Справа № 362/23/21
Провадження № 2/362/1240/21
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

(з а о ч н е)

17 січня 2022 року

Васильківський міськрайонний суд Київської області у складі:

головуючого - судді Марчука О.Л.,

при секретарях - Неділько А.С., Лущик Т.М., Власенко О.Г.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду у місті Василькові Обухівського району Київської області цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , треті особи: служба у справах дітей та сім`ї Гребінківської селищної ради, ОСОБА_3 про позбавлення батьківських прав, встановлення опіки та стягнення аліментів,

В С Т А Н О В И В:

Позивачка звернулася до суду з позовом, в якому просить позбавити відповідача батьківських прав відносно її племінниці, призначити її опікуном малолітньої та стягнути з відповідачки на її користь аліменти на утримання дитини.

Свої вимоги позивачка обґрунтовує тим, що співмешканка її рідного брата, який відбуває покарання за вироком суду, має малолітню дитину, однак відповідачка не цікавиться дитиною, не приймає участі у її утриманні і вихованні та не спілкується з дитиною.

Позивачка в судове засідання не прибула, надала суду заяву про розгляд справи у її відсутності, підтримала позовні вимоги та просила задовольнити позов з викладених у ньому підстав.

Відповідачка в судове засідання не прибула.

Враховуючи, що судову повістку надіслану відповідачці за адресою реєстрації місця її проживання повернуто до суду без вручення з відміткою листоноші «адресат відсутній за вказаною адресою», керуючись ч. 4 ст. 130 ЦПК України, суд вважає, що судовий виклик вручено відповідачці належним чином.

Враховуючи, що відповідачка, яка була належним чином повідомлена про місце, день і час розгляду справи в порядку вручення судових повісток, передбаченому статтею 130 ЦПК України, не прибула в судове засідання і не повідомила суд про причини свого неприбуття, суд вважає причини неприбуття відповідачки в судове засідання неповажними.

Оскільки, відповідачка не з`явилася в судове засідання без поважних причин, не подала відзив та позивачка не заперечила проти вирішення справи в заочному порядку, на підставі статті 280 ЦПК України, суд ухвалив заочне рішення на підставі наявних у справі доказів.

Представник третьої особи органу опіки та піклування надала суду заяву про розгляд справи у її відсутності та підтримала позов.

Третя особа ОСОБА_3 , який відбуває покарання в місцях позбавлення волі, надав суду письмові пояснення у яких просив задовольнити позовні вимоги.

Дослідивши письмові докази по справі в повному обсязі, суд встановив наступні обставини.

Відповідачка є матір`ю дитини - ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , що підтверджується відповідним Свідоцтвом про народження серії НОМЕР_1 від 27 січня 2018 року; батьком дитини є ОСОБА_3 (а.с. 10).

Позивачка і ОСОБА_3 є рідними сестрою і братом, що підтверджується відповідними Свідоцтвами про народження серії НОМЕР_2 від 26 жовтня 1981 року і серії НОМЕР_3 від 28 серпня 1984 року (а.с. 11).

Позивачка і ОСОБА_3 є рідними сестрою і братом, що підтверджується відповідними Свідоцтвами про народження серії НОМЕР_2 від 26 жовтня 1981 року і серії НОМЕР_3 від 28 серпня 1984 року (а.с. 11).

Відповідно до довідки № 7-71-20/к-59 від 18 вересня 2020 року Державної установи «Бориспільська виправна колонія (№ 119)», ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_2 з 05.08.2020 року відбуває міру покарання за вироком Васильківського міськрайонного суду Київської області від 02.04.2019 року; кінець строку 10 вересня 2023 року (а.с. 17).

Згідно із наказами Служби у справах дітей та сім`ї Васильківської районної державної адміністрації №№ 123 і 124 від 28 вересня 2020 року, малолітню ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 взято на первинний облік дітей, які залишились без батьківського піклування та тимчасово влаштовано до сім`ю рідної тітки ОСОБА_1 (а.с. 14, 15).

З характеристики директора ЗДО № 148, ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , з 05 жовтня 2020 року відвідує Заклад дошкільної освіти № 184 (Дніпровський район м. Києва); до садочку приводять і забирають дитину її рідна тітка ОСОБА_1 або її чолові ОСОБА_6 ; за садочок сплачує ОСОБА_1 (а.с. 18).

Вирішуючи справу по суті, суд керується положеннями Закону України «Про охорону дитинства» та нормами Сімейного кодексу України.

Зокрема, норми статті 12 Закону України «Про охорону дитинства» передбачають, що на кожного з батьків покладається однакова відповідальність за виховання, навчання і розвиток дитини; батьки мають право і зобов`язані виховувати дитину, піклуватися про її здоров`я, фізичний, духовний і моральний розвиток, навчання, створювати належні умови для розвитку її природних здібностей, поважати гідність дитини, готувати її до самостійного життя та праці; позбавлення батьківських прав не звільняє батьків від обов`язку утримувати дітей.

Стаття 150 СК України встановлює обов`язки батьків щодо виховання та розвитку дитини.

Відповідно до положень статті 155 СК України, здійснення батьківських прав та виконання батьківських обов`язків мають ґрунтуватися на повазі до прав дитини та її людської гідності; батьківські права не можуть здійснюватися всупереч інтересам дитини; відмова батьків від дитини є неправозгідною, суперечить моральним засадам суспільства; ухилення батьків від виконання батьківських обов`язків є підставою для покладення на них відповідальності, встановленої законом.

Пунктом другим частини першої статті 164 СК України передбачено, що матір може бути позбавлена судом батьківських прав, якщо вона ухиляється від виконання своїх обов`язків по вихованню дитини.

Оскільки відповідачка проживає окремо від своєї дитини, з нею не спілкується, дитина знаходяться на повному утриманні тітки, відповідачка не займається вихованням дитини і піклуванням про неї, не цікавляться життям дитини, не надає будь-якої, у тому числі матеріальної допомоги на утримання дитини, суд приходить до висновку, що такою бездіяльністю відповідачка ухиляється від виконання обов`язків по вихованню своєї неповнолітньої дитини, а тому має бути позбавлена батьківських прав.

Зазначені обставини знайшли своє повне підтвердження під час розгляду справи в судовому засіданні.

Також, згідно із висновком служби у справах дітей та сім`ї Гребінківської селищної ради, затвердженим рішенням виконавчого комітету Гребінківської селищної ради № 118 від 11.10.2021 року, орган опіки та піклування вважає за доцільне позбавити відповідачку батьківських прав відносно її неповнолітньої дочки (а.с. 89 - 90, 91 - 92).

Судом не встановлено, що відповідачці будь-хто та/або яким-небудь чином чинив перешкоди у належному виконанні її батьківських обов`язків по відношенню до своєї дитини.

Відповідно до частини першої статті 58 ЦК України, опіка встановлюється над малолітніми особами, які є сиротами або позбавлені батьківського піклування, та фізичними особами, які визнані недієздатними.

Оскільки суд позбавляє ОСОБА_2 батьківських прав відносно її дочки, а батько дитини перебуває в місцях позбавлення волі, суд приходить до висновку, що ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 - є малолітньою особою, яка позбавлена батьківського піклування.

Як наслідок, у суду існують передбачені частиною першою статті 58 ЦК України підстави для встановлення опіки над ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 .

Згідно із частиною третьою статті 60 ЦК України, суд встановлює опіку над малолітньою особою, якщо при розгляді справи буде встановлено, що вона позбавлена батьківського піклування, і призначає опікуна за поданням органу опіки та піклування.

Висновком про стан здоров`я від 23.10.2020 року, підтверджено, що ОСОБА_1 за станом здоров`я може бути опікуном (а.с. 25).

Згідно довідки МВС України № 2078985, за обліками МВС України ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_4 , станом на 0.11.2020 року до кримінальної відповідальності не притягується, не знятої чи не погашеної судимості не має та в розшуку не перебуває (а.с. 27).

Позивачка офіційно працевлаштована і має постійний дохід, що підтверджується довідкою Печерської районної в м. Києві державної адміністрації № 10531-197 від 04.12.2020 року (а.с. 23).

Позивачка перебуває у шлюбі із ОСОБА_6 , що підтверджується Свідоцтвом про шлюб серії НОМЕР_4 від 20 жовтня 2007 року (а.с. 32).

Позивачка та її чоловік мають спільну дитину - ОСОБА_8 , ІНФОРМАЦІЯ_6 , що підтверджується відповідним Свідоцтвом про народження серії НОМЕР_5 від 13 лютого 2013 року (а.с. 28).

ОСОБА_6 надав письмову заяву від 30.11.2020 року у якій не заперечив щоб його дружина ОСОБА_1 була опікуном своєї племінниці ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 (а.с. 33).

Позивачка разом зі своїм чоловіком зареєстровані та проживають у квартирі АДРЕСА_1 , що підтверджується витягом з Реєстру територіальної громади м. Києва та довідкою про реєстрацію місця проживання Дніпровської РДА (а.с. 26, 29).

Згідно із актом обстеження умов проживання Дніпровської РДА, за адресою: АДРЕСА_2 проживають ОСОБА_1 , ОСОБА_6 , ОСОБА_8 і ОСОБА_4 ; у дитини є окреме ліжко (двоярусне), комод з її речами, іграшки, книги; дитина забезпечена усім необхідним (а.с. 24).

Також, службою у справах дітей та сім`ї Гребінківської селищної ради винесено подання № 1839/03-19 від 28.10.2021 року, яким орган опіки та піклування вважає за доцільне встановити опіку ОСОБА_1 над малолітньою ОСОБА_4 (а.с. 99).

Суду не надано відомостей про існування обмежень щодо можливості позивачки здійснювати обов`язки опікуна.

У зв`язку із цим, відповідно до вимог статей 58 і 60 ЦК України, суд вважає за можливе установити над ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , опіку та призначити позивачку її опікуном.

Вирішуючи позовні вимоги в частині стягнення аліментів, суд враховує наступне.

Норми частин другої та третьої статті 166 СК України передбачають, що особа, позбавлена батьківських прав, не звільняється від обов`язку щодо утримання дитини; при задоволенні позову щодо позбавлення батьківських прав суд одночасно приймає рішення про стягнення аліментів на дитину.

Відповідно до статті 180 СК України, батьки зобов`язанні утримувати своїх дітей до досягнення ними повноліття.

Частиною третьою статті 181 СК України передбачено, що за рішенням суду кошти на утримання дитини (аліменти) присуджуються у частці від доходу її матері, батька і (або) у твердій грошовій сумі.

Згідно із частиною другою статті 182 СК України, розмір аліментів має бути необхідним та достатнім для забезпечення гармонійного розвитку дитини.

Згідно із статтею 182 СК України, при визначенні розміру аліментів суд враховує: стан здоров`я та матеріальне становище дитини; стан здоров`я та матеріальне становище платника аліментів; наявність у платника аліментів інших дітей, непрацездатних чоловіка, дружини, батьків, дочки, сина; наявність на праві власності, володіння та/або користування у платника аліментів майна та майнових прав, у тому числі рухомого та нерухомого майна, грошових коштів, виключних прав на результати інтелектуальної діяльності, корпоративних прав; доведені стягувачем аліментів витрати платника аліментів, у тому числі на придбання нерухомого або рухомого майна, сума яких перевищує десятикратний розмір прожиткового мінімуму для працездатної особи, якщо платником аліментів не доведено джерело походження коштів; інші обставини, що мають істотне значення.

Будь-які обставини щодо стану здоров`я та матеріального становища дитини; стану здоров`я та матеріального становища платника аліментів; наявності у платника аліментів інших дітей, непрацездатних дружини, батьків, дочки, сина; наявність на праві власності, володіння та/або користування у платника аліментів майна та майнових прав, у тому числі рухомого та нерухомого майна, грошових коштів, виключних прав на результати інтелектуальної діяльності, корпоративних прав; доведені стягувачем аліментів витрати платника аліментів, у тому числі на придбання нерухомого або рухомого майна, сума яких перевищує десятикратний розмір прожиткового мінімуму для працездатної особи, якщо платником аліментів не доведено джерело походження коштів; інші обставини, що мають істотне значення - судом не встановлено.

Розмір аліментів має бути необхідним та достатнім для забезпечення гармонійного розвитку дитини; мінімальний гарантований розмір аліментів на одну дитину не може бути меншим, ніж 50 відсотків прожиткового мінімуму для дитини відповідного віку; мінімальний рекомендований розмір аліментів на одну дитину становить розмір прожиткового мінімуму для дитини відповідного віку і може бути присуджений судом у разі достатності заробітку (доходу) платника аліментів (ч. 2 ст. 182 СК України).

Таким чином, враховуючи встановлені під час розгляду обставини справи у їх сукупності, суд приходить до висновку про необхідність стягнення з відповідачки на користь позивачки аліментів на утримання дитини в розмірі 1/4 частини від заробітку (доходу) щомісячно.

За таких обставин, суд приходить до висновку, що позов є обґрунтованим та підлягає задоволенню.

При цьому, на підставі пункту 1 частини другої статті 141 ЦПК України, у зв`язку із задоволенням позову, судові витрати слід покласти на відповідачку.

Враховуючи викладене, керуючись ст. 12 Закону України «Про охорону дитинства», ст. ст. 150, 155, 164, 166 СК України, ст. ст. 58, 60 ЦК України, ст. ст. 1 - 13, 19, 23, 27, 34, 76 - 83, 89, 95, 133, 141, 142, 197, 198, 258, 259, 263 - 265, 273, 280 - 282 ЦПК України,

В И Р І Ш И В:

Позов задовольнити.

Позбавити ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_5 , батьківських прав відносно ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 .

Установити над ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , опіку та призначити її опікуном ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_4 .

Стягнути з ОСОБА_2 на користь ОСОБА_1 аліменти на утримання дитини - ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 в розмірі 1/4 частини від заробітку (доходу) щомісячно, але не менше ніж 50 відсотків прожиткового мінімуму для дитини відповідного віку, починаючи з 11 січня 2021 року до досягнення дитиною повноліття.

Заочне рішення може бути переглянуто судом, що його ухвалив за письмовою заявою відповідача, яку може бути подано протягом десяти днів з дня отримання його копії.

Позивач має право оскаржити заочне рішення в загальному порядку, встановленому ЦПК України.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Рішення може бути оскаржено учасниками справи, а також особами, які не брали участі у справі, якщо суд вирішив питання про їхні права, свободи, інтереси та (або) обов`язки, безпосередньо до Київського апеляційного суду протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення.

Головуючий

Дата складення повного судового рішення - 17 січня 2022 року.