Справа № 754/158/22
У Х В А Л А

Іменем України

18 січня 2022 року Київ

Суддя Деснянського районного суду міста Києва Гринчак О.І., вирішуючи питання про відкриття провадження у справі, перевіривши виконання вимог ст. 175-177 ЦПК України за позовною заявою ОСОБА_1 в її інтересах та в інтересах малолітньої дитини ОСОБА_2 до ОСОБА_3 про захист прав споживача та стягнення моральної шкоди,

В С Т А Н О В И В:

11 січня 2022 року ОСОБА_1 в своїх інтересах та в інтересах малолітньої дитини ОСОБА_2 звернулася до Деснянського районного суду міста Києва з позовною заявою до ОСОБА_3 про захист прав споживача та стягнення моральної шкоди, а саме просить стягнути з відповідача на користь позивача та на користь малолітньої дитини ОСОБА_2 моральну шкоду в розмірі 80 000,00 грн. та судові витрати по справі.

Згідно з ч. 1 ст. 4 ЦПК України кожна особа має право у порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів.

Право на доступ до правосуддя не є абсолютним, на цьому наголошує і Європейський суд з прав людини у своїх рішеннях «Голдер проти Великої Британії» від 21.02.1975, «Жоффр де ля Прадель проти Франції» від 16.12.1992. Відтак, в кожному випадку позивач при зверненні до суду із позовом повинен дотримуватися норм процесуального законодавства.

Як вбачається зі змісту позовної заяви, позивачка заявила позовні вимоги про стягнення на її користь та на користь малолітньої дитини ОСОБА_2 моральної шкоди у розмірі 80 000,00 грн.

Таким чином, у позовній заяві визначено двох позивачів, а саме позивач-1 - ОСОБА_1 та позивач-2 - ОСОБА_2 (малолітня особа).

Статтею 129 Конституції України передбачено, що однією з основних засад судочинства є забезпечення апеляційного оскарження рішення суду, а відповідно до статті 6 Конвенції таке конституційне право повинно бути забезпечене судовими процедурами, які повинні бути справедливими.

Відповідно до частини першої статті 60 ЦПК України представником у суді може бути адвокат або законний представник.

Положеннями статті 59 ЦПК України встановлено, що права, свободи та інтереси малолітніх осіб віком до чотирнадцяти років, а також недієздатних фізичних осіб захищають у суді відповідно їхні батьки, усиновлювачі, опікуни чи інші особи, визначені законом.

Права, свободи та інтереси неповнолітніх осіб віком від чотирнадцяти до вісімнадцяти років, а також осіб, цивільна дієздатність яких обмежена, можуть захищати у суді відповідно їхні батьки, усиновлювачі, піклувальники чи інші особи, визначені законом. Суд може залучити до участі в таких справах неповнолітню особу чи особу, цивільна дієздатність якої обмежена.

Законні представники можуть доручати ведення справи в суді іншим особам.

За приписами частини першої 62 ЦПК України повноваження представників сторін та інших учасників справи мають бути підтверджені такими документами:

1) довіреністю фізичної або юридичної особи;

2) свідоцтвом про народження дитини або рішенням про призначення опікуном, піклувальником чи охоронцем спадкового майна.

Згідно із частиною четвертою статті 62 ЦПК України повноваження адвоката як представника підтверджуються довіреністю або ордером, виданим відповідно до Закону України "Про адвокатуру і адвокатську діяльність".

За приписами статті 26 Закону України "Про адвокатуру та адвокатську діяльність" адвокатська діяльність здійснюється на підставі договору про надання правової допомоги. Документами, що посвідчують повноваження адвоката на надання правової допомоги, можуть бути:

1) договір про надання правової допомоги;

2) довіреність;

3) ордер;

4) доручення органу (установи), уповноваженого законом на надання безоплатної правової допомоги.

Позовна заява підписана ОСОБА_1 , в тому числі, яка діє в інтересах малолітньої дитини ОСОБА_2 . Крім того, в матеріалах позовної заяви міститься копія ордеру на надання правової допомоги адвокатом Горкавим О.П. саме позивачу-1 - ОСОБА_1 .

Однак до матеріалів позовної заяви не додано копії свідоцтва про народження дитини чи інших документів на підтвердження повноважень щодо здійснення ОСОБА_1 представництва інтересів малолітньої дитини - ОСОБА_2 , а також відсутні документи, що підтверджують повноваження адвоката Горкавого О.П. на представлення інтересів малолітньої ОСОБА_2 .

Підписання позовної заяви є підтвердженням волевиявлення особи на подання позову, однак вищевикладене не дає підстав вважати, що даний позов підписано представником, який уповноважений на представництво інтересів малолітньої дитини.

Відповідно до п. 1 ч. 4 ст. 185 ЦПК України заява повертається у випадках, коли заяву подано особою, яка не має процесуальної дієздатності, не підписано або підписано особою, яка не має права її підписувати, або особою, посадове становище якої не вказано.

Прецедентна практика Європейського суду з прав людини виходить з того, що реалізуючи п. 1 ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод щодо доступності правосуддя та справедливого судового розгляду, кожна держава-учасниця цієї Конвенції вправі встановлювати правила судової процедури, в тому числі й процесуальні заборони й обмеження, зміст яких - не допустити судовий процес у безладний рух.

Європейський суд зазначає, що право на суд не є абсолютним; воно може бути піддане обмеженням, дозволеним за змістом, тому що право на доступ до суду за самою своєю природою потребує врегулюванню з боку держави (рішення у справі «Осман проти Сполученого королівства» від 28.10.1998, рішення у справі «Креуз проти Польщі» від 19.06.2001).

З урахуванням наведеного, даний позов підлягає поверненню позивачу.

При цьому, відповідно до ч.7 ст. 185 ЦПК України, повернення позовної заяви не перешкоджає повторному зверненню із заявою до суду, якщо перестануть існувати обставини, що стали підставою для повернення заяви.

Враховуючи викладене та керуючись ст.ст. 185, 259-261, 353, 354 ЦПК України, суд

У Х В А Л И В:

Позовну заяву ОСОБА_1 в її інтересах та в інтересах малолітньої дитини ОСОБА_2 до ОСОБА_3 про захист прав споживача та стягнення моральної шкоди - повернути позивачам.

Ухвалу може бути оскаржено до Київського апеляційного суду протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення. У разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Учасник справи, якому повна ухвала суду не була вручена у день її проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Суддя Деснянського

районного суду міста Києва Оксана Гринчак