Новосанжарський районний суд Полтавської області
Справа № 542/1986/21
Провадження № 2/542/108/22
У Х В А Л А

Іменем України

10 січня 2022 року смт Нові Санжари

Новосанжарський районний суд Полтавської області в складі:

головуючого судді Шарової-Айдаєвої О.О.,

за участі:

секретаря судового засідання Рибки Ю.О.,

позивача - ОСОБА_1

представника позивача ОСОБА_2 ,

відповідачів ОСОБА_3 , ОСОБА_4 ,

розглянувши у відкритому підготовчому судовому засіданні клопотання про прийняття зустрічної позовної заяви до розгляду та об`єднання вимог у справі за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_3 , ОСОБА_4 про поновлення процесуального строку, визнання права власності на земельну ділянку в порядку спадкування, про зобов`язання,

ВСТАНОВИВ:

02 листопада 2021 року до Новосанжарського районного суду Полтавської області надійшла позовна заява ОСОБА_1 до ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , в якій позивач просив:

-поновити процесуальний строк для звернення до суду із заявою на прийняття у спадщину земельної ділянки в розмірі ѕ частини, виділеної для ведення особистого селянського господарства ОСОБА_5 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_1 ;

- визнати в порядку спадкування після смерті ОСОБА_5 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_1 , за ним, ОСОБА_1 , право власності на ѕ частини земельної ділянки пл. 2,0 га, виділеної ОСОБА_5 для ведення особистого селянського господарства, про що в книзі погосподарського обліку с. Писарівка № 4 за 2001-2005 р.р. числиться її особовий рахунок за № НОМЕР_1 , яка знаходиться на території с. Писарівка, Писарівської сільської ради Новосанжарського району, Полтавської області і зареєстрована 09 грудня 2003 року у Писарівській сільраді за № 111 згідно з державним актом на право приватної власності на землю серія Р2 № 601341;

- зобов`язати ОСОБА_3 та ОСОБА_4 звільнити земельну ділянку, яка належала при житті ОСОБА_5 на праві власності, що знаходиться на території с. Писарівка, Новосанжарського району.

Ухвалою судді Новосанжарського районного суду Полтавської області від 08 листопада 2021 року позовну заяву залишено без руху та надано позивачу строк для усунення вказаних в ухвалі недоліків (а.с. 30-31).

На усунення недоліків позивачем до суду 30 листопада 2021 року надані документи відповідно до ухвали про залишення без руху, а саме: оригінал платіжного квитанції про сплату судового збору.

Ухвалою суду від 08 грудня 2021 року позовна заява прийнята до розгляду, відкрито провадження у справі, вирішено розгляд справи здійснювати за правилами загального позовного провадження, призначено підготовче судове засідання (а.с. 49).

Відповідачем ОСОБА_3 22 грудня 2021 року до суду подано зустрічну позовну заяву до ОСОБА_1 про поділ та виділ земельної ділянки, що є об`єктом права спільної часткової власності, за змістом якої вона просила здійснити поділ земельної ділянки кадастровий номер :00:001:1210 та виділити їй ОСОБА_3 в окремий об`єкт нерухомого майна належні їй на праві спільної часткової власності ѕ земельної ділянки кадастровий номер :00:001:1210 шляхом виділення в окремий об`єкт нерухомого майна відповідно до експертного висновку № 83 від 20.12.2021 за варіантом № 2 та стягнути на її користь судовий збір в сумі 3620 грн.

В підготовчому судовому засіданні позивач та його представник не заперечували проти прийняття зустрічної позовної заяви до розгляду.

Відповідач ОСОБА_3 в підготовчому судовому засіданні просила прийняти до розгляду зустрічну позовну заяву з підстав, викладених в ній.

Відповідач ОСОБА_4 не заперечував проти прийняти до розгляду зустрічної позовної заяви.

Надаючи оцінку заявленому відповідачем зустрічному позову, суд виходить з наступного.

Згідно пункту 4 частини 2 статті 197 ЦПК України, у підготовчому засіданні суд вирішує питання про вступ у справу інших осіб, заміну неналежного відповідача, залучення співвідповідача, об`єднання справ і роз`єднання позовних вимог, прийняття зустрічного позову, якщо ці питання не були вирішені раніше.

Відповідно до частини 1 статті 193 ЦПК України відповідач має право пред`явити зустрічний позов у строк для подання відзиву.

Згідно з частиною 7 статті 178 ЦПК України відзив подається в строк, встановлений судом, який не може бути меншим п`ятнадцяти днів з дня вручення ухвали про відкриття провадження у справі. Суд має встановити такий строк подання відзиву, який дозволить відповідачу підготувати його та відповідні докази, а іншим учасникам справи - отримати відзив не пізніше першого підготовчого засідання у справі.

Ухвалою суду від 08 грудня 2021 року прийнято до розгляду позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_3 , ОСОБА_4 про поновлення процесуального строку, визнання права власності на ѕ частини земельної ділянки в порядку спадкування, про зобов`язання вчинити дії, і відкрито провадження у вищевказаній цивільній справі. Відповідачу був встановлений п`ятнадцятиденний строк з дня вручення даної ухвали для подання відзив на позовну заяву.

Копію ухвали, копію позовної заяви та доданих документів, відповідач ОСОБА_3 отримала 11 грудня 2021 року.

Зустрічну позовну заяву відповідач ОСОБА_3 подала 22 грудня 2021 року.

Враховуючи положення частини 3 статті 124 ЦПК України, відповідачем не пропущений строк для подачі зустрічної позовної заяви.

Відповідно до частини 2 статті 193 ЦПК України, зустрічний позов приймається до спільного розгляду з первісним позовом, якщо обидва позови взаємопов`язані і спільний їх розгляд є доцільним, зокрема, коли вони виникають з одних правовідносин, або коли задоволення зустрічного позову може виключити повністю або частково задоволення первісного позову.

Згідно з частиною 3 статті 193 ЦПК України, вимоги за зустрічним позовом ухвалою суду об`єднуються в одне провадження з первісним позовом.

Відповідно до постанови Пленуму Верховного Суду України «Про застосування норм цивільного процесуального законодавства при розгляді справ у суді першої інстанції» від 12.06.2009 року № 2 п. 15, об`єднання в одне провадження з первісним позовом вимог, коли відсутня спільність предмета позову, не допускається.

За своєю суттю зустрічний позов є матеріально-правовою вимогою відповідача до позивача, яка заявляється для сумісного розгляду з первісним позовом.

За приписами частини 2 статті 193 ЦПК України, умовами прийняття зустрічного позову до спільного розгляду з первісним позовом є: 1) взаємопов`язаність зустрічного позову з первісним, що виявляється у тому, що вони виникають з одних правовідносин; 2) доцільність сумісного розгляду основного і зустрічного позовів, оскільки це дозволяє більш повно і об`єктивно дослідити обставини справи, встановити фактичні взаємовідносини сторін, виключити ухвалення взаємосуперечливих чи взаємовиключних судових рішень.

Як вбачається із статті 193 ЦПК України, прийняття зустрічного позову до спільного розгляду з первісним не є обов`язком суду, що розглядає справу, а навпаки відноситься до його дискреційних повноважень, при цьому сам суд першої інстанції визначає взаємопов`язаність позовів (зокрема, виникнення із одних правовідносин, випадок коли задоволення зустрічного позову може виключити повністю або частково задоволення первісного позову, тощо), а, крім цього, додатково повинен визначитися із доцільністю такого спільного розгляду, що є оціночним поняттям у кожній окремій справі та оцінку цьому може дати виключно суд, що розглядає справу як суд першої інстанції. Так, суд при вирішенні питання щодо прийняття до розгляду зустрічного позову повинен виходити з того, що наявність підстав, передбачених законом як умови прийняття зустрічного позову, свідчать про наявність певного зв`язку між первісною і зустрічною вимогами. Відсутність такого зв`язку не виправдала б можливість спільного розгляду цих вимог в одному процесі. Недоцільно розглядати первісний і зустрічний позови, якщо це затягне розгляд справи, істотно розширить предмет доказування, призведе до необхідності залучення нових учасників процесу.

Із аналізу первісного позову про визнання права власності на ѕ спірної земельної ділянки та зустрічного позову про поділ майна - земельної ділянки вбачається, що хоч спірні правовідносини і виникли щодо однієї земельної ділянки, однак заявлені позовні вимоги можуть бути розглянуті окремо незалежно одна від іншої, оскільки дані позови не є взаємопов`язані. До вказаних виновків суд дійшов з огляду на те, що первісний позов стосується наявності чи відсутності у особи підстав для отримання у власність земельної ділянки в порядку спадкування, в той же час, у зустрічній позовній заяві вирішується питання про порядок використання такого майна (земельної ділянки).

Суд зазначає, що позовна вимога про поділ майна та виділення в окремий об`єкт нерухомого майна належної на праві спільної часткової власності ѕ земельної ділянки, є похідною від первісного позову, та може бути розглянута лише після вирішення первісного позову.

При цьому спільний розгляд таких позовних вимог є недоцільним, адже при розгляді позову про поділ майна істотно розширюється предмет доказування, що призведе до затягування розгляду справи про визнання права власності, що не сприятиме процесуальній економії часу та швидкому розгляду справ, виконанню завдання цивільного судочинства.

Відповідно до частини 3 статті 194 ЦПК України, подана зустрічна позовна заява повертається відповідачу, як подана з порушенням вимог частин другої статті 193 цього Кодексу.

Отже, на підставі викладеного, суд приходе до висновку про відмову у задоволенні клопотання відповідача ОСОБА_3 про прийняття та об`єднання зустрічної позовної заяви, та повернення відповідачу зустрічної позовної заяви про поділ майна.

На підставі викладеного, керуючись статтями 193-194, 197, 258-260 ЦПК України,

УХВАЛИВ:

У задоволенні клопотання відповідача ОСОБА_3 про прийняття зустрічної позовної заяви до розгляду та об`єднання вимог за зустрічним позовом ОСОБА_3 до ОСОБА_1 про поділ земельної ділянки та виділення частки з такого майна з первісним позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_3 , ОСОБА_4 про поновлення процесуального строку, визнання права власності на земельну ділянку в порядку спадкування, про зобов`язання вчинити дії, - відмовити.

Зустрічний позов ОСОБА_3 до ОСОБА_1 про поділ земельної ділянки та виділення частки з такого майна - повернути відповідачу ОСОБА_3 .

Ухвала може бути оскаржена до Полтавського апеляційного суду шляхом подачі апеляційної скарги протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення.

Учасник справи, якому ухвала суду не була вручена у день її проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення ухвали.

Копію ухвали направити учасникам справи.

Повний текст ухвали складений 11 січня 2022 року

Суддя О.О. Шарова-Айдаєва