ДАРНИЦЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД М.КИЄВА
провадження № 2/753/2246/22
У Х В А Л А

про залишення позовної заяви без розгляду

"19" січня 2022 р. Дарницький районний суд м. Києва у складі:

головуючого судді: Котвицького В.Л.

за участю:

секретаря судового засідання: Яценка Ю.О.

відповідача: ОСОБА_1

представника відповідача: ОСОБА_2

розглянувши у відкритому судовому засіданні цивільну справу за позовною заявою ОСОБА_3 до ОСОБА_1 про усунення перешкод у користуванні житловим приміщенням шляхом вселення до житлового приміщення, -

ВСТАНОВИВ:

У липні 2021 року до Дарницького районного суду м. Києва надійшла позовна заява ОСОБА_3 (зареєстрованої за адресою: АДРЕСА_1 ) до ОСОБА_1 (зареєстрованого за адресою: АДРЕСА_1 ) про усунення перешкод у користуванні житловим приміщенням шляхом вселення до житлового приміщення.

Ухвалою суду від 03.08.2021 було відкрито провадження у справі та призначено судове засідання для розгляду справи по суті в порядку спрощеного позовного провадження на 28.09.2021.

За клопотанням представника відповідача у зв`язку з його участю в іншому судовому засіданні розгляд справи був відкладений на 27.10.2021.

У судовому засіданні 27.10.2021 за клопотанням представника позивача була оголошена перерва на 09.12.2021 у зв`язку з неотриманням ним відзиву на позовну заяву та для підготовки відповіді на нього.

У судове засідання 09.12.2021, будучи повідомленим про місце, дату та час його проведення, представник позивача не з`явився. Оскільки про причини своєї неявки представник позивача не повідомив та з будь-якими клопотаннями, зокрема, про відкладення розгляду справи, у зв`язку з неможливістю прибуття представника з поважних причини до суду не звертався, судом неявку визнано такою, що відбулася без поважних причин.

У наступне судове засіданння 19.01.2022 позивач явку свого представника не забезпечив. Представник позивача судом про розгляд справи повідомлявся належним чином. Про причини неявки суд не повідомив. З будь-якими клопотаннями, зокрема, про відкладення розгляду справи, в зв`язку з неможливістю прибуття представника з поважних причини до суду не звертався.

Представник відповідача в підготовчому судовому засіданні 19.01.2022 просив позов залишити без розгляду в зв`язку з повторною неявкою представника позивача без поважних причин.

Суд, вислухавши думку представника відповідача, дослідивши матеріали справи, вважає, що позов слід залишити без розгляду за наступних підстав.

Судом встановлено, що двічі поспіль у судові засідання, які були призначені на 09.12.2021 та 19.01.2022, - позивач явку свого представника не забезпечив. Про розгляд справи представник позивача повідомлявся належним чином. Будь-які клопотання з боку сторони позивача, зокрема, про відкладення розгляду справи в зв`язку з неможливістю прибуття з поважних причин до суду не надходили.

Таким чином, в силу ч. 3 ст. 131 ЦПК України, суд визнає, що позивач не з`явився до суду повторно без поважних причин.

Згідно із ст. 44 ЦПК України, учасники судового процесу та їхні представники повинні добросовісно користуватися процесуальними правами; зловживання процесуальнимиправами не допускається.

Як зазначено в ст. 10 цього Кодексу, ст. 17 Закону України "Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини", суд застосовує принцип верховенства права з урахуванням судової практики Європейського суду з прав людини, як джерела права.

Слід звернути увагу, що Європейський суд з прав людини у своїй прецедентній практиці виходить з того, що положення п. 1 ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, гарантує кожному право подати до суду будь-який позов, що стосується його цивільних прав і обов`язків. Проте право на суд не є абсолютним і воно може бути піддане обмеженням, дозволеним за змістом, тому що право на доступ до суду за своєю природою потребує регулювання з боку держави.

Європейський суд з прав людини дотримується позиції, що проявляти ініціативу щодо своєчасного розгляду справи повинен саме позивач.

Так, Європейський суд з прав людини в рішенні від 07.07.1989 у справі «Юніон Аліментаріа проти Іспанії» зазначив, що заявник зобов`язаний демонструвати готовність брати участь на всіх етапах розгляду, що стосуються безпосередньо його, утримуватися від використання прийомів, які пов`язані із зволіканням у розгляді справи, а також максимально використовувати всі засоби внутрішнього законодавства для прискорення процедури слухання.

Крім того, як наголошує в своїх рішеннях Європейський суд, позивач як сторона, яка задіяна в ході судового розгляду, зобов`язана з розумним інтервалом часу сама цікавитися провадженням у її справі, добросовісно користуватися належними їй процесуальними правами та неухильно виконувати процесуальні обов`язки.

Обов`язок швидкого здійснення правосуддя покладається, в першу чергу, на відповідні державні судові органи. Розумність тривалості судового провадження оцінюється в залежності від обставин справи та з огляду на складність справи, поведінки сторін, предмету спору. Нездатність суду ефективно протидіяти недобросовісно створюваним учасниками справи перепонам для руху справи є порушенням ч. 1 ст. 6 даної Конвенції (рішення Європейського суду з прав людини від 08.11.2005 у справі "Смірнова проти України").

Між тим, статтями 223, 257 ЦПК України врегульовано питання щодо наслідків неприбуття в судове засідання позивача.

Так, згідно із ч. 5 ст. 223, п. 3 ст. 257 ЦПК України суд постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без розгляду, якщо належним чином повідомлений позивач повторно не з`явився в судове засідання або не повідомив про причини неявки, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності і його незявлення не перешкоджає розгляду справи.

Таким чином, чинний Цивільний процесуальний кодекс України імперативно встановлює, що у випадку повторної неявки в судове засідання належним чином повідомленого позивача, якщо від нього не надійшла заява про розгляд справи за його відсутності, суд залишає заяву без розгляду.

При цьому, закон жодним чином не пов`язує повторну неявку в судове засідання позивача з будь-якими об`єктивними факторами (поважними причинами) і не зобов`язує суд перевіряти причини повторної неявки та надавати їм відповідну оцінку з точки зору поважності.

Це пов`язано із дією принципу цивільного судочинства - диспозитивністю, відповідно до якого, кожний учасник процесу самостійно розпоряджається наданими йому законом процесуальними правами.

Крім того, таке положення закону пов`язане із дотриманням судом розумних строків розгляду справи, що є вимогою статті 121 ЦПК України та статті 6 Конвенції про захист прав людини та основоположних свобод 1950 року.

Таким чином, законодавець передбачив баланс захисту прав як позивача, який повторно не з`явився в судове засідання (незалежно від причин неявки), так і відповідача, який у зв`язку з такою неявкою вимушений витрачати свої час та кошти. Так, для відповідача - це є залишення заяви без розгляду, а для позивача - це право на повторне звернення до суду з тим самим позовом (ч. 2 ст. 257 ЦПК України).

Враховуючи викладене, а також, зважаючи на розумні строки розгляду справ, суд вважає за доцільне залишити позов без розгляду, оскільки, позивач повторно не з`явився в судове засідання без поважних причин.

На підставі викладеного, керуючись ст. ст. 10, 13, 223, 257, 158 ЦПК України, суд, -

УХВАЛИВ:

Цивільну справу за позовною заявою ОСОБА_3 до ОСОБА_1 про усунення перешкод у користуванні житловим приміщенням шляхом вселення до житлового приміщення - залишити без розгляду.

Апеляційна скарга на ухвалу суду подається протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення до Київського апеляційного суду через Дарницький районний суд м. Києва.

Учасник справи, якому ухвала не була вручена у день її складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали.

Суддя В.Л.Котвицький