ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

12 січня 2022 року

м. Черкаси

справа № 705/5544/19 провадження № 22-ц/821/185/22 категорія на ухвалу

Черкаський апеляційний суд в складі колегії суддів судової палати з розгляду цивільних справ:

головуючого: Бородійчука В.Г.,

суддів: Єльцова В.О., Василенко Л.І.

секретар: Захарченко А.Д.

учасники справи:

позивач: ОСОБА_1

відповідачі: ОСОБА_2 ;

ПАТ «Дельта Банк» в особі уповноваженої особи Фонду гарантування вкладів фізичних осіб на ліквідацію АТ «Дельта Банк» Матвієнка Андрія Анатолійовича

третя особа: приватний нотаріус Київського міського нотаріального округу міста Києва Черленюх Людмила Василівна

розглянув у порядку спрощеного позовного провадження апеляційну скаргу ОСОБА_1 на ухвалу Уманського міськрайонного суду Черкаської області від 08 жовтня 2021 року про скасування заходів забезпечення позову у справі за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , Публічного акціонерного товариства «Дельта Банк» Матвієнка Андрія Анатолійовича, третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмету спору: Приватний нотаріус Київського міського нотаріального округу міста Києва Черленюх Людмила Василівна про визнання недійсним договору купівлі-продажу прав вимоги.

в с т а н о в и в :

Описова частина

Короткий зміст позовних вимог

У вересні 2021 року ОСОБА_2 звернувся до суду із заявою про скасування забезпечувальних заходів.

Заява мотивована тим, що 03.02.2020 року суддею Уманського міськрайонного суду Черкаської області Гудзенко В.Л. по справі № 705/5544/19 було вжито забезпечувальні заходи шляхом винесення відповідної ухвали.

04 серпня 2021 року Верховним Судом винесено постанову, якою рішення Уманського міськрайонного суду Черкаської області від 04.02.2020 року та постанову Черкаського апеляційного суду від 05.05.2020 року скасовано та прийнято нове рішення, яким у задоволенні позову ОСОБА_1 відмовлено. Стягнуто з останньої на користь ОСОБА_2 11388,20 грн. сплачений судовий збір та 10000 грн. витрати на професійну правничу допомогу.

У зв`язку з вищевикладеним просив суд винести ухвалу про скасування заходів забезпечення позову по справі № 705/5544/19.

Короткий зміст ухвали суду першої інстанції

Ухвалою Уманського міськрайонного суду Черкаської області від 08 вересня 2021 року заяву ОСОБА_2 про скасування забезпечувальних заходів задоволено.

Скасовано заходи забезпечення позову, накладені ухвалою Уманського міськрайонного суду Черкаської області від 03 лютого 2020 року у справі № 705/5544/19 у виді накладення арешту на квартиру АДРЕСА_1 , яка зареєстрована за ОСОБА_2 , та у виді заборони вчиняти буді-які дії, направлені на відчуження вищевказаної квартири.

Ухвала суду мотивована тим, що позов, в рамках забезпечення якого вживались заходи забезпечення, було розглянуто по суті та рішення суду набрало законної сили, а отже необхідність у застосуванні заходу забезпечення позову відпала.

Короткий зміст вимог апеляційної скарги

В апеляційній скарзі ОСОБА_1 , посилаючись на порушення судом першої інстанції норм процесуального права, ставить питання про скасування оскаржуваної ухвали та ухвалення нового судового рішення, яким відмовити у задоволенні заяви про скасування заходів забезпечення позову.

Апеляційна скарга обґрунтована тим, що судом першої інстанції не було призначено судове засідання з розгляду клопотання відповідача про скасування заходів забезпечення позову, відповідно, суд не повідомляв учасників справи про розгляд клопотання ОСОБА_2 , чим було порушено один з основних принципів цивільного судочинства, визнаний п. 3 ч. 3 ст. 2 ЦПК України - гласність і відкритість судового процесу та його повне фіксування технічними засобами.

Відзив на апеляційну скаргу до суду не надходив

Мотивувальна частина

Позиція Апеляційного суду

Згідно зі ст. 129 Конституції України однією з основних засад судочинства є забезпечення апеляційного оскарження рішення суду, а відповідно до ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод таке конституційне право повинно бути забезпечене судовими процедурами, які повинні бути справедливими.

Відповідно до ч. 1 ст. 368 ЦПК України справа розглядається судом апеляційної інстанції за правилами, встановленими для розгляду справи в порядку спрощеного провадження, з особливостями, встановленими цією главою.

Заслухавши доповідь судді-доповідача, переглянувши матеріали справи за наявними в ній доказами, перевіривши законність і обґрунтованість ухвали суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги, колегія суддів дійшла висновку, що апеляційна скарга не підлягає до задоволення.

Мотиви, з яких виходить Апеляційний суд, та застосовані норми права

Згідно з частиною третьою статті 3 ЦПК України провадження в цивільних справах здійснюється відповідно до законів, чинних на час вчинення окремих процесуальних дій, розгляду і вирішення справи.

Відповідно до вимог частин першої і другої статті 367 ЦПК України суд апеляційної інстанції переглядає справу за наявними в ній і додатково поданими доказами та перевіряє законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги. Суд апеляційної інстанції досліджує докази, що стосуються фактів, на які учасники справи посилаються в апеляційній скарзі та (або) відзиві на неї.

Згідно з частинами першою, другою та п`ятою статті 263 ЦПК України судове рішення повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим.

Згідно із ст. 2 ЦПК України, завданням цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави.

Статтею 4 ЦПК України передбачено, що кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутись до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів.

Судом першої інстанції встановлено, в провадженні Уманського міськрайонного суду Черкаської області перебували матеріали цивільної справи за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , ПАТ «Дельта Банк» в особі уповноваженої особи Фонду гарантування вкладів фізичних осіб на ліквідацію АТ «Дельта Банк» Матвієнка А.А., третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмету спору: приватний нотаріус київського міського нотаріального округу міста Києва Черленюх Л.В., про визнання недійсним договору купівлі-продажу прав вимоги, скасування державної реєстрації прав та їх обтяжень.

В ході розгляду вказаної справи ухвалою Уманського міськрайонного суду Черкаської області від 03 лютого 2020 року було вжито заходів забезпечення позову, а саме накладено арешт на квартиру АДРЕСА_1 , яка зареєстрована за ОСОБА_2 , та заборонено йому вчиняти будь-які дії направлені на відчуження вищевказаної квартири.

Рішенням Уманського міськрайонного суду Черкаської області від 04 лютого 2020 року позовні вимоги ОСОБА_1 задоволено.

Постановою Черкаського апеляційного суду від 05 травня 2020 року рішення Уманського міськрайонного суду Черкаської області було залишено без змін.

Постановою Верховного Суду від 04 серпня 2021 року рішення Уманського міськрайонного суду Черкаської області від 04 лютого 2020 року та постанову Черкаського апеляційного суду від 05 травня 2020 року скасовано і прийнято нове рішення, яким у задоволенні позову ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , ПАТ «Дельта Банк» в особі уповноваженої особи Фонду гарантування вкладів фізичних осіб на ліквідацію АТ «Дельта Банк» Матвієнка А.А., третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмету спору: приватний нотаріус київського міського нотаріального округу міста Києва Черленюх Л.В., про визнання недійсним договору купівлі-продажу прав вимоги, скасування державної реєстрації прав та їх обтяжень відмовлено. З ОСОБА_1 стягнуто на користь ОСОБА_2 11388,20 грн. у рахунок сплати судового збору та 10000,00 грн. витрат на професійну правничу допомогу.

При цьому, під час ухвалення рішення по суті, питання щодо скасування заходів забезпечення позову, а саме накладення арешту на вищевказану квартиру, зареєстрованої на ОСОБА_2 , касаційним судом не вирішувалося.

А тому, скасовуючи заходи забезпечення позову, накладені ухвалою Уманського міськрайонного суду Черкаської області від 03 лютого 2020 року, суд першої інстанції виходив з того, що дану справу розглянуто з ухваленням відповідного судового рішення, яке набрало законної сили, а отже необхідність у вжитті заходів забезпечення позову відпала.

Колегія суддів погоджується з такими висновками суду першої інстанції, виходячи з наступного.

Забезпечення позову - це сукупність процесуальних дій, які гарантують виконання рішення суду в разі задоволення позовних вимог. Точне і неухильне додержання судами України норм чинного законодавства при розгляді заяв про забезпечення позову є необхідною умовою здійснення завдань цивільного судочинства, які полягають у справедливому, неупередженому та своєчасному розгляді й вирішенні цивільних справ із метою захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави.

Інститут забезпечення позову, за своєю суттю, повинен слугувати гарантією для забезпечення виконання судового рішення, у випадку задоволення позову, в майбутньому, та, усунення можливих майбутніх перешкод його виконання. При цьому необхідно враховувати, що ухвалення відповідного рішення, серед іншого, повинно мати законну та виправдану мету.

Порядок та підстави для скасування заходів забезпечення позову визначені у статті 158 ЦПК України.

Згідно з частинами першою, другою статті 158 ЦПК України суд може скасувати заходи забезпечення позову з власної ініціативи або за вмотивованим клопотанням учасника справи. Клопотання про скасування заходів забезпечення позову розглядається в судовому засіданні не пізніше п`яти днів з дня надходження його до суду.

Частиною дев`ятою статті 158 ЦПК України визначено, що у випадку залишення позову без розгляду, закриття провадження у справі або у випадку ухвалення рішення щодо повної відмови у задоволенні позову суд у відповідному судовому рішенні зазначає про скасування заходів забезпечення позову.

У такому разі заходи забезпечення позову зберігають свою дію до набрання законної сили відповідним рішенням або ухвалою суду (частина десята статті 158 ЦПК України).

За змістом даних норм скасування заходів забезпечення позову пов`язане не із правомірністю їх вжиття, а із результатами розгляду справи і вирішенням спору по суті чи залишенням позову без розгляду, або закриттям провадження у справі.

Згідно п.10 постанови Пленуму Верховного Суду України від 22 грудня 2006 року № 9 «Про практику застосування судами цивільного процесуального законодавства при розгляді заяв про забезпечення позову» заходи забезпечення позову мають тимчасовий характер і діють до виконання рішення суду, яким закінчується розгляд справи по суті.

Вказаним пунктом також роз`яснено, що підставою для скасування заходів забезпечення позову також є випадки, коли потреба в забезпеченні позову з тих чи інших причин відпала або змінились обставини, що зумовили його застосування.

Метою забезпечення позову є вжиття судом, у провадженні якого знаходиться справа, заходів щодо охорони матеріально-правових інтересів позивача від можливих недобросовісних дій із боку відповідача з тим, щоб забезпечити позивачу реальне та ефективне виконання судового рішення, якщо воно буде прийняте на користь позивача, в тому числі задля попередження потенційних труднощів у подальшому виконанні такого рішення.

Тобто, підставами для скасування заходів забезпечення позову може бути ухвалення судом рішення про відмову в задоволенні позову, залишення позову без розгляду, закриття провадження у справі або повне фактичне виконання судового рішення про задоволення позову.

Отже, скасування заходів забезпечення позову слід відрізняти від скасування ухвали про забезпечення позову, оскільки заходи забезпечення позову скасовуються судом, який їх застосував, якщо відпали підстави, з якими закон пов`язує можливість застосування таких заходів.

Скасування заходів забезпечення позову пов`язане не із правомірністю їх вжиття, а із результатами розгляду справи і вирішенням спору по суті чи залишенням позову без розгляду, або закриттям провадження у справі (частини сьома-десята статті 158 ЦПК України).

Доводи апелянта щодо розгляду місцевим судом заяви про скасування заходів забезпечення позову за відсутності позивача ОСОБА_1 апеляційний суд відхиляє, оскільки згідно ч. 2 ст. 158 ЦПК України клопотання про скасування заходів забезпечення позову розглядається в судовому засіданні не пізніше п`яти днів з дня надходження його до суду.

За таких обставин, даючи оцінку обґрунтованості доводів заявника щодо доцільності скасування заходів забезпечення позову, судом першої інстанції вірно врахована вимоги ст.158 ЦПК України.

Зважаючи на те, що ухвалене рішення по суті щодо повної відмови у задоволенні позову, необхідність застосування заходів забезпечення позову відпала, у зв`язку з чим, суд першої інстанції дійшов обґрунтованого висновку про наявність правових підстав для задоволення заяви відповідача про скасування заходів забезпечення позову.

Скасування заходів забезпечення позову в цій справі не порушує прав позивача, оскільки забезпечення позову допускається, якщо невжиття таких заходів може істотно ускладнити чи унеможливити виконання рішення суду або ефективний захист, або поновлення порушених чи оспорюваних прав або інтересів позивача, проте, в цій справі розгляд справи закінчено, провадження у справі закрито.

Інших доводів, які б були правовою підставою для прийняття рішення щодо скасування ухвали суду першої інстанції, апеляційна скарга не містить.

Порушень норм процесуального права, які могли б призвести до скасування ухвали суду першої інстанції, судом апеляційної інстанції не встановлено.

Згідно із статтею 375 ЦПК України суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а судові рішення без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права.

Враховуючи викладене та конкретні обставини справи, судове рішення відповідає вимогам норм процесуального права і тому, апеляційний суд приходить до висновку, що ухвала суду першої інстанції є законною та обґрунтованою, порушень норм матеріального чи процесуального права судом не допущено. Підстави для скасування ухвали суду першої інстанції в межах доводів апеляційної скарги в апеляційного суду відсутні.

Судові витрати, у відповідності до ст.141 ЦПК України, слід покласти на сторони в межах сум, ними понесених.

Керуючись ст.ст. 367, 368, 374, 375, 381, 382, 383, 384 ЦПК України, апеляційний суд, -

п о с т а н о в и в :

Апеляційну скаргу ОСОБА_1 залишити без задоволення.

Ухвалу Уманського міськрайонного суду Черкаської області від 08 жовтня 2021 року про скасування заходів забезпечення позову у справі за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , Публічного акціонерного товариства «Дельта Банк» Матвієнка Андрія Анатолійовича, третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмету спору: Приватний нотаріус Київського міського нотаріального округу міста Києва Черленюх Людмила Василівна про визнання недійсним договору купівлі-продажу прав вимоги залишити без змін.

Постанова апеляційного суду набирає законної сили з дня її прийняття та оскарженню в касаційному порядку не підлягає.

Повний текст виготовлено 12 січня 2022 року.

Головуючий В.Г. Бородійчук

Судді В.О. Єльцов

Л.В. Василенко