Ухвала

13 січня 2022 року

м. Київ

справа № 286/1/21

провадження № 61-21161ск21

Верховний Суд у складі колегії суддів Першої судової палати Касаційного цивільного суду: Ступак О. В. (суддя-доповідач), Гулейкова І. Ю., Погрібного С. О.,

вирішуючи питання про відкриття касаційного провадження за касаційною скаргою представника ОСОБА_1 - ОСОБА_2 на постанову Житомирського апеляційного суду від 26 жовтня 2021 року у справі за позовом ОСОБА_3 до ОСОБА_1 , треті особи: Комунальне підприємство «Водоканал» Гладковицької сільської ради, ОСОБА_4 , про відшкодування майнової шкоди, завданої затопленням квартири,

ВСТАНОВИВ:

У січні 2021 року ОСОБА_3 звернулась до суду з позовом до ОСОБА_1 , треті особи: Комунальне підприємство «Водоканал» Гладковицької сільської ради (далі - КП «Водоканал» Гладковицької сільської ради), ОСОБА_4 , про відшкодування майнової шкоди, завданої затопленням квартири.

В обґрунтування позову зазначала, що є власником квартири АДРЕСА_1 . Відповідач проживає у квартирі АДРЕСА_2 , яка розташована поверхом вище у вказаному житловому будинку.

Вказувала, що протягом п`яти років з вини відповідача відбувається систематичне залиття належної їй квартири. Внаслідок цього стіни, стеля та підлога у цьому житловому приміщенні пошкоджені, в деяких місцях мають плями, відшарування шпалер та штукатурки на стінах та стелі, а також відшарування лінолеуму на підлозі. Окрім того, пошкоджено меблі та інші речі домашнього вжитку. Вказані факти неодноразово зафіксовані у актах, складених комісією житлово-експлуатаційної організації місцевої ради та КП «Водоканал».

Відповідно до зведеного кошторису вартість ремонтних робіт, необхідних для усунення наслідків залиття квартири, становить 17 959,00 грн.

Ураховуючи вищезазначене, просила суд стягнути із ОСОБА_1 на свою користь17 959,00 грн.

Рішенням Овруцького районного суду Житомирської області від 26 травня 2021 року у задоволенні позову ОСОБА_3 відмовлено.

Відмовляючи у задоволенні позову ОСОБА_3 , суд першої інстанції виходив з того, що акти обстеження квартири АДРЕСА_1 не відповідають вимогам законодавства, а тому не можуть бути належними та допустимими доказами на підтвердження заявлених вимог.

Постановою Житомирського апеляційного суду від 26 жовтня 2021 року апеляційну скаргу ОСОБА_3 задоволено частково.

Рішення Овруцького районного суду Житомирської області від 26 травня 2021 року скасовано та ухвалено нове судове рішення, яким позов ОСОБА_3 задоволено частково.

Стягнуто з ОСОБА_1 на користь ОСОБА_3 13 486,00 грн у рахунок відшкодування майнової шкоди, завданої затопленням квартири.

Вирішено питання про розподіл судових витрат.

У задоволенні іншої частини позову ОСОБА_3 відмовлено.

Апеляційний суд, частково задовольняючи позов ОСОБА_3 , виходив з того, що обґрунтовуючи розмір такої шкоди, позивач надала суду зведений кошторисний розрахунок, у якому зазначено, що вартість ремонтних робіт становить 5 164,00 грн, а вартість необхідних матеріалів для ремонту квартири АДРЕСА_1 , становить 8 322,00 грн. Таким чином, на користь ОСОБА_3 підлягає стягненню 13 486,00 грн.

23 грудня 2021 року представник ОСОБА_1 - ОСОБА_2 звернувся до Верховного Суду з касаційною скаргою на постанову Житомирського апеляційного суду від 26 жовтня 2021 року, в якій, посилаючись на неправильне застосування судом норм матеріального права та порушення норм процесуального права, просить скасувати оскаржуване судове рішення та залишити в силі рішення Овруцького районного суду Житомирської області від 26 травня 2021 року.

Верховний Суд дійшов висновку, що відсутні підстави для відкриття касаційного провадження з огляду на таке.

Стаття 129 Конституції України серед основних засад судочинства визначає забезпечення права на апеляційний перегляд справи та у визначених законом випадках - на касаційне оскарження судового рішення.

Відповідно до пункту 2 частини третьої статті 389 ЦПК України не підлягають касаційному оскарженню судові рішення у малозначних справах та у справах з ціною позову, що не перевищує двохсот п`ятдесяти розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, крім випадків, якщо: касаційна скарга стосується питання права, яке має фундаментальне значення для формування єдиної правозастосовчої практики; особа, яка подає касаційну скаргу, відповідно до цього Кодексу позбавлена можливості спростувати обставини, встановлені оскарженим судовим рішенням, при розгляді іншої справи; справа становить значний суспільний інтерес або має виняткове значення для учасника справи, який подає касаційну скаргу; суд першої інстанції відніс справу до категорії малозначних помилково.

Відповідно до пунктів 1 частини шостої статті 19 ЦПК України для цілей цього Кодексу малозначними справами є справи, у яких ціна позову не перевищує ста розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Предметом позову у цій справі є відшкодування майнової шкоди, завданої затопленням квартири,у розмірі 17 959,00 грн, що є меншим, ніж сто розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб (227 000 грн), а тому відповідно до вимог ЦПК України справа є малозначною.

Касаційна скарга та додані до неї матеріали не містять посилання на випадки, передбачені пунктом 2 частини третьої статті 389 ЦПК України, за наявності яких судові рішення у малозначній справі підлягають касаційному оскарженню.

У резолютивній частині постанови Житомирського апеляційного суду від 26 жовтня 2021 року зазначено, що вона не підлягає касаційному оскарженню.

Оскільки касаційну скаргу подано на судове рішення у малозначній справі, що не підлягає касаційному оскарженню, та касаційна скарга не містить посилання на передбачені пунктом 2 частини третьої статті 389 ЦПК України випадки, за наявності яких судове рішення у малозначній справі підлягає касаційному оскарженню, тому відсутні підстави для відкриття касаційного провадження.

Верховний Суд враховує рекомендації Комітету Міністрів Ради Європи від 07 лютого 1995 року № R (95) 5, згідно яких державам-членам необхідно вживати заходи щодо визначення кола питань, які виключаються з права на апеляцію та касацію, щодо попередження будь-яких зловживань системою оскарження. Відповідно до частини «с» статті 7 цієї Рекомендації скарги до суду третьої інстанції мають передусім подаватися відносно тих справ, які заслуговують на третій судовий розгляд, наприклад справ, які розвиватимуть право або сприятимуть однаковому тлумаченню закону. Вони також можуть бути обмежені скаргами у тих справах, де питання права мають значення для широкого загалу. Від особи, яка подає скаргу, слід вимагати обґрунтування причин, з яких її справа сприятиме досягненню таких цілей.

Відповідно до прецедентної практики Європейського суду з прав людини, яка є джерелом права (стаття 17 Закону України «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини»), умови прийнятності касаційної скарги, відповідно до норм законодавства, можуть бути суворішими, ніж для звичайної заяви. Зважаючи на особливий статус суду касаційної інстанції, процесуальні процедури у суді касаційної інстанції можуть бути більш формальними, особливо, якщо провадження здійснюється судом після їх розгляду судом першої інстанції, а потім судом апеляційної інстанції (рішення у справах: «Levages Prestations Services v. France» (Леваж Престасьон Сервіс проти Франції) від 23 жовтня 1996 року; «Brualla Gomez de la Torre v. Spain» (Бруалья Ґомес де ла Торре проти Іспанії) від 19 грудня 1997 року).

Відповідно до вимог пункту 1 частини другої статті 394 ЦПК України суд відмовляє у відкритті касаційного провадження у справі, якщо касаційну скаргу подано на судове рішення, що не підлягає касаційному оскарженню.

Керуючись статтею 129 Конституції України, пунктом 1 частини шостої статті 19, пунктом 2 частини третьої статті 389, пунктом 1 частини другої статті 394 ЦПК України, Верховний Суд,

УХВАЛИВ:

У відкритті касаційного провадження за касаційною скаргою представника ОСОБА_1 - ОСОБА_2 на постанову Житомирського апеляційного суду від 26 жовтня 2021 року у справі за позовом ОСОБА_3 до ОСОБА_1 , треті особи: Комунальне підприємство «Водоканал» Гладковицької сільської ради, ОСОБА_4 , про відшкодування майнової шкоди, завданої затопленням квартири,відмовити.

Копію ухвали та додані до скарги матеріали направити особі, яка подала касаційну скаргу.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Судді:О. В. Ступак І. Ю. Гулейков С. О. Погрібний