Справа № 375/661/21
Провадження № 2/375/264/22
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

10 січня 2022 року смт Рокитне

Рокитнянський районний суд Київської області в складі :

головуючої судді Чорненької О.І.

при секретарі судового засідання Киричок В.В.,

розглянувши цивільну справу за позовом Акціонерного товариства комерційний банк «ПРИВАТБАНК», , зареєстрованого за адресою: 01001, м. Київ, вул. Грушевського, 1д, адреса для листування: 49094, м. Дніпро, вулиця Набережна Перемоги, 50, до ОСОБА_1 , РНОКПП НОМЕР_1 , зареєстрованої за адресою: АДРЕСА_1 , та ОСОБА_2 , РНОКПП НОМЕР_2 , зареєстрованого за адресою: АДРЕСА_1 , про стягнення боргу кредитором спадкодавця, -

В С Т А Н О В И В:

Стислий виклад обставин справи та обгрунтування позовних вимог

Акціонерне товариство комерційний банк «ПриватБанк» в особі представника Кіріченка В.М. (довіреність № 3013-К-Н-О від 10 серпня 2020 року) звернулося до суду з позовом про стягнення з ОСОБА_1 та ОСОБА_2 заборгованості за кредитним договором б/н від 02 грудня 2009 року в сумі 11369 гривень 82 копійки, оформленого на ОСОБА_3 , спадкоємцями якого вони є, та сплаченого судового збору в розмірі 2270 гривень.

Свої вимоги позивач обґрунтовує тим, що ОСОБА_3 02 грудня 2009 року звернувся до АТ КБ «Приватбанк», який є правонаступником ПАТ КБ «Приватбанк», з метою отримання банківських послуг, у зв`язку з чим підписав анкету-заяву про приєднання до Умов та Правил надання банківських послуг у ПриватБанку та підтвердив свою згоду на те, що підписана заява разом з Умовами та правилами надання банківських послуг та Тарифами банку, які викладені на сайті Банку (www.privatbank.ua), складає між ним та Банком договір про надання банківських послуг, що підтверджується підписом у заяві.

При укладанні Договору сторони керувались частиною 1 статті 634 ЦК України. Згідно зазначеної норми ЦК договором приєднання є договір, умови якою встановлені однією із сторін у формулярах або інших стандартних формах, який може бути укладений лише шляхом приєднання другої сторони до запропонованого договору вцілому. Друга сторона не може запропонувати свої умови договору.

Також відповідач був ознайомлений з умовами кредитування в АТ КБ "Приватбанк", оскільки витяги з "Умов та правил надання банківських послуг" а також "Тарифи", які діяли на дату укладання кредитного договору, були йому надані у письмовій формі для ознайомлення та підпису.

Банком було виконано свої зобов`язання, а саме на підставі Договору надання банківських послуг, відкрито картковий рахунок із початковим кредитним лімітом у розмірі, що зазначений у довідці про зміну умов кредитування та обслуговування кредитної картки, оформленої на відповідача, яка додається до позову, а відповідачеві надано у користування кредитну картку. У подальшому розмір кредитного ліміту збільшився до 9040 гривень, що підтверджується згаданою довідкою про зміну умов кредитування та обслуговування кредитної картки.

ІНФОРМАЦІЯ_1 ОСОБА_3 помер, що підтверджується свідоцтвом про смерть від 20.07.2019.

Відповідно до частини 1 статті 608 ЦК України, зобов`язання припиняється смертю боржника, якщо воно є нерозривно пов`язаним з його особою і у зв`язку з цим не може бути виконане іншою особою.

Крім того статтею 1218 ЦК України передбачено, що до складу спадщини входять усі права та обов`язки, що належали спадкодавцеві на момент відкриття спадщини і не припинилися внаслідок його смерті.

Частиною 3 статті 1268 ЦК України передбачено, що спадкоємець, який постійно проживав разом із спадкодавцем на час відкриття спадщини, вважається таким, що прийняв спадщину, якщо протягом строку, встановленого статтею 1270 цього Кодексу, він не заявив про відмову від неї.

Спадкоємцями, які постійно проживали із спадкодавцем на час відкриття спадщини є ОСОБА_1 та ОСОБА_2 .

У зв`язку зі смертю позичальника 13.05.2020 позивачем була направлена претензія кредитора до Рокитнянської районної державної нотаріальної контори Київської області на яку 15.05.2020 було надано відповідь нотаріусом про те що на претензію кредитора (АТ КБ "ПриватБанк" Рокитнянською районною державною нотаріальною конторою Київської області після померлого, ІНФОРМАЦІЯ_1 ОСОБА_3 , 15 травня 2020 року заведено спадкову справу №103/2020. Про видачу спадкоємцям боржника свідоцтва про право на спадщину кредитора буде повідомлено додатково.

На думку позивача відсутність свідоцтва про право на спадщину не позбавляє спадкоємців права на спадщину. Так, 10.07.2020 за №SAMDN50OTC002456597 спадкоємцям ОСОБА_1 та ОСОБА_2 направлено листи-претензії, згідно з якими позивач пред`явив свої вимоги, посилаючись на положення статті 1282 ЦК України, відповідно до якої спадкоємці зобов`язані задовольнити вимоги кредитора повністю, але в межах вартості майна, одержаного у спадщину. Кожен із спадкоємців зобов`язаний задовольнити вимоги кредитора особисто, у розмірі, який відповідає його частці у спадщині.

Вимоги кредитора спадкоємці зобов`язані задовольнити шляхом одноразового платежу, якщо домовленістю між спадкоємцями та кредитором інше не встановлено.

У разі відмови від одноразового платежу суд за позовом кредитора звертає стягнення на майно, яке було передане спадкоємцям у натурі. .

Станом на дату смерті позичальника - ОСОБА_3 загальна сума заборгованості за кредитним договором № б/н від 02.12.2009 становить 11369 гривень 82 копійки.

З посиланням на ст.ст. 526, 527, 530, 1054 , 1218, 1219, 1268, 1269, 1270, 1273, 1282 ЦК України, АТ КБ «ПриватБанк» просить суд стягнути з відповідачів вказану вище заборгованість та понесені судові витрати.

Позиція відповідачів щодо заявленого позову

Відповідачка ОСОБА_1 надала відзив на позов, відповідно до якого заявлений до неї позов не визнає. Невизнання позову обгрунтувала тим, що її син ОСОБА_3 дійсно був зареєстрований та проживав разом з нею за однією адресою. Разом з тим їй нічого не відомо про укладення її сином кредитного договору з позивачем (АТ КБ "ПриватБанк"). Поручителем у кредитному договорі свого сина вона жодного разу не була. Крім того вона не є спадкоємцем після смерті свого сина ОСОБА_3 та жодних заяв про вступ чи відмову від спадщини вона не подавала.

Таким чином, оскільки вона не є спадкоємцем ОСОБА_3 , вона не несе обов`язку щодо задоволення вимог кредиторів, а тому просить відмовити у задоволенні позову.

Відповідач ОСОБА_2 надав аналогічний відзив на позов, яким позовні вимоги не визнав та просив відмовити у задоволенні позову.

Заяви, клопотання, інші процесуальні дії у справі

Позовна заява разом з доданими до неї документами надійшла до Рокитнянського районного суду Київської області 01 червня 2021 року.

Відповідно до протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 01 липня 2021 року справа передано для розгляду судді Чорненькій О.І.

На виконання вимог частини 6 статті 187 ЦПК України 07 липня 2021 року судом подано запит до відповідного органу реєстрації місця перебування та місця проживання особи щодо надання інформації про зареєстроване місце проживання (перебування) відповідачів.

Інформація про зареєстроване місце проживання (перебування) відповідачів надійшла на адресу суду 23 липня 2021 року.

Ухвалою Рокитнянського районного суду Київської області від 28 липня 2021 року відкрито провадження у справі у порядку загального позовного провадження та проведення підготовчого судового засідання призначено на 09 годину 00 хвилин 12 жовтня 2021 року.

Зазначену ухвалу суду разом з позовною заявою та додатками до неї, рекомендованим листом відправлено відповідачам.

Відповідачка ОСОБА_1 надала відзив на позов, відповідно до якого заявлений до неї позов не визнала та просила відмовити у задоволенні позову.

Відповідач ОСОБА_2 надав аналогічний відзив на позов, яким позовні вимоги не визнав та просив відмовити у задоволенні позову.

Копії зазначених відзивів на позов відповідачами направлено позивачу.

Позивачем надано відповідь на відзив на позовну заяву, відповідно до якої просить задовольнити позовні вимоги. Також позивач наголошує, що відповідно до вимог статті 1218 ЦК України до складу спадщини входять усі права та обов`язки, що належали спадкодавцеві на момент відкриття спадщини і не припинилися внаслідок його смерті.

Статтею 1268 ЦК України передбачено, що спадкоємець, який постійно проживав разом із спадкодавцем на час відкриття спадщини, вважається таким, що прийняв спадщину, якщо протягом строку, встановленого статтею 1270 цього Кодексу, він не заявив про відмову від неї. Незалежно від часу прийняття спадщини вона належить спадкоємцеві з часу відкриття спадщини.

Таким чином відповідачі прийняли спадщину, до складу якої входять, у тому числі, кредитні зобов`язання померлого позичальника.

Крім того, на претензію кредитора Рокитнянською районною державною нотаріальною конторою Київської області після смерті позичальника - ОСОБА_3 , заведено спадкову справу № 103/2020, а тому вважає, що відсутність у спадкоємців померлого позичальника свідоцтв про право на спадщину не позбавляє їх права на спадщину, а тому до них перейшов і обов`язок за кредитним договором спадкодавця.

Також позивачем заявлено клопотання про витребування доказів у справі. Зокрема про витребування від Рокитнянської районної державної нотаріальної контори Київської області копії спадкової справи заведеної після померлого ІНФОРМАЦІЯ_1 ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_2 та від територіального органу, до повноважень якого входить питання реєстрації місця проживання фізичних осіб, компетенція якого поширюється на адресу останнього зареєстрованого місця проживання померлого ІНФОРМАЦІЯ_1 ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , довідки про склад сім`ї та реєстрацію осіб за адресою: АДРЕСА_1 , станом на дату смерті померлого - ІНФОРМАЦІЯ_1 .

На обґрунтування клопотання про витребування доказів позивач вказує на те, що дані докази необхідні для з`ясування фактичних обставин, що мають значення для справи, а саме щодо встановлення факту відкриття спадщини, переліку спадкового майна та кола спадкоємців.

Також позивач зазначає, що самостійно не може отримати даний доказ.

Ухвалою Рокитнянського районного суду Київської області від 28 липня 2021 року зазначене клопотання позивача Клопотання представник позивача - Акціонерного товариства комерційний банк «ПриватБанк», , про витребування доказів, - задоволено частково та у державного нотаріуса Рокитнянської районної державної нотаріальної контори Київської області витребувано належним чином завірену копію спадкової справи, заведеної після померлого ІНФОРМАЦІЯ_1 ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_2 .

В задоволенні іншої частини клопотання представника позивача - відмовлено.

На виконання зазначеної ухвали суду від державного нотаріуса Рокитнянської районної державної нотаріальної контори Київської області надійшла належним чином завірена копія спадкової справи, заведеної після померлого ІНФОРМАЦІЯ_1 ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , яка приєднана до матеріалів цивільної справи.

Від відповідачів ОСОБА_1 та ОСОБА_2 разом із відзивами на позов подано клопотаня про витребування доказів у справі, а саме: витребувати з Рокитнянської районної державної нотаріальної контори Київської області, належним чином завірену копію спадкової справи, заведеної після померлого ІНФОРМАЦІЯ_1 ОСОБА_3 .

На обґрунтування клопотання про витребування доказів відповідачі вказують на те, що дані докази необхідні для встановлення кола спадкоємців померлого.

Ухвалою Рокитнянського районного суду від 24 грудня 2021 року у задоволення зазначених клопотань відповідачів відмовлено, оскільки, на виконання ухвали від 28.07.2021 про витребування доказів державним нотаріусом 13.08.2021 вже надано копію зазначеної спадкової справи.

Крім того 20.09.2021 від представника позивача Савіхіної А.М., яка діє відповідно до довіреності № 3081-К-Н-Н від 18.08.2020, до Рокитнянського районного суду Київської області надійшло клопотання про витребування доказів у вказаній цивільній справі. У своєму клопотанні представник позивача просить витребувати:

- від нотаріальної контори за місцем реєстрації спадкодавця - інформацію із спадкового реєстру;

- від житлово-експлуатаційної організації - довідки про склад сімї з метою виявлення правонаступників (фактичних спадкоємців);

- від Департаменту державної реєстрації речових прав на нерухоме майно, Реєстру прав власності на нерухоме майно, Державного реєстру іпотек, Єдиного реєстру заборон відчуження об`єктів нерухомого майна, Державного реєстру обтяжень рухомого майна -інформацію про нерухоме та рухоме майно, рахунки у банках, які належали спадкодавцю та входять до спадкової маси;

- від органів земельного кадастру - витягу з реєстру.

На обґрунтування клопотання про витребування доказів представник позивача вказує на те, що дані докази необхідні для встановлення кола спадкоємців померлого позичальника та виявлення спадкового майна.

Ухвалою Рокитнянського районного суду Київської області від 28 грудня 2021 року у задоволенні зазначеного клопотання позивача відмовлено.

Свою позицію при розгляді вказаного клопотання представника позивача суд обгрунтував тим, що частиною 1 статті 73 ЦПК України передбачено, що доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи.

Відповідно до статті 74 ЦПК України належними є докази, які містять інформацію щодо предмета доказування.

Предметом доказування є обставини, що підтверджують заявлені вимоги чи заперечення або мають інше значення для розгляду справи і підлягають встановленню при ухваленні судового рішення.

Частиною 4 статті 74 ЦПК України передбачено, що суд не бере до розгляду докази, що не стосуються предмета доказування.

Питання про достатність доказів для встановлення обставин, що мають значення для справи, суд вирішує відповідно до свого внутрішнього переконання.

Частиною 1 статті 81 ЦПК України передбачено, що кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом.

У клопотанні про витребування доказів повинно бути зазначено: який доказ витребовується; обставини, які може підтвердити цей доказ, або аргументи, які він може спростувати; підстави, з яких випливає, що цей доказ має відповідна особа; вжиті особою, яка подає клопотання, заходи для отримання цього доказу самостійно, докази вжиття таких заходів та (або) причини неможливості самостійного отримання цього доказу.

Як убачається зі змісту клопотання представника позивача, ним вимоги статті 84 ЦПК України щодо змісту клопотання про витребування доказів не виконані, зокрема не вказані обставини, які може підтвердити цей доказ, або аргументи, які він може спростувати та перешкоди для самостійного отримання доказів.

Натомість у клопотанні зазначено, що витребовувані докази необхідні для встановлення кола спадкоємців померлого позичальника та виявлення спадкового майна, що фактично не відноситься до предмета доказування у вказаній цивільній справі.

Так, інформація про склад сім`ї та осіб, які зареєстровані за останнім місцем реєстрації померлого позичальника на дату його смерті не відноситься до суті позову, оскільки обов`язок задоволення вимог кредитора померлого позичальника мають виключно його спадкоємці, які прийняли спадщину та отримали свідоцтво про право на спадщину. Інші особи, у тому числі ті, які були зареєстровані за однією адресою із позичальником, такого обов`язку не мають.

Розглядаючи справу про стягнення боргу померлого позичальника з його спадкоємців суд не має повноважень на встановлення кола спадкоємців (відповідачів у справі) та виявлення спадкового майна.

Крім того, на виконання ухвала про витребування доказів від 28.07.2021, винесеної на задоволення клопотання представника позивача, державним нотаріусом Рокитнянської районної державної нотаріальної контори Київської області надано належним чином завірену копію спадкової справи після померлого ІНФОРМАЦІЯ_3 ОСОБА_3 за №103/2020, до якої в тому числі входить витяг про реєстрацію в Спадковому реєстрі.

Представник позивача у позовній заяві зазначив, що у разі неявки у судове засідання відповідача, позивач не заперечує проти розгляду справи за відсутності представника банку та винесення судом заочного рішення.

Також представником позивача подано клопотання про розгляд справи у відсутності представника позивача. Позовні вимоги підтримує повністю. Крім того позивач не заперечує проти заочного розгляду справи та винесення судом заочного рішення, у разі виникнення обставин, передбачених частиною 1 статті 280 ЦПК України.

Відповідачі, будучи належним чином повідомленими про дату, час та місце розгляду справи, у судове засідання не з`явилися.

За таких обставин суд розглядає справу за наявними письмовими матеріалами.

На підставі частини 2 статті 247 ЦПК України фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснювалося.

Фактичні обставини, встановлені судом та зміст спірних правовідносин.

ОСОБА_3 02 грудня 2009 року звернувся до АТ КБ «Приватбанк», який є правонаступником ПАТ КБ «Приватбанк», з метою отримання банківських послуг, у зв`язку з чим підписав анкету-заяву про приєднання до Умов та Правил надання банківських послуг у ПриватБанку та підтвердив свою згоду на те, що підписана заява разом з Умовами та правилами надання банківських послуг та Тарифами банку, які викладені на сайті Банку (www.privatbank.ua), складає між ним та Банком договір про надання банківських послуг, що підтверджується підписом у заяві.

При укладанні Договору сторони керувались частиною 1 статті 634 ЦК України. Згідно зазначеної норми ЦК договором приєднання є договір, умови якою встановлені однією із сторін у формулярах або інших стандартних формах, який може бути укладений лише шляхом приєднання другої сторони до запропонованого договору вцілому. Друга сторона не може запропонувати свої умови договору.

Банком було виконано свої зобов`язання, а саме на підставі Договору надання банківських послуг, відкрито картковий рахунок із початковим кредитним лімітом у розмірі, що зазначений у довідці про зміну умов кредитування та обслуговування кредитної картки, оформленої на відповідача, яка додається до позову, а відповідачеві надано у користування кредитну картку. У подальшому розмір кредитного ліміту збільшився до 9040 гривень, що підтверджується згаданою довідкою про зміну умов кредитування та обслуговування кредитної картки.

ІНФОРМАЦІЯ_1 ОСОБА_3 помер, що підтверджується свідоцтвом про смерть серії НОМЕР_3 , виданого 20 липня 2019 року Рокитнянським районним відділом державної реєстрації актів цивільного стану Головного територіального управління юстиції у Київській області.

Відповідно до частини 1 статті 608 ЦК України, зобов`язання припиняється смертю боржника, якщо воно є нерозривно пов`язаним з його особою і у зв`язку з цим не може бути виконане іншою особою.

Крім того статтею 1218 ЦК україни передбачено, що до складу спадщини входять усі права та обов`язки, що належали спадкодавцеві на момент відкриття спадщини і не припинилися внаслідок його смерті.

Частиною 3 статті 1268 ЦК України передбачено, що спадкоємець, який постійно проживав разом із спадкодавцем на час відкриття спадщини, вважається таким, що прийняв спадщину, якщо протягом строку, встановленого статтею 1270 цього Кодексу, він не заявив про відмову від неї.

Спадкоємцями, які постійно проживали із спадкодавцем на час відкриття спадщини є ОСОБА_1 та ОСОБА_2 .

У зв`язку зі смертю позичальника, позивачем до Рокитнянської районної державної нотаріальної контори Київської області була направлена претензія кредитора № SAMDN50OTC002456597 від 24.04.2020. На вказану претензію кредитора 15.05.2020 нотаріусом надано відповідь про те, що на претензію кредитора (АТ КБ "ПриватБанк") Рокитнянською районною державною нотаріальною конторою Київської області 15 травня 2020 року після померлого, ІНФОРМАЦІЯ_1 ОСОБА_3 , заведено спадкову справу №103/2020. Про видачу спадкоємцям боржника свідоцтва про право на спадщину кредитора буде повідомлено додатково.

В подальшому позивачем (кредитором помеолого позичальника) 10.07.2020 за №SAMDN50OTC002456597 спадкоємцям ОСОБА_1 та ОСОБА_2 направлено листи-претензії, згідно з якими позивач пред`явив свої вимоги, посилаючись на положення статті 1282 ЦК України, відповідно до якої спадкоємці зобов`язані задовольнити вимоги кредитора повністю, але в межах вартості майна, одержаного у спадщину. Кожен із спадкоємців зобов`язаний задовольнити вимоги кредитора особисто, у розмірі, який відповідає його частці у спадщині.

Вимоги кредитора спадкоємці зобов`язані задовольнити шляхом одноразового платежу, якщо домовленістю між спадкоємцями та кредитором інше не встановлено.

У разі відмови від одноразового платежу суд за позовом кредитора звертає стягнення на майно, яке було передане спадкоємцям у натурі. .

Станом на дату смерті позичальника - ОСОБА_3 загальна сума заборгованості за кредитним договором № б/н від 02.12.2009 становить 11369 гривень 82 копійки.

Норми права, які застосував суд, та мотиви їх застосування

Вирішуючи даний спір суд враховує наступні положення чинного законодавства України.

Згідно з частиною 1 статті 2 ЦПК України завданням цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою ефективного захисту порушених, невизначених або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави.

Відповідно до частини 1 статті 5 ЦПК України, здійснюючи правосуддя, суд захищає права, свободи та інтереси фізичних осіб, права та інтереси юридичних осіб, державні та суспільні інтереси у спосіб, визначений законом або договором.

Відповідно до частини 1 статті 13 ЦПК України суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках.

Суд дослідивши письмові докази по справі, вважає за необхідне відмовити у задоволенні позову, виходячи із наступних підстав.

Відповідно до ч. 1 та ч. 2 ст. 207 ЦК України, правочин вважається таким, що вчинений у письмовій формі, якщо його зміст зафіксований в одному або кількох документах (у тому числі електронних), у листах, телеграмах, якими обмінялися сторони.

Правочин вважається таким, що вчинений у письмовій формі, якщо він підписаний його стороною (сторонами).

Відповідно до ч. 1 ст. 626 ЦК України, договором є домовленість двох або більше сторін, спрямована на встановлення, зміну або припинення цивільних прав та обов`язків.

Згідно з ч. 1 ст. 628 ЦКУкраїни, зміст договору становлять умови (пункти), визначені на розсуд сторін і погоджені ними, та умови, які є обов`язковими відповідно до актів цивільного законодавства.

Згідно з вимогами ст. 629 ЦК України договір є обов`язковим для виконання.

Відповідно до ч. 1 ст. 526 ЦК України, зобов`язання має виконуватися належним чином відповідно до умов договору та вимог цього Кодексу, інших актів цивільного законодавства, а за відсутності таких умов та вимог - відповідно до звичаїв ділового обороту або інших вимог, що звичайно ставляться.

Частиною 2 статті 615 ЦК України передбачено, що одностороння відмова від зобов`язання не звільняє винну сторону від відповідальності за порушення зобов`язання.

Статтею 599 ЦК України визначено, що зобов`язання припиняється виконанням, проведеним належним чином.

Згідно з статтею 608 ЦК України зобов`язання припиняється смертю боржника, якщо воно є нерозривно пов`язаним з його особою і у зв`язку з цим не може бути виконане іншою особою.

За приписами статтей 1216, 1218 ЦК України, спадкуванням є перехід прав та обов`язків (спадщини від фізичної особи, яка померла (спадкодавця), до інших осіб (спадкоємців). До складу спадщини входять усі права та обов`язки, що належали спадкодавцеві на момент відкриття спадщини і не припинилися внаслідок його смерті.

Відповідно до пункту 5 частини 1 статті 1219 ЦК України не входять до складу спадщини права та обов`язки, що нерозривно пов`язані з особою спадкодавця, зокрема права та обов`язки особи як кредитора або боржника, передбачені статтею 608 цього Кодексу.

За змістом зазначених норм у разі смерті фізичної особи, боржника за зобов`язаннями у правовідносинах, що допускають правонаступництво в порядку спадкування, обов`язки померлої особи (боржника) за загальним правилом переходять до іншої особи - її спадкоємця, таким чином, відбувається передбачена законом заміна боржника за зобов`язанням.

Відповідно до частини 2 статті 1268 ЦК України спадкоємець, який постійно проживав разом із спадкодавцем на час відкриття спадщини, вважається таким, що прийняв спадщину, якщо протягом строку, встановленого статтею 1270 цього Кодексу він не заявив про відмову від неї.

Порядок пред`явлення кредитором спадкодавця вимог до спадкоємців і порядок їх задоволення регулюються нормами статтей 1281,1282 ЦК України.

У зв`язку зі смертю боржника зобов`язання з повернення кредиту включаються до складу спадщини, умови кредитного договору щодо строків повернення кредиту не застосовуються, а підлягають застосуванню норми статтей 1281,1282 ЦК України щодо строків пред`явлення кредитором вимог до спадкоємців і порядку задоволення цих вимог кредитора.

Так, відповідно до статті 1281 ЦК України, спадкоємці зобов`язані повідомити кредитора спадкодавця про відкриття спадщини, якщо їм відомо про його борги, та/або якщо вони спадкують майно, обтяжене правами третіх осіб.

Кредиторові спадкодавця належить пред`явити свої вимоги до спадкоємця, який прийняв спадщину, не пізніше шести місяців з дня одержання спадкоємцем свідоцтва про право на спадщину на все або частину спадкового майна незалежно від настання строку вимоги.

Якщо кредитор спадкодавця не знав і не міг знати про прийняття спадщини або про одержання спадкоємцем свідоцтва про право на спадщину, він має право пред`явити свої вимоги до спадкоємця, який прийняв спадщину, протягом шести місяців з дня, коли він дізнався про прийняття спадщини або про одержання спадкоємцем свідоцтва про право на спадщину.

За положеннями статті 1282 ЦК України спадкоємці зобов`язані задовольнити вимоги кредитора повністю, але в межах вартості майна, одержаного у спадщину. Кожен із спадкоємців зобов`язаний задовольнити вимоги кредитора особисто, у розмірі, який відповідає його частці у спадщині.

Вимоги кредитора спадкоємці зобов`язані задовольнити шляхом одноразового платежу, якщо домовленістю між спадкоємцями та кредитором інше не встановлено.

У разі відмови від одноразового платежу суд за позовом кредитора накладає стягнення на майно, яке було передане спадкоємцям у натурі.

Виходячи із наведеного, при вирішенні спору про стягнення зі спадкоємця коштів для задоволення вимог кредитора, судом підлягає встановленню факт отримання спадкоємцем майна спадкодавця у спадщину (отримання свідоцтва про право на спадщину), яке саме майно спадкоємець отримав у спадщину та його вартість.

У пункті 32 Постанови Пленуму Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ "Про практику застосування судами законодавства при вирішенні спорів, що виникають із кредитних правовідносин" №5 від 30.03.2012 року роз`яснено, що з урахуванням положення статті 1282 ЦК України спадкоємці боржника, за умови прийняття спадщини, є боржниками перед кредитором у межах вартості майна, одержаного у спадщину. При цьому спадкоємці несуть зобов`язання погасити нараховані відсотки і неустойку тільки в тому випадку, якщо вони вчинені позичальникові за життя. Інші нараховані зобов`язання фактично не пов`язані з особою позичальника і не можуть присуджуватися до сплати спадкоємцями.

Аналіз зазначених норм права дає можливість зробити висновок про те, що спадкоємці можуть задовольняти вимоги кредиторів лише: у разі прийняття майна у спадщину; у межах вартості успадкованого майна; у розмірі, яка виникла за життя спадкодавця.

Згідно положень ч. 6 ст. 81 ЦПК України, доказування не може ґрунтуватися на припущеннях.

Крім того, суд вважає, що обґрунтування наявності обставин повинні здійснюватися за допомогою належних, допустимих і достовірних доказів, а не припущень, що й буде відповідати встановленому статтею 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод від 04.11.50 року принципу справедливості розгляду справи судом.

Позивач не надав суду доказів, які підтверджують, що відповідачами було прийнято майно у спадщину, яке саме майно прийнято у спадок відповідачами та яка його вартість, що унеможливлює стягнення з відповідачів заявлених позивачем грошових коштів.

Дослідивши надані позивачем докази та встановивши фактичні обставини справи, що мають суттєве значення для правильного вирішення справи, аналізуючи та оцінюючи всі докази по справі в їх сукупності, суд приходить до висновку, що відсутні підстави для стягнення з відповідачів боргу за кредитом спадкодавця, а тому позов задоволенню не підлягає.

Щодо судових витрат

Частиною 1 статті 133 ЦПК України передбачено, що судові витрати складаються з судового збору та витрат, пов`язаних з розглядом справи.

Відповідно до частин 1, 2 статті 141 ЦПК України судовий збір покладається на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог.

Інші судові витрати, пов`язані з розглядом справи, у разі відмови в позові, покладаються на позивача.

На підставі викладеного, керуючись ст. ст.608, 1216, 1218, 1219, 1281-1282, 1268, 1270 ЦК України, ст. ст. 3, 12, 13, 19, 76-81, 133,141, 258, 259, 263-265, 268, ЦПК України, суд, -

В И Р І Ш И В :

В задоволенні позову Акціонерного товариства комерційний банк «ПриватБанк» до ОСОБА_1 та ОСОБА_2 про стягнення боргу кредитором спадкодавця, - відмовити.

Рішення суду може бути оскаржене в апеляційному порядку до Київського апеляційного суду протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

Рішення набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Учасник справи, якому повне рішення або ухвала суду не були вручені у день його (її) проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження рішення суду - якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.

Повне найменування сторін:

позивач: Акціонернео товариство комерційний банк «ПРИВАТБАНК», , адреса реєстрації: 01001, м. Київ, вул. Грушевського, 1д, адреса для листування: 49094, м. Дніпро, вулиця Набережна Перемоги, 50,

представник позивача: Савіхіна Анастасія Миколаївна, діє відповідно до довіреності № 3081-К-Н-Н від 18.08.2020, адреса для листування: 49094, м. Дніпро, вулиця Набережна Перемоги, 50, е/а: ІНФОРМАЦІЯ_4

відповідач 1: ОСОБА_1 , РНОКПП НОМЕР_1 , зареєстрована за адресою: АДРЕСА_1 ,

відповідач 2: ОСОБА_2 , РНОКПП НОМЕР_2 , зареєстрований за адресою: АДРЕСА_1 .

Повне рішення суду виготовлено 10 січня 2022 року.

Головуюча суддя Олена ЧОРНЕНЬКА