Справа № 755/348/22
У Х В А Л А

про залишення позовної заяви без руху

"13" січня 2022 р. суддя Дніпровського районного суду м. Києва Гаврилова О.В., вивчивши матеріали позовної заяви ОСОБА_1 до Товариства з обмеженою відповідальністю «Фінансова компанія «Сонаті», треті особи: приватний нотаріус Київського міського нотаріального округу Сазонова Олена Миколаївна, приватний виконавець виконавчого округу м.Києва Кісельова Віталіна Володимирівна, про визнання виконавчого напису таким, що не підлягає виконанню, -

в с т а н о в и в:

До Дніпровського районного суду м. Києва звернувся представник позивача ОСОБА_1 - адвокат Волошин Р.Ф. з позовом до Товариства з обмеженою відповідальністю «Фінансова компанія «Сонаті», треті особи: приватний нотаріус Київського міського нотаріального округу Сазонова Олена Миколаївна, приватний виконавець виконавчого округу м.Києва Кісельова Віталіна Володимирівна, про визнання виконавчого напису таким, що не підлягає виконанню.

Згідно заявлених вимог, представник позивача просить суд визнати таким, що не підлягає виконанню виконавчий напис №995, виданий 10 червня 2021 року приватним нотаріусом Київського міського нотаріального округу Сазоновою Оленою Миколаївною щодо стягнення з ОСОБА_1 на користь ТОВ «Фінансова компанія «Сонаті» заборгованості.

Вказану позовну заяву було передано в провадження судді Гаврилової О.В. у відповідності до протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями.

Відповідно до ч. 1, 2 статті 2 ЦПК України завданнями цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави. Суд та учасники судового процесу зобов`язані керуватися завданнями цивільного судочинства, яке превалює над будь-якими іншими міркуваннями в судовому процесі.

Згідно з ч. 1 ст. 4 ЦПК України, кожна особа має право у порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів.

За правилами цивільного процесуального законодавства, позовна заява за формою та змістом повинна відповідати вимогам, викладеним уст. 175 ЦПК України, а також вимогам ст. 177 цього Кодексу.

Відповідно до ч. 4 ст. 177 ЦПК України, до позовної заяви додаються документи, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, що підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Правові засади справляння судового збору, платників, об`єктів та розміри ставок судового збору, порядок сплати, звільнення від сплати та повернення судового збору, регулюються положеннями Закону України «Про судовий збір».

Платником судового збору виступає особа (фізична або юридична), яка звертається до суду (ст.2 Закону України «Про судовий збір»).

Пільги щодо сплати судового збору, визначені у статті 5 Закону України «Про судовий збір».

Зі змісту позовної заяви вбачається клопотання представника позивача - адвоката Волошина Р.Ф. про відстрочення сплати судового збору, обґрунтоване тим, що у позивача заблоковані абсолютно всі банківські картки та рахунки ОСОБА_1 . На думку представника позивача, неправомірними діями відповідач грубо порушив права позивача на мирне володіння своїм майном, а також позбавив позивача будь-яких засобів до існування, що призвело до скрутного матеріального стану позивача. Також, представник позивача зазначає, що під час дії карантину у м.Києві та Київській області позивач не має інших джерел до існування та позбавлений можливості відкрити нові банківські рахунки для одержання заробітної плати. Нинішній майновий стан позивача перешкоджає сплаті ним судового збору у встановленому законодавством порядку і розмірі.

Відповідно до ч. 1, 3 ст. 136 ЦПК України суд, враховуючи майновий стан сторони, може своєю ухвалою відстрочити або розстрочити сплату судового збору на визначений строк у порядку, передбаченому законом, але не більше як до ухвалення судового рішення у справі. З підстав, зазначених у частині першій цієї статті, суд у порядку, передбаченому законом, може зменшити розмір належних до сплати судових витрат, пов`язаних з розглядом справи, або звільнити від їх сплати.

Згідно ч.1 ст. 8 Закону України «Про судовий збір» враховуючи майновий стан сторони, суд може своєю ухвалою за її клопотанням відстрочити або розстрочити сплату судового збору на певний строк, але не довше ніж до ухвалення судового рішення у справі за таких умов: розмір судового збору перевищує 5 відсотків розміру річного доходу позивача - фізичної особи за попередній календарний рік; або позивачами є: військовослужбовці; батьки, які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину з інвалідністю, якщо інший з батьків ухиляється від сплати аліментів; одинокі матері (батьки), які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину з інвалідністю; члени малозабезпеченої чи багатодітної сім`ї; особа, яка діє в інтересах малолітніх чи неповнолітніх осіб та осіб, які визнані судом недієздатними чи дієздатність яких обмежена; або предметом позову є захист соціальних, трудових, сімейних, житлових прав, відшкодування шкоди здоров`ю.

Пунктом 29 Постанови Пленуму Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ № 10 від 17.10.2014 року «Про застосування судами законодавства про судові витрати у цивільних справах» визначено, що єдиною підставою для відстрочення або розстрочення сплати судового збору є врахування судом майнового стану сторони, тобто фізичної або юридичної особи (наприклад, банківські документи про відсутність на рахунку коштів, довідка податкового органу про перелік розрахункових та інших рахунків тощо). Особа, яка заявляє відповідне клопотання, повинна навести доводи і подати докази на підтвердження того, що її майновий стан перешкоджав (перешкоджає) сплаті нею судового збору у встановленому законодавством порядку і розмірі.

На підтвердження майнового стану позивача, представник позивача посилається лише на матеріали виконавчого провадження.

Положення статей ЦПК України та Закону України «Про судовий збір» не містять визначеного (чіткого) переліку документів, які можна вважати такими, що підтверджують майновий стан особи. У кожному конкретному випадку суд встановлює можливість особи сплатити судовий збір на підставі наданих нею доказів щодо її майнового стану за своїм внутрішнім переконанням.

Оцінюючи фінансове становище особи, яка звертається до суду з вимогою про звільнення її від сплати судового збору, зменшення його розміру, надання відстрочки чи розстрочки в його сплаті, національні суди повинні встановлювати наявність у такої особи реального доходу (розмір заробітної плати, стипендії, пенсії, прибутку тощо), рухомого чи нерухомого майна, цінних паперів, можливості розпорядження ними без значного погіршення фінансового становища (Рішення ЄСПЛ «Kniat v. Poland» від 26 липня 2005року, пункт 44; Рішення ЄСПЛ «Jedamski and Jedamska v. Poland» від 26 липня 2005 року, пункти 63-64).

Відомостей про отримані ОСОБА_1 за останні пів року доходи, відсутності у власності рухомого чи нерухомого майна, цінних паперів тощо матеріали справи не містять.

Також в даному випадку відсутні, визначені ч.1 ст.8 Закону України «Про судовий збір», умови для відстрочення сплати судового збору.

Крім того, суд враховує те, що виконавче провадження №65783135 щодо виконання виконавчого напису №995, вчиненого 10 червня 2021 року приватним нотаріусом Київського міського нотаріального округу Сазоновою О.М. про звернення стягнення з ОСОБА_1 на користь ТОВ «Фінансова компанія «Сонаті» загальною сумою в розмірі 14 403,82 грн відкрито 11 червня 2021 року, в межах якого постановами приватного виконавця 14 червня 2021 року накладено арешти коштів та майна боржника та 13 серпня 2021 року накладено арешт на грошові кошти боржника, в межах суми звернення стягнення 16 344,20 грн.

Разом з тим, накладення зазначених арештів не завадило позивачу звернутися 01 грудня 2021 року за оплатною правовою допомогою.

Отже, наведені в клопотанні доводи не є безумовною підставою для відстрочення сплати судового збору, оскільки не підтверджено скрутний матеріальний стан позивача, що перешкоджає йому виконати вимоги законодавства щодо оплати судового збору за подання позовної заяви та заяви про забезпечення позову.

Констатація представником позивача порушення майнових прав позивача не може вважатися достатньою підставою для відстрочення сплати судового збору, що узгоджується із статтею 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, згідно з якою судові процедури повинні бути справедливі для всіх учасників процесу.

Статтею 129 Конституції України визначено, що однією із основних засад судочинства є рівність усіх учасників судового процесу перед законом і судом.

Оскільки представником позивача не наведені доводи та не надано доказів, що підтверджують скрутний майновий стан позивача та відсутність у нього можливості сплатити судовий збір, що не дає змоги оцінити майновий стан позивача, клопотання про відстрочення сплати судового збору задоволенню не підлягає.

Положеннями п. 2 ч.1 ст. 4 Закону України «Про судовий збір» передбачено, що за подання позовної заяви немайнового характеру, яка подана фізичною особою, ставка судового збору становить 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб та складає 908,00 грн.

Отже, на виконання ухвали суду, позивач (представник позивача) має надати суду оригінал платіжного документа про сплату судового збору в розмірі 908,00 грн.

При зверненні з позовом до Дніпровського районного суду міста Києва судовий збір сплачується за наступними реквізитами: рахунок №UA0026005, код банку отримувача №899998, отримувач ГУК у м. Києві/Дніпров.р-н/22030101.

Крім того, відповідно до ч. 5 ст. 177 ЦПК України позивач зобов`язаний додати до позовної заяви всі наявні в нього докази, що підтверджують обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги (якщо подаються письмові чи електронні докази позивач може додати до позовної заяви копії відповідних доказів).

Відповідно до ч. 1 ст. 84 ЦПК України учасник справи у разі неможливості самостійно надати докази, вправі подавати клопотання про витребування доказів судом.

За змістом ч.2 ст. 84 ЦПК України у клопотанні повинно бути зазначено, серед іншого, вжиті особою, яка подає клопотання, заходи для отримання цього доказу самостійно, докази вжиття таких заходів та (або) причини неможливості самостійного отримання цього доказу.

Разом з тим, не долучено доказів неможливості самостійного долучення доказів, а долучені до позовної заяви копії заяв, адресовані приватному нотаріусу та відповідачу з проханням надати копії завірених документів, направлені адресатам 16 грудня 2021 року, не містять доказів отримання таких заяв та відомостей про надання відповідей або про відстуність таких.

Отже, до позовної заяви не додані всі необхідні докази, що підтверджують обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги, при цьому в позові не зазначено про неможливість отримання позивачем для подання до суду таких доказів.

Суд звертає увагу представника позивача, що розглядаючи справи про визнання виконавчого напису таким, що не підлягає виконанню, суд перевіряє лише дотримання нотаріусом вимог діючого законодавства при вчиненні оспорюваного виконавчого напису, що встановлюється на підставі поданих нотаріусу особою, яка подала заяву про вчинення виконавчого напису, документів. Отже всі документи, що містять відомості, необхідні для повного та всебічного розгляду справи, наявні в матеріалах нотаріальної справи по вчиненню виконавчого напису.

З огляду на викладене, відповідно до ч. 1 ст. 185 ЦПК України, позовна заява підлягає залишенню без руху, позивачу необхідно в десятиденний строк з дня отримання копії ухвали усунути зазначені в ній недоліки. Для усунення недоліків позовної заяви позивач (представник позивача) повинен долучити документ, що підтверджує сплату судового збору в сумі 908,00 грн.

Крім того, суд звертає увагу представника позивача, що відповідно до ч. 3 ст.177 ЦПК України у разі необхідності до позовної заяви додаються клопотання та заяви позивача про звільнення (відстрочення, зменшення) від сплати судового збору, про призначення експертизи, витребування доказів тощо.

Письмові заяви та клопотання подаюся до суду з додержанням вимог ст. 183 ЦПК України.

На підставі викладеного та керуючись ст.ст.2, 4, 175, 177, 185 Цивільного процесуального кодексу України, суддя,

постановив:

Відмовити в задоволенні клопотання представника позивача ОСОБА_1 - адвоката Волошина Р.Ф. про відстрочення сплати судового збору.

Позовну заяву ОСОБА_1 до Товариства з обмеженою відповідальністю «Фінансова компанія «Сонаті», треті особи: приватний нотаріус Київського міського нотаріального округу Сазонова Олена Миколаївна, приватний виконавець виконавчого округу м.Києва Кісельова Віталіна Володимирівна, про визнання виконавчого напису таким, що не підлягає виконанню - залишити без руху та запропонувати позивачу (представнику позивача) в десятиденний строк з дня отримання копії ухвали усунути вищезазначені недоліки.

У випадку неусунення недоліків, заява вважається неподаною і повертається заявнику.

Ухвала оскарженню не підлягає.

С у д д я