Л. Г. за № 4428.

Визнав недійсним та скасував державний акт на право власності на земельну ділянку від 18 лютого 2004 року серії КВ № 079957, виданий на ім`я ОСОБА_2 .

Визнав недійсним та скасував державний акт на право власності на земельну ділянку від 18 лютого 2004 року серії КВ № 079959, виданий на ім`я ОСОБА_2 .

В іншій частині позову відмовив.

У касаційній скарзі ОСОБА_2 посилаючись на неправильне застосування апеляційним норм матеріального права та порушення норм процесуального права, просив скасувати постанову Київського апеляційного суду від 11 березня 2021 року і залишити в силі рішення Обухівського районного суду Київської області від 26 листопада 2020 року.

Ухвалою Верховного Суду від 20 травня 2021 року відкрито касаційне провадження у цій справі та витребувано її матеріали із суду першої інстанції.

15 червня 2021 року справа № № 372/4225/19 надійшла до Верховного Суду.

Згідно з частиною другою статті 389 ЦПК України підставами касаційного оскарження судових рішень, зазначених у пункті 1 частини першої цієї статті, є неправильне застосування судом норм матеріального права чи порушення норм процесуального права виключно у таких випадках: 1) якщо суд апеляційної інстанції в оскаржуваному судовому рішенні застосував норму права без урахування висновку щодо застосування норми права у подібних правовідносинах, викладеного у постанові Верховного Суду, крім випадку наявності постанови Верховного Суду про відступлення від такого висновку; 2) якщо скаржник вмотивовано обґрунтував необхідність відступлення від висновку щодо застосування норми права у подібних правовідносинах, викладеного у постанові Верховного Суду та застосованого судом апеляційної інстанції в оскаржуваному судовому рішенні; 3) якщо відсутній висновок Верховного Суду щодо питання застосування норми права у подібних правовідносинах; 4) якщо судове рішення оскаржується з підстав, передбачених частинами першою, третьою статті 411 цього Кодексу. Підставами касаційного оскарження судових рішень, зазначених у пунктах 2, 3 частини першої цієї статті, є неправильне застосування судом норм матеріального права чи порушення норм процесуального права.

Заслухавши доповідь судді-доповідача, ураховуючи категорію та складність справи, Верховний Суд у складі колегії суддів Другої судової палати Касаційного цивільного суду дійшов висновку, що справа підлягає призначенню до судового розгляду, оскільки доводи касаційної скарги викликають необхідність перевірки правильного застосування судами норм матеріального та процесуального права.

Відповідно до частини першої статті 402 ЦПК України у суді касаційної інстанції скарга розглядається за правилами розгляду справи судом першої інстанції в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення учасників справи з урахуванням статті 400 цього Кодексу.

Згідно з частиною першою статті 7 ЦПК України розгляд справ у судах проводиться усно і відкрито, крім випадків, передбачених цим Кодексом.

Такий випадок передбачено у частині тринадцятій статті 7 ЦПК України, згідно з якою розгляд справи здійснюється в порядку письмового провадження за наявними у справі матеріалами, якщо цим Кодексом не передбачено повідомлення учасників справи. У такому випадку судове засідання не проводиться.

Оскільки колегією суддів не приймалось рішення про виклик учасників справи для надання пояснень у справі, то справа розглядатиметься в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення учасників справи за наявними у ній матеріалами (у письмовому провадженні), а копія судового рішення у такому разі надсилається у порядку, передбаченому частиною п`ятою статті 272 ЦПК України.

Ураховуючи, що згідно з частиною першою статті 8 ЦПК України ніхто не може бути позбавлений права на інформацію про дату, час і місце розгляду своєї справи, колегія суддів інформує учасників справи про те, що зазначена інформація оприлюднюється на офіційному веб-порталі судової влади України.

Відповідно до частини одинадцятої статті 34 ЦПК України, з урахуванням категорії і складності справи, справу розглянути колегією у складі п`яти суддів.

Керуючись частиною тринадцятою статті 7, частиною одинадцятою статті 34, частиною першою статті 401, частиною першою статті 402, Верховний Суд у складі колегії суддів Другої судової палати Касаційного цивільного суду

УХВАЛИВ:

Справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , третя особа - Підгірцівська сільська рада Обухівського району Київської області, про визнання недійсними договорів купівлі-продажу, державних актів на право власності на землю та витребування земельної ділянки з чужого незаконного володіння за касаційною скаргою ОСОБА_2 на постанову Київського апеляційного суду від 11 березня 2021 року призначити до судового розгляду в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення учасників справи у складі колегії з п`яти суддів.

Інформацію про дату розгляду справи оприлюднити на офіційному веб-порталі судової влади України.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Судді:А. Ю. Зайцев

Є. В. Коротенко

В. М. Коротун