Дата документу 12.01.2022
Справа № 937/2783/21
Провадження № 2/937/245/22
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

12 січня 2022 року м. Мелітополь

Мелітопольський міськрайонний суд Запорізької області у складі:

головуючого судді: Іваненко О.В.,

за участю секретаря: Захарової І.І.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про поділ майна подружжя,

ВСТАНОВИВ:

Позивач ОСОБА_1 ( АДРЕСА_1 ) звернулася до суду з позовом до ОСОБА_2 ( АДРЕСА_1 ) про поділ майна подружжя, а саме нежитлової будівлі за адресою: АДРЕСА_2 .

Ухвалою суду від 23.04.2021 року провадження по зазначеній справі відкрито.

14.09.2021 року закрито підготовче провадження та призначено справу до судового розгляду по суті у судовому засіданні на 01.11.2021 року.

Відповідно до ст.128 ЦПК України, суд викликає учасників справи у судове засідання або для участі у вчиненні процесуальної дії, якщо визнає їх явку обов`язковою. Судові повідомлення здійснюються судовими повістками-повідомленнями. Судова повістка, а у випадках, встановлених цим Кодексом, разом з копіями відповідних документів надсилається разом із розпискою рекомендованим листом з повідомленням про вручення за адресою, зазначеною стороною чи іншим учасником справи. Судова повістка може бути вручена безпосередньо в суді, а у разі відкладення розгляду справи про дату, час і місце наступного засідання може бути повідомлено під розписку.

Відповідно до ст.130 ЦПК України, у випадку відсутності в адресата офіційної електронної адреси судові повістки, адресовані фізичним особам, вручаються їм під розписку, а юридичним особам - відповідній службовій особі, яка розписується про одержання повістки. Розписка про одержання судової повістки з поміткою про дату вручення в той самий день особами, які її вручали, повертається до суду. У разі відсутності адресата (будь-кого з повнолітніх членів його сім`ї) особа, яка доставляє судову повістку, негайно повертає її до суду з поміткою про причини невручення.

В силу зазначених вимог цивільного процесуального законодавства України, в матеріалах справи містяться поштові повідомлення, повернуті конверти з відміткою листоноші «по закінченню терміну зберігання» так як адресат не отримує поштове відправлення, про виклик позивача у судові засідання, що в свою чергу свідчить про повідомлення позивача про час та місце розгляду справи належним чином.

Суд, враховуючи практику Європейського суду з прав людини, відповідно до якої сторона, яка задіяна в ході судового розгляду, зобов`язана з розумним інтервалом часу сама цікавитись провадженням у її справі, добросовісно користуватись належними їй процесуальними правам та неухильно виконувати процесуальні обов`язки. Слід зазначити, що для отримання інформації щодо стану розгляду судової справи та прийнятих судових рішень функціонує офіційний веб-портал «Судова влада України» та «Єдиний державний реєстр судових рішень» за допомогою яких будь-яка особа може отримати актуальну інформацію щодо стану судової справи, та стадії її розгляду.

Відповідно правової позиції Верховного Суду, викладеної у постанові від 21 вересня 2020 року у справі № 658/1141/18, від 11 березня 2021 року у справі № 558/9/18, від 22 вересня 2021 року у справі № 465/205/17, від 28.10.2021 справа № 465/6555/16-ц, у разі повторної неявки позивача в судове засідання без поважних причин або неповідомлення ним про причини неявки, суд залишає позовну заяву без розгляду, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності, і його нез`явлення не перешкоджає вирішенню спору. Процесуальний закон не вказує на необхідність врахування судом поважності причин повторної неявки позивача до суду. Такі положення процесуального закону пов`язані з принципом диспозитивності цивільного судочинства, за змістом якого особа, яка бере участь у справі, самостійно розпоряджається наданими їй законом процесуальними правами. Верховний Суд наголосив, що зазначені наслідки настають незалежно від причин повторної неявки, які можуть бути поважними. Таким чином, навіть маючи докази поважності причин неявки позивача, суд залишає позовну заяву без розгляду. Зазначена норма дисциплінує позивача як ініціатора судового розгляду, стимулює його незалежно користуватися своїми правами та не затягувати розгляд справи. Якщо позивач не може взяти участь у судовому засіданні, він може подати заяву про розгляд справи за його відсутності. Таким чином, згідно з вимогами ЦПК України суд не зобов`язаний з`ясовувати причини повторної неявки в судове засідання належним чином повідомленого позивача і у випадку повторної неявки позивача, якщо від нього не надійшла заява про розгляд справи за його відсутності, суд залишає позовну заяву без розгляду.

Так, в судове засідання призначене на 01.11.2021 року позивач та її представник не з`явилися, по невідомій суду причині, про дату, час та місце розгляду справи були повідомлені належним чином за адресою, вказаною у позові та шляхом відображення дати судового засідання на офіційному веб-порталі «Судова влада України», поважності причин неявки надано не було та заяви про розгляд справи за їх відсутності не надходило. 24.11.2021 року представником позивача було надано клопотання про ознайомлення з матеріалами справи.

В судове засідання призначене на 12.01.2022 року позивач та її представник повторно не з`явилися, про дату, час та місце розгляду справи були повідомлені належним чином за адресою, вказаною у позові та шляхом відображення дати судового засідання на офіційному веб-порталі «Судова влада України», поважності причин неявки надано не було та заяви про розгляд справи за їх відсутності не надходило.

В судове засідання відповідач не з`явився, по невідомій суду причині, про час та місце розгляду справи був повідомлений належним чином.

За таких обставин, з огляду на положення ст. 223 ЦПК України, суд вважає за можливе провести судове засідання за відсутності сторін по справі.

У відповідності до ч.2 ст.247 ЦПК України у зв`язку з розглядом справи за відсутності сторін фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.

Згідно ч.1 ст. 44 ЦПК України, учасники судового процесу та їхні представники повинні добросовісно користуватися процесуальними правами; зловживання процесуальними правами не допускається.

Відповідно до ст.131 ЦПК України, учасники судового процесу зобов`язані повідомляти суд про причини неявки у судове засідання. У разі неповідомлення суду про причини неявки вважається, що учасники судового процесу не з`явилися в судове засідання без поважних причин.

Аналіз фактичних обставин справи свідчить про те, що позивач недобросовісно користувався своїми процесуальними правами; позивач неодноразово не зважаючи на виклики не з`явився в судові засідання, що свідчить про його небажання якнайшвидше вирішити цей спір і у будь-який спосіб, в тому числі і шляхом зловживання своїми процесуальними правами щодо відкладення розгляду справи, перешкоджає розгляду справи.

Враховуючи вищевикладене, суд вважає, що позовна заява повинна бути залишена без розгляду, так як відповідно до ч.5 ст. 223, п.3 ч.1 ст.257 ЦПК України суд залишає позов без розгляду, якщо належним чином повідомлений позивач повторно не з`явився в судове засідання або не повідомив про причини неявки, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності і його нез`явлення не перешкоджає розгляду справи.

З вказаної норми випливає, що сам по собі факт повторності неявки в судове засідання позивача є процесуальним наслідком залишення позову без розгляду.

Особа, позов якої залишено без розгляду, після усунення умов, що були підставою для залишення заяви без розгляду, має право звернутися до суду повторно.

Згідно ч.9, 10 ст.158 ЦПК України, у випадку залишення позову без розгляду, закриття провадження у справі або у випадку ухвалення рішення щодо повної відмови у задоволенні позову суд у відповідному судовому рішенні зазначає про скасування заходів забезпечення позову. У такому разі заходи забезпечення позову зберігають свою дію до набрання законної сили відповідним рішенням або ухвалою суду.

Таким чином, оскільки позовну заяву залишено без розгляду, суд вважає за необхідне скасувати заходи забезпечення позову, а саме арешт на наступне нерухоме майно із забороною розпоряджатися, а саме вбудовано-прибудоване нежитлове приміщення, розташоване за адресою: АДРЕСА_3 , загальна площа 170,7 кв.м., зареєстроване на праві власності за ОСОБА_2 ІНФОРМАЦІЯ_1 (і.н. НОМЕР_1 ), який мешкає за адресою: АДРЕСА_4 , реєстраційний номер об`єкта нерухомого майна , на підставі ухвали Мелітопольського міськрайонного суду №937/2783/21 (№ 2/937/2164/21) від 14.09.2021 року.

Керуючись ст.223, 257, 260, 261, 353, 354 ЦПК України,

ПОСТАНОВИВ:

Позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про поділ майна подружжя залишити без розгляду.

Скасувати заходи забезпечення позову, а саме арешт на наступне нерухоме майно із забороною розпоряджатися, а саме вбудовано-прибудоване нежитлове приміщення, розташоване за адресою: АДРЕСА_3 , загальна площа 170,7 кв.м., зареєстроване на праві власності за ОСОБА_2 ІНФОРМАЦІЯ_1 (і.н. НОМЕР_1 ), який мешкає за адресою: АДРЕСА_4 , реєстраційний номер об`єкта нерухомого майна , на підставі ухвали Мелітопольського міськрайонного суду №937/2783/21 (№ 2/937/2164/21) від 14.09.2021 року.

Копію ухвали направити до Департаменту реєстраційних послуг Мелітопольської міської ради Запорізької області (м. Мелітополь вул. М. Грушевського 27) для виконання, сторонам у справі для відома.

Ухвала набирає законної сили негайно після її проголошення, якщо інше не передбачено цим Кодексом. Ухвали, що постановлені судом поза межами судового засідання або в судовому засіданні у разі неявки всіх учасників справи, розгляду справи без повідомлення (виклику) учасників справи, набирають законної сили з моменту їх підписання суддею (суддями).

Апеляційна скарга на ухвалу суду подається протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення. Учасник справи, якому повне рішення або ухвала суду не були вручені у день його (її) проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження ухвали суду - якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Апеляційна скарга подається безпосередньо до суду апеляційної інстанції.

Суддя Мелітопольського

міськрайонного суду О. В. Іваненко