справа №619/3791/21
провадження №2/619/112/22
Ухвала

17 січня 2022 року Дергачівський районний суд Харківської області

в складі: головуючого судді- Остропілець Є.Р.,

при секретарі Ковалевській Е.В.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні клопотання представника відповідача ОСОБА_1 про скасування заходів забезпечення позову, -

встановив:

В провадженні Дергачівського районного суду Харківської області знаходиться цивільна справа за позовом ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 до ОСОБА_5 про захист честі, гідності та ділової репутації та стягнення моральної шкоди у розмірі 471572 грн.

Представник відповідача ОСОБА_5 - ОСОБА_6 звернулась до Дергачівського районного суду з клопотанням про скасування заходів забезпечення позову, застосованих на підставі ухвали Дергачівського районного суду Харківської області від 02 грудня 2021 року по справі №619/3791/21.

В обґрунтування клопотання представник відповідача ОСОБА_6 посилається на те, що у своїй заяві про забезпечення позову, представник позивачів посилається на необхідність забезпечення позову для виконання рішення суду, однак жодних доказів щодо такої необхідності та можливості невиконання рішення суду не надано. Незрозуміло яким саме чином накладення арешту на майно відповідача може утруднити чи унеможливити виконання рішення суду, адже відповідач є працевлаштованою особою, займає посаду Голови Дергачівської районної ради ГО УТМР. Також, заява про збільшення позовних вимог, обґрунтована неналежним, недопустимим, протиправним доказом сама по собі є протиправною і не може лягти в основу аргументів забезпечення позову та обмеження прав відповідача.

Сторони по справі в судове засідання не з`явились.

Відповідно до ст. 247 ЦПК України, фіксування судового засідання за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснювалося, оскільки сторони не з`явилися у судове засідання.

Суд дослідивши наявні у справі докази, з`ясувавши обставини на які посилалися сторони, як на підставу своїх вимог та заперечень, оцінивши ці докази в сукупності, приходить до наступного.

Судом встановлено, що в провадженні Дергачівського районного суду Харківської області знаходиться цивільна справа за позовом ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 до ОСОБА_5 про захист честі, гідності та ділової репутації та стягнення моральної шкоди у розмірі 471572 грн.

02 грудня 2021 року ухвалою Дергачівського районного суду Харківської області заяву представника позивачів ОСОБА_7 про забезпечення позову, задоволено частково.

Накладено арешт на нерухоме майно, що належить на праві власності відповідачу - ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 (РНОКПП - НОМЕР_1 ), а саме: житловий будинок загальною площею 92,2 кв.м за адресою: АДРЕСА_1 , реєстраційний номер об`єкта нерухомого майна 220, заборонивши будь-яким органам та особам, що є суб`єктами державної реєстрації речових прав на нерухоме майно, вчиняти будь-які дії направлені на відчуження та реєстрації щодо вказаного нерухомого майна.

Представник відповідача ОСОБА_5 - ОСОБА_6 звернулась до суду з клопотанням про скасування заходів забезпечення позову.

Забезпечення позову допускається як до пред`явлення позову, так і на будь-якій стадії розгляду справи, якщо невжиття таких заходів може істотно ускладнити чи унеможливити виконання рішення суду або ефективний захист, або поновлення порушених чи оспорюваних прав або інтересів позивача, за захистом яких він звернувся або має намір звернутися до суду (частина друга статті 149 ЦПК України).

Заява про забезпечення позову подається: 1) до подання позовної заяви - за правилами підсудності, встановленими цим Кодексом для відповідного позову, або до суду за місцезнаходженням предмета спору - якщо суд, до підсудності якого відноситься справа, визначити неможливо; 2) одночасно з пред`явленням позову - до суду, до якого подається позовна заява, за правилами підсудності, встановленими цим Кодексом; 3) після відкриття провадження у справі - до суду, у провадженні якого перебуває справа (частина перша статті 152 ЦПК України).

Як роз`яснено в п.1 постанови Пленуму Верховного Суду України від 22 грудня 2006 року № 9 «Про практику застосування судами цивільного процесуального законодавства при розгляді заяв про забезпечення позову», єдиною підставою для забезпечення позову, є мотивована заява будь-кого з осіб, які беруть участь у справі.

Отже, підставою забезпечення позову є обґрунтоване припущення заявника, що невжиття заходів забезпечення може утруднити або зробити неможливим виконання рішення суду.

Під забезпеченням позову розуміється вжиття судом передбачених законом заходів, які створюють реальну гарантовану можливість для виконання в майбутньому рішення по справі в разі задоволення заявленого позову.

При цьому, забезпечення позову спрямоване, перш за все, проти несумлінних дій відповідача, який може сховати майно, продати, знищити або знецінити його тощо.

Так, загальною підставою для вжиття заходів забезпечення позову є наявність обставин, які свідчать або дозволяють достовірно припустити, що невжиття цих заходів може утруднити чи зробити неможливим виконання майбутнього рішення суду.

Вирішуючи питання про забезпечення позову, суд має брати до уваги інтереси не тільки позивача, а й інших осіб, права яких можуть бути порушені у зв`язку із застосуванням відповідних заходів.

Забезпечення позову є тимчасовим обмеженням і його значення полягає в тому, що ним захищаються законні інтереси позивача на той випадок, коли відповідач буде діяти недобросовісно або коли невжиття заходів забезпечення позову може потягти за собою неможливість виконання судового рішення. Крім цього, інститут забезпечення позову захищає в рівній мірі інтереси як позивача, так і відповідача.

Метою забезпечення позову є вжиття судом, у провадженні якого знаходиться справа, заходів щодо охорони матеріально-правових інтересів позивача від можливих недобросовісних дій із боку відповідача з тим, щоб забезпечити позивачу реальне та ефективне виконання судового рішення, якщо воно буде прийняте на користь позивача, в тому числі задля попередження потенційних труднощів у подальшому виконанні такого рішення.

Забезпечення позову по суті - це обмеження суб`єктивних прав, свобод та інтересів відповідача або пов`язаних із ним інших осіб в інтересах забезпечення реалізації в майбутньому актів правосуддя і задоволених вимог позивача (заявника). Зазначені обмеження встановлює суд в ухвалі, вони діють до заміни судом виду забезпечення позову або скасування заходів забезпечення позову.

За змістом ч. 3 ст. 150 заходи забезпечення позову, мають бути співмірними із заявленими позивачем вимогами.

Співмірність передбачає співвідношення судом негативних наслідків від вжиття заходів забезпечення позову з тими негативними наслідками, які можуть настати в результаті невжиття цих заходів, з урахуванням відповідності права чи законного інтересу, за захистом яких заявник звертається до суду, вартості майна, на яке він заявляє клопотання накласти арешт, чи майнових наслідків заборони відповідачу здійснювати певні дії.

Адекватність заходу забезпечення позову, що застосовується судом, визначається його відповідністю вимогам, на забезпечення яких він вживається. Оцінка такої відповідності здійснюється судом, зокрема, з урахуванням співвідношення права (інтересу), про захист яких просить заявник, та інтересів сторін та інших учасників судового процесу.

Положеннями статті 150 ЦПК України встановлені види забезпечення позову. Одним із видів такого забезпечення є заборона вчиняти певні дії.

Як передбачено ч. 6 ст. 153 ЦПК України залежно від обставин справи суд може забезпечити позов повністю або частково.

З урахуванням наведеного вище, виходячи з принципів співмірності, розумності, обґрунтованості і адекватності вимог заявника, суд вважає, що наявні підстави для забезпечення позову шляхом заборони будь-яким органам та особам, що є суб`єктами державної реєстрації речових прав на нерухоме майно, вчиняти будь-які дії направлені на відчуження та реєстрації щодо вказаного нерухомого майна.

Задовольняючи вимоги про скасування заходів забезпечення позову в частині накладення арешту на нерухоме майно, суд виходить з того, що достатнім є забезпечення позову шляхом заборони будь-яким органам та особам, що є суб`єктами державної реєстрації речових прав на нерухоме майно, вчиняти будь-які дії направлені на відчуження та реєстрації щодо вказаного нерухомого майна.

Відповідно до п.1-4, 10 ст.158 ЦПК України суд може скасувати заходи забезпечення позову з власної ініціативи або за вмотивованим клопотанням учасника справи.

Таким чином, клопотання представника відповідача ОСОБА_1 про скасування заходів забезпечення позову підлягає задоволенню частково.

Керуючись ст. ст. 149-153, 158 ЦПК України суд,-

постановив:

Клопотання представника відповідача ОСОБА_1 про скасування заходів забезпечення позову - задовольнити частково.

Заходи забезпечення позову вжиті ухвалою Дергачівського районного суду Харківської області від 02.12.2021 у справі №619/3791/21 в частині накладення арешту на нерухоме майно, що належить на праві власності відповідачу - ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 (РНОКПП - НОМЕР_1 ), а саме: житловий будинок загальною площею 92,2 кв.м за адресою: АДРЕСА_1 , реєстраційний номер об`єкта нерухомого майна 220 скасувати.

В іншій частині клопотання відмовити.

Ухвала може бути оскаржена в апеляційному порядку безпосередньо до Харківського апеляційного суду шляхом подачі апеляційної скарги протягом п`ятнадцяти днів в порядку ч.2 ст.261, ст.354 ЦПК України.

Суддя Є. Р. Остропілець