Провадження № 2/643/2305/22
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

19.01.2022 м. Харків

Московський районний суд м. Харкова у складі:

головуючого судді Афанасьєва В.О.,

за участі секретаря судових засідань Абдуллаєвої А.М.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , третя особа - приватний нотаріус Харківського міського нотаріального округу Васікової Юлії Володимирівни, про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини,

ВСТАНОВИВ:

Позивач звернулась до суду з позовною заявою, в якій просить визначити їй додатковий строк для подачі до нотаріальної контори заяви про прийняття спадщини за законом після смерті матері - ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_2 , терміном один місяць з часу набрання рішення суду по справі законної сили.

На обґрунтування позовних вимог позивач посилається на те, що ІНФОРМАЦІЯ_2 померла її мати ОСОБА_3 . Після її смерті відкрилась спадщина на все належне їй майно, в тому числі на квартиру за адресою: АДРЕСА_1 . Зазначила, що вказаний строк для прийняття спадщини був пропущений нею з поважних причин. В встановлений законом шести місячний термін для звернення до нотаріальної контори з відповідною заявою про прийняття спадщини, позивач не звернулась, оскільки не було можливості звернутись вчасно в зв`язку зі станом її здоров`я, оскільки позивач захворіла онкологічним захворюванням.

Позивач в судовому засідання не з`явилась, надала до суду заяву в якій просить справу розглядати за її відсутності та просить позов задовольнити у повному обсязі.

Відповідач у судове засідання не з`явився, надав до суду заяву в якій просить справу розглядати за його відсутності, позовні вимоги визнає в повному обсязі та проте задоволення позову не заперечує.

Третя особа - у судове засідання не з`явилась, надала до суду заяву в якій просить слухати справу за її відсутності та винести рішення на розсуд суду.

Суд, вивчивши матеріали справи, та дослідивши письмові докази, встановив такі факти та відповідні ним правовідносини.

ІНФОРМАЦІЯ_2 померла мати позивача - ОСОБА_3 , що підтверджується свідоцтвом про смерть № НОМЕР_1 серії НОМЕР_2 , яке видане 08.04.2021. (а.с. 6)

Згідно копії свідоцтва про право власності на житло від 08.09.2003 за реєстраційним номером № НОМЕР_3 , ОСОБА_4 , ОСОБА_3 , ОСОБА_1 на праві спільної сумісної власності належить квартира АДРЕСА_2 . (а.с. 7-9)

ІНФОРМАЦІЯ_3 помер ОСОБА_4 , що підтверджується копією свідоцтва про смерть № НОМЕР_1 серії НОМЕР_2 , яке видане 01.02.2006. (а.с. 6)

Згідно постанови про відмову у вчиненні нотаріальної дії від 10.10.2021 вихідний № 03/02-31 приватним нотаріусом Харківського міського нотаріального округу Васіковою Ю.В позивачу ОСОБА_1 було відмовлено у видачі свідоцтва про право на спадщину після смерті ОСОБА_3 померлої ІНФОРМАЦІЯ_2 на квартиру АДРЕСА_3 . (а.с.23)

Судом встановлено, що згідно виписки з медичної карти амбулаторного стаціонарного хворого №9669 від 07.05.2022, виписки № 12435А-К54262 з медичної картки хворого на злоякісне новоутворення від 17.06.2021, виписки № 644 із медичної картки стаціонарного хворого на злоякісне новоутворення від 02.08.2021, виписки № 14651А/К5462 із медичної картки стаціонарного хворого на злоякісне новоутворення від 07.09.2021, виписки № 15221А/К54262 із медичної картки стаціонарного хворого на злоякісне новоутворення від 28.09.2021, виписки № 15747А/К54262 із медичної картки стаціонарного хворого на злоякісне новоутворення від 19.10.2021, позивач хворіла онкологічним захворюванням тривалий час, а саме перебувала на лікуванні до 19.10.2021 (а.с.22,24-30).

Відповідно до ст.1217 ЦК України спадкування здійснюється за заповітом або за законом.

Відповідно до ст.1222 ч.1 ЦК України спадкоємцями за заповітом і за законом можуть бути фізичні особи , які є живими на час відкриття спадщини, а також особи, які були зачаті за життя спадкодавця і народженні живими після відкриття спадщини.

В силу ст. ст. 1216-1218 ЦК України спадкуванням є перехід прав та обов`язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця), до інших осіб (спадкоємців), яке може здійснюватися за заповітом або за законом.

До складу спадщини входять усі права та обов`язки, що належали спадкодавцеві на момент відкриття спадщини і не припинилися внаслідок його смерті.

Відповідно до ст. ст. 1220-1221,1223 ЦК України спадщина відкривається внаслідок смерті особи або оголошення її померлою.

Часом відкриття спадщини є день смерті особи або день, з якого вона оголошується померлою, і саме з нього виникає право на спадкування, а місцем відкриття - є останнє місце проживання спадкодавця.

Саме спадкування може відбуватися за заповітом або за законом.

Згідно із ст. ст.1268-1270ЦК України спадкоємець за заповітом чи за законом має право прийняти спадщину або не прийняти її. При цьому прийняття спадщини з умовою чи із застереженням не допускається.

Спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має особисто подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини.

Разом з тим, позивач з наведених вище вимог закону не дотримався та після відкриття спадщини у встановлений законом шестимісячний строк не подав до нотаріальної контори заяву про прийняття спадщини.

Якщо спадкоємець протягом строку, встановленого статтею 1270 ЦК України, не подав заяву про прийняття спадщини, він вважається таким, що не прийняв її. За письмовою згодою спадкоємців, які прийняли спадщину, спадкоємець, який пропустив строк для прийняття спадщини, може подати заяву про прийняття спадщини нотаріусу за місцем відкриття спадщини. У разі відсутності такої згоди, за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини (ст. 1272 ЦК України).

Згідно п. 24 Постанови Пленуму Верховного суду України № 7 від 30. 05. 2008 року, «Про судову практику у справах про спадкування», особа, яка не прийняла спадщину в установлений законом строк, може звернутися до суду з позовною заявою про визначення додаткового строку для прийняття спадщини відповідно до частини третьої статті 1272ЦК України. Суди відкривають провадження в такій справі у разі відсутності письмової згоди спадкоємців, які прийняли спадщину а також за відсутності інших спадкоємців, які могли б дати письмову згоду на подання заяви до нотаріальної контори про прийняття спадщини.

Отже, прийняття спадщини як за заповітом, так і за законом є правом спадкоємця й залежить виключно від його власного волевиявлення. Для прийняття спадщини необхідне волевиявлення спадкоємця і здійснення ним певних дій.

Пленум Верховного Суду України в п. 24 постанови від 30 травня 2008 року №7 "про судову практику у справах про спадкування" роз`яснив, що, вирішуючи питання визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій.

Суд зазначає, що незначний часовий проміжок між закінченням строку прийняття спадщини та подачею позовної заяви про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини є підставою для задоволення таких вимог.

Вказана позиція узгоджується з висновками, зробленими у постанові Верховного Суду від 17 жовтня 2018 р., судова справа № 681/203/17-ц, провадження № 61-26164св18. Та основоположних свобод та практику Європейського суду з прав людини як джерело права. Рішенням Європейського суду з прав людини по справі «Ілхан проти Туреччини» від 27.06.2000 року передбачено, що при вирішення питання пропуску строку на вчинення дій має застосовуватися правило встановлення всіх обставин з певною гнучкістю і без надзвичайного формалізму, воно не застосовується автоматично і не має абсолютного характеру.

Ст. 13 Закону України « Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини» вбачається, що суди застосовують при розгляді справ Конвенцію про захист прав людини.

Проаналізувавши встановлені обставини по справі, оцінивши надані в силу положеньст.76 ЦПК України докази в їх сукупності, судом встановлено, що оскільки позивач пропустила строк прийняття спадщини, то суд вважає за необхідне визнати причини пропуску строку подачі заяви про прийняття спадщини спадкоємцем поважними, та позов задовольнити і визначити позивачу додатковий строк для подачі заяви про прийняття спадщини.

На підставі викладеного і керуючись ст.ст. 4, 12, 13, 141, 263, 265 ЦПК України, суд -

УХВАЛИВ:

Позов ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , третя особа - приватний нотаріус ХМНО Васікова Юлія Володимирівни, про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини - задовольнити в повному обсязі.

Визначити додатковий строк для подачі ОСОБА_1 , до нотаріальних органів заяви про прийняття спадщини за законом після смерті матері, ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_2 , терміном в один місяць з часу набрання рішенням суду законної сили.

Рішення може бути оскаржено в апеляційному порядку до Харківського апеляційного суду шляхом подання апеляційної скарги через Московський районний суд м. Харкова протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення. Учасник справи, якому повне рішення не було вручено у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження на рішення суду - якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду. Строк на апеляційне оскарження може бути також поновлений в разі пропуску з інших поважних причин, крім випадків, зазначених у частині другій статті 358 Цивільного процесуального кодексу України.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Суддя В.О. Афанасьєв