Провадження № 2/234/793/22
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

про залишення позовної заяви без руху

04 січня 2022 року м. Краматорськ

Суддя Краматорського міського суду Донецької області Лебединець Г.С., розглянувши позовну заяву ОСОБА_1 до Структурного підрозділу «Лиманське моторвагонне депо» Регіональної філії «Донецька залізниця» АТ «Українська залізниця», Регіональної філії «Донецька залізниця» АТ «Українська залізниця» про визнання незаконним та скасування наказу про відсторонення від роботи, поновлення на роботі та зобов`язання виплатити заробітну плату за час незаконного відсторонення від роботи,-

В С Т А Н О В И В:

28.12.2021 року до суду надійшла позовна заява ОСОБА_1 до Структурного підрозділу «Лиманське моторвагонне депо» Регіональної філії «Донецька залізниця» АТ «Українська залізниця», Регіональної філії «Донецька залізниця» АТ «Українська залізниця» про визнання незаконним та скасування наказу про відсторонення від роботи, поновлення на роботі та зобов`язання виплатити заробітну плату за час незаконного відсторонення від роботи.

Дослідив позовну заяву з додатками, суд приходить до висновку, що заява підлягає залишенню без руху з огляду на наступне.

Відповідно до ст. 3 Закону України "Про судовий збір" за подання до суду позовної заяви та іншої заяви, передбаченої процесуальним законодавством, справляється судовий збір.

Відповідно до ст. 177 ч.4 ЦПК України до позовної заяви додаються документи, що підтверджують сплату судового збору у встановленому порядку і розмірі, або документи, що підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Позивачем документ про сплату судового збору або документи, що підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону до позовної заяви не додано.

Як на підставу для звільнення від сплати судового збору позивач посилається на п.1 ч.1 ст.5 Закону України "Про судовий збір".

За змістом цієї норми Закону від сплати судового збору під час розгляду справи в усіх судових інстанціях звільняються позивачі у справах про стягнення заробітної плати та поновлення на роботі.

Отже, за вимогами, які випливають із трудових відносин, позивачі не звільняються від сплати судового збору, за винятком двох категорій справ: за вимогами про стягнення заробітної плати та поновлення на роботі.

У позовній заяві позивач фактично заявляє такі вимоги: 1) скасування наказу про відсторонення від роботи; 2) поновлення на роботі, 3) зобов`язання виплатити невиплачену заробітну плату за час незаконного відсторонення від роботи вимоги.

За змістом норм КЗпП України поновлення на роботі має місце у випадку припинення трудового договору з працівником з передбачених трудовим законодавством підстав, тобто фактичним звільненням працівника з роботи.

Відсторонення ж від роботи по своїй суті є лише призупиненням виконання працівником своїх трудових обов`язків з відповідними наслідками по оплаті праці та інших трудових гарантій, а не звільнення з роботи, що мало б наслідком вирішення питання про поновлення на роботі такого працівника.

Відтак, поняття відсторонення від роботи не є тотожним поняттю звільнення з роботи, тому вимога про скасування наказу про відсторонення позивача від роботи повинна бути оплачена судовим збором на загальних підставах, якщо позивач не має інших, передбачених ст.5 Закону України "Про судовий збір", пільг.

Згідно п.п. 1, 2 п. 1 частини 2, частини 1 ст. 4 Закону України "Про судовий збір" за подання до суду фізичною особою заяви майнового характеру сплачується судовий збір у розмірі 1 відсоток ціни позову, але не менше 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб та не більше 5 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 01 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду.

Відповідно до ст. 7 Закону України "Про Державний бюджет України на 2021 рік" розмір прожиткового мінімуму для працездатних осіб з 01.01.2021 року встановлено у розмірі 2 189 гривні.

Таким чином, за вимогу про скасування наказу про відсторонення від роботи, яка є вимогою немайнового характеру, позивачу належить сплатити 908,00 гривень судового збору.

Відповідно до ст. 185 ЦПК України, суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175 і 177 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

В ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

Якщо позивач відповідно до ухвали суду у встановлений строк виконає вимоги, визначені статтями 175 і 177 цього Кодексу, сплатить суму судового збору, позовна заява вважається поданою в день первісного її подання до суду. Якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, заява вважається неподаною і повертається позивачеві.

За таких обставин, позовну заяву слід залишити без руху, надавши позивачу строк для усунення вищевказаних недоліків.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст.185, 260, 261, 353 ЦПК України, суддя,

УХВАЛИВ:

Позовну заяву ОСОБА_1 до Структурного підрозділу «Лиманське моторвагонне депо» Регіональної філії «Донецька залізниця» АТ «Українська залізниця», Регіональної філії «Донецька залізниця» АТ «Українська залізниця» про визнання незаконним та скасування наказу про відсторонення від роботи, поновлення на роботі та зобов`язання виплатити заробітну плату за час незаконного відсторонення від роботи,- залишити без руху.

Надати позивачу строк для усунення недоліків позовної заяви 10 днів з дня отримання даної ухвали.

В зазначений строк позивачу необхідно надати суду платіжний документ, який підтверджує сплату судового збору у розмірі 908 грн. або документи, що підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Роз`яснити позивачу, що в разі якщо у вказаний строк недоліки позовної заяви не будуть усунуті, позовна заява вважається неподаною і повертається позивачу.

Копію ухвали надіслати позивачу.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя Краматорського міського суду Г. С. Лебединець