Провадження №2/337/426/2022
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

12 січня 2022 року Хортицький районний суд міста Запоріжжя в складі:

головуючого судді Сидорової М.В.,

за участю секретаря Сабліної А.А.

представника позивачки ОСОБА_1

відповідача ОСОБА_2

розглянувши у відкритому судовому засіданні в м.Запоріжжі клопотання ОСОБА_2 про розгляд цивільної справи за позовом ОСОБА_3 до ОСОБА_2 про стягнення аліментів на утримання неповнолітньої дитини в порядку загального позовного провадження,

ВСТАНОВИВ:

14.12.2021р. до суду надійшов позов ОСОБА_3 до ОСОБА_2 про стягнення аліментів на утримання неповнолітньої доньки ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , в розмірі 2500,00 грн., але не менше 50% розміру прожиткового мінімуму для дитини відповідного віку, щомісячно і до досягнення дитиною повноліття.

Ухвалою суду від 15.12.2021р. за вказаним позовом відкрито спрощене позовне провадження і призначено розгляд справи з викликом сторін.

22.12.2021р. відповідач ОСОБА_2 отримав копію вказаної ухвали та 28.12.2021р. звернувся до суду з клопотанням про розгляд справи в порядку загального позовного провадження, яке мотивує тим, що він не згодний з доводами позивачки, вона умисно приховала обставини, які мають суттєве значення для розгляду справи, зокрема, щодо наявності у відповідача інших утриманців, стану здоров`я відповідача, складного матеріального становища відповідача. У зв`язку з цим вважає необхідним розглянути справу в загальному провадженні.

В судовому засіданні відповідач ОСОБА_2 підтримав клопотання з підстав, викладених у ньому та просив задовольнити.

Представник позивача ОСОБА_1 заперечила проти задоволення клопотання, вважає його необґрунтованим.

Вирішуючи зазначене питання, суд виходить з такого.

Відповідно до ч.1-4 ст.274 ЦПК України у порядку спрощеного позовного провадження розглядаються справи: 1) малозначні справи; 2) що виникають з трудових відносин; 3) про надання судом дозволу на тимчасовий виїзд дитини за межі України тому з батьків, хто проживає окремо від дитини, у якого відсутня заборгованість зі сплати аліментів та якому відмовлено другим із батьків у наданні нотаріально посвідченої згоди на такий виїзд.

У порядку спрощеного позовного провадження може бути розглянута будь-яка інша справа, віднесена до юрисдикції суду, за винятком справ, зазначених у частині четвертій цієї статті.

При вирішенні питання про розгляд справи в порядку спрощеного або загального позовного провадження суд враховує: 1) ціну позову; 2) значення справи для сторін; 3) обраний позивачем спосіб захисту; 4) категорію та складність справи; 5) обсяг та характер доказів у справі, в тому числі чи потрібно у справі призначити експертизу, викликати свідків тощо; 6) кількість сторін та інших учасників справи; 7) чи становить розгляд справи значний суспільний інтерес; 8) думку сторін щодо необхідності розгляду справи за правилами спрощеного позовного провадження.

В порядку спрощеного позовного провадження не можуть бути розглянуті справи у спорах: 1) що виникають з сімейних відносин, крім спорів про стягнення аліментів, збільшення їх розміру, оплату додаткових витрат на дитину, стягнення неустойки (пені) за прострочення сплати аліментів, індексацію аліментів, зміну способу їх стягнення, розірвання шлюбу та поділ майна подружжя; 2) щодо спадкування; 3) щодо приватизації державного житлового фонду; 4) щодо визнання необґрунтованими активів та їх витребування відповідно до глави 12 цього розділу; 5) в яких ціна позову перевищує двісті п`ятдесят розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб; 6) інші вимоги, об`єднані з вимогами у спорах, вказаних у пунктах 1-5 цієї частини.

При цьому, згідно з ч.6 ст.19 ЦПК України малозначними справами є: 1) справи, у яких ціна позову не перевищує ста розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб; 2) справи незначної складності, визнані судом малозначними, крім справ, які підлягають розгляду лише за правилами загального позовного провадження, та справ, ціна позову в яких перевищує двісті п`ятдесят розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб; 3) справи про стягнення аліментів, збільшення їх розміру, оплату додаткових витрат на дитину, стягнення неустойки (пені) за прострочення сплати аліментів, індексацію аліментів, зміну способу їх стягнення, якщо такі вимоги не пов`язані із встановленням чи оспорюванням батьківства (материнства); 4) справи про розірвання шлюбу; 5) справи про захист прав споживачів, ціна позову в яких не перевищує двохсот п`ятдесяти розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Відповідно до ч.1, 4 ст.277 ЦПК України питання про розгляд справи в порядку спрощеного позовного провадження суд вирішує в ухвалі про відкриття провадження у справі.

Якщо відповідач в установлений судом строк подасть заяву із запереченнями проти розгляду справи в порядку спрощеного позовного провадження, суд залежно від обґрунтованості заперечень відповідача постановляє ухвалу про: 1) залишення заяви відповідача без задоволення; 2) розгляд справи за правилами загального позовного провадження та заміну засідання для розгляду справи по суті підготовчим засіданням.

Проаналізувавши вищевикладені вимоги діючого законодавства, враховуючи, що предметом позову є стягнення аліментів на утримання неповнолітньої дитини, тобто вона віднесена до малозначної справи, а також зміст позовних вимог та заперечень сторін, обсяг та характер доказів, на які вони посилаються в заявах по суті, суд не знаходить підстав для розгляду справи в порядку загального позовного провадження.

В даному випадку відповідачем не наведені достатні та переконливі обґрунтування необхідності розгляду справи в загальному позовному провадженні, в т.ч. не вказано, які саме дії необхідно провести під час підготовчого засідання і чому їх неможливо провести в порядку спрощеного позовного провадження.

При цьому, за загальним правилом кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставусвоїх вимог або заперечень і подати суду відповідні докази. Обсяг та характер доказів визначається стороною самостійно. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності, за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів під час ухвалення судового рішення в нарадчій кімнаті (ст.89,264 ЦПК України).

Отже, фактично обставини, на які посилається відповідач в обґрунтування клопотання про розгляд справи в загальному позовному провадженні, а саме, необґрунтованість позовних вимог з боку позивача, ненадання нею усіх необхідних доказів, підлягають перевірці та оцінки під час судового розгляду справи по суті, в т.ч. і в порядку спрощеного позовного провадження.

При цьому суд враховує, що відповідач подав відзив на позов, додав до нього письмові докази, якими обґрунтовує свої заперечення. Клопотань про витребування доказів, призначення експертиз тощо не заявляв. Аналогічних клопотань не заявлено і позивачкою.

Таким чином, суд вважає необхідним в задоволенні клопотання відповідача ОСОБА_2 відмовити.

Керуючись ст.19, 274, 277 ЦПК України,

УХВАЛИВ:

В задоволенні клопотання відповідача ОСОБА_2 про розгляд справи в загальному позовному провадженні відмовити.

Ухвала суду оскарженню не підлягає.

Суддя М.В.Сидорова