Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

11 січня 2021 р. м. Кобеляки

Кобеляцький районний суд Полтавської області у складі головуючого судді Макарчука С.М., з участю секретаря судового засідання Колінько О.С., розглянувши у відкритому судовому засіданні в приміщенні суду в м. Кобеляки в порядку спрощеного позовного провадження за відсутності сторін цивільну справу № 532/2264/21 за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу,

В С Т А Н О В И В:

21 жовтня 2021 року ОСОБА_1 звернулась до суду з позовною заявою, у якій прохає розірвати шлюб між нею, ОСОБА_3 , та ОСОБА_2 , який зареєстрований 20 січня 2015 року у відділі державної реєстрації актів цивільного стану реєстраційної служби Кобеляцького районного управління юстиції у Полтавській області, актовий запис № 4; залишити післяшлюбне прізвище « ОСОБА_1 ».

Позовні вимоги обґрунтовує тим, що вона та відповідач, з яким вони мають двох спільних дітей (доньки ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , та ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_2 ) припинили шлюбні відносити. Причиною розпаду сім`ї є несхожість характерів і поглядів в зв`язку з чим між нею та відповідачем постійно виникають сварки та непорозуміння. Останнім часом відповідач застосовує відносно неї фізичне насильство і це відбувається на очах дітей. Через постійні сварки вони втратили почуття любові та поваги один до одного. Перебування в такому шлюбі негативно впливає на її психологічний стан та принижує її гідність, відновлювати шлюбні стосунки категорично вона не бажає, призначення строку для примирення вважає недоцільним, оскільки, збереження шлюбу суперечить їхнім інтересам.

Відповідач правом надання відзиву не скористався.

Ухвалою від 03.11.2021 позовну заяву прийнято до розгляду та відкрито провадження в порядку спрощеного позовного провадження з повідомленням (викликом) сторін на 24.11.2021.

Судове засідання 24.11.2021 не відбулося у зв`язку з перебуванням судді на лікарняному. Водночас 05.11.2021 позивачка подала заяву про розгляд справи у її відсутності, тоді як відповідач у вказані в ухвалі дату й час до суду не з`явився, хоча про дату, час і місце розгляду справи був повідомлений під особистий підпис у приміщенні суду 03.11.2021.

У судове засідання 11.01.2021 сторони не з`явилися.

Позивачка надала до суду клопотання, у якому просить справу розглядати за її відсутності, заявлені позовні вимоги підтримує у повному обсязі та просить їх задовольнити. Не заперечує проти заочного розгляду справи.

Відповідач про причини своєї неявки, суд не повідомляв.

Судова повістка, направлена судом за місцем реєстрації відповідача повернута без вручення з датованою 22.12.2021 відміткою «адресат відсутній за вказаною адресою». Відомостей про інше місце проживання чи перебування відповідач суду не повідомляв.

З огляду на зазначене, зважаючи на положення пункту 4 частини 8 статті 128 Цивільного процесуального кодексу України відповідач є належним чином повідомленим про дату, час і місце розгляду справи.

Зі згоди позивачки суд ухвалює рішення при заочному розгляді справи на підставі наявних у суду матеріалів, що відповідає положенням статті 280 Цивільного процесуального кодексу України.

Відповідно до частини 2 статті 247 Цивільного процесуального кодексу України у зв`язку з розглядом судом справи за відсутності учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.

У разі неявки всіх учасників справи у судове засідання, яким завершується розгляд справи, або розгляду справи без повідомлення (виклику) учасників справи, суд підписує рішення без його проголошення в порядку, визначеному частиною 4 статті 268 Цивільного процесуального кодексу України.

Згідно з частиною 1 статті 13 Цивільного процесуального кодексу України суд розглядає цивільні справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках.

Вивчивши письмові докази, суд приходить до висновку, що позовні вимоги ОСОБА_1 обґрунтовані та підлягають задоволенню з таких підстав.

Судом встановлено, що з 20 січня 2015 року сторони перебувають у шлюбі, який зареєстрований у відділі державної реєстрації актів цивільного стану реєстраційної служби Кобеляцького районного управління юстиції у Полтавській області, актовий запис № 4, свідоцтво про шлюб серія НОМЕР_1 (а.с.4).

Від цього шлюбу сторони мають двох дітей доньок: ОСОБА_5 , народилася ІНФОРМАЦІЯ_3 , свідоцтво про народження серії НОМЕР_2 (а.с.6) та ОСОБА_6 , народилася ІНФОРМАЦІЯ_2 , свідоцтво про народження серія НОМЕР_3 (а.с. 5).

Відомостей про існування спору про поділ майна чи визначення місця проживання дітей позовна заява не містить.

Розірвати шлюб через органи державної реєстрації актів цивільного стану неможливо, оскільки сторони мають неповнолітніх дітей.

Подальше спільне життя подружжя і збереження шлюбу неможливе, оскільки в цьому конкретному випадку, це суперечило б інтересам щонайменше позивачки, яка не хоче продовжувати подружні стосунки з відповідачем та миритися категорично не бажає.

Спір між сторонами виник із сімейних правовідносин та його вирішення регулюється нормами сімейного законодавства.

Згідно з положеннями статті 51 Конституції України та статті 24 Сімейного кодексу України, шлюб ґрунтується на вільній згоді жінки та чоловіка. Кожен із подружжя має рівні права і обов`язки у шлюбі та сім`ї. Примушування жінки та чоловіка до шлюбу не допускається.

Таке положення національного законодавства України відповідає статті 16 Загальної декларації прав людини, прийнятої Генеральною Асамблеєю ООН 10 грудня 1948 року, згідно з якою чоловіки і жінки, які досягли повноліття, мають право без будь-яких обмежень за ознакою раси, національності або релігії одружуватися і засновувати сім`ю. Вони користуються однаковими правами щодо одруження під час шлюбу та під час його розірвання.

Позов про розірвання шлюбу може бути пред`явлений одним із подружжя (стаття 110 Сімейного кодексу України).

Частиною 2 статті 104 Сімейного кодексу України визначено, що підставою припинення шлюбу є його розірвання.

Відповідно до частини 3 статті 105 Сімейного кодексу України шлюб припиняється внаслідок його розірвання за позовом одного з подружжя на підставі рішення суду відповідно до статті 110 цього Кодексу.

Суд постановляє рішення про розірвання шлюбу, якщо буде встановлено, що подальше спільне життя подружжя і збереження шлюбу суперечило б інтересам одного з них, інтересам їхніх дітей, що мають істотне значення (частина 2 статті 112 Сімейного кодексу України).

Оскільки позивачка наполягає на розірванні шлюбу, миритися з відповідачем категорично не бажає, то відповідно відмова в розірванні шлюбу буде примушенням до шлюбу та шлюбних відносин, що є неприпустимим.

Враховуючи вищезазначене, суд приходить до висновку, що шлюб між сторонами слід розірвати, так як сім`я розпалася остаточно, подальше спільне життя подружжя і збереження їх шлюбу є неможливим.

Позивачка прохає залишити їй прізвище « ОСОБА_1 ».

Відповідно до частини 2 статті 114 Сімейного кодексу України, шлюб припиняється у день набрання чинності рішенням суду про розірвання шлюбу. Документом, що засвідчує факт розірвання шлюбу судом, є рішення суду про розірвання шлюбу, яке набрало законної сили (частина 3 статті 115 Сімейного кодексу України).

Керуючись статтями 12, 13, 81, 206, 211, 258, 264, 265, 280 Цивільного процесуального кодексу України, статтями 104, 105, 112, 114, 115 Сімейного кодексу України, суд,

У Х В А Л И В:

Позов ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу - задовольнити.

Шлюб між ОСОБА_1 , дата народження: ІНФОРМАЦІЯ_4 , та ОСОБА_2 , дата народження: ІНФОРМАЦІЯ_5 , який зареєстрований 20 січня 2015 року у Кобеляцькому відділі реєстрації актів цивільного стану у Полтавській області, актовий запис № 4 - розірвати.

Після розірвання шлюбу позивачку й надалі іменувати прізвищем « ОСОБА_1 ».

Відповідачеві направити копію заочного рішення в порядку, передбаченому статтею 272 Цивільного процесуального кодексу України, протягом двох днів з дня його складення у повному обсязі.

Роз`яснити відповідачеві, що заочне рішення може бути переглянуте судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача.

Заяву про перегляд заочного рішення може бути подано протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

Учасник справи, якому повне заочне рішення суду не було вручене у день його проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на подання заяви про його перегляд - якщо така заява подана протягом двадцяти днів з дня вручення йому повного заочного рішення суду. Строк на подання заяви про перегляд заочного рішення може бути також поновлений в разі пропуску з інших поважних причин.

Заочне рішення підлягає скасуванню, якщо судом буде встановлено, що відповідач не з`явився в судове засідання та (або) не повідомив про причини неявки, а також не подав відзив на позовну заяву з поважних причин, і докази, на які він посилається, мають істотне значення для правильного вирішення справи.

Роз`яснити позивачці, що позивач має право оскаржити заочне рішення в загальному порядку, встановленому Цивільним процесуальним кодексом України.

Апеляційна скарга на рішення суду може бути подана до Полтавського апеляційного суду протягом тридцяти днів з дня його проголошення (складення).

Учасник справи, якому повне рішення суду не було вручені у день його складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження на рішення суду - якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.

Строк на апеляційне оскарження може бути також поновлений в разі пропуску з інших поважних причин, крім випадків, зазначених у частині 2 статті 358 Цивільного процесуального кодексу України.

Повний текст рішення суду складено 11 січня 2022 року.

Учасники справи:

Позивач: ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_4 ; РНОКПП НОМЕР_4 ; адреса: АДРЕСА_1 .

Відповідач: ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_5 ; зареєстрована адреса місця проживання: АДРЕСА_2 .

Суддя