Справа № 461/4594/13-ц
Провадження № 6/461/47/22
25.07.2022 року місто Львів
Галицький районний суд м. Львова в складі:
Головуючого судді Стрельбицького В.В.,
за участю секретаря судового засідання Скрутень Х.Б.,
представника заявника (боржника) ОСОБА_1 ,
розглянувши в судовому засіданні в м. Львові заяву боржника ОСОБА_2 про відстрочення виконання судового рішення у цивільній справі № 461/4594/13-ц за позовом ПАТ «ПроКредит Банк» до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , Приватного підприємства «ЛЮКС-ЕКСПРЕС» про стягнення заборгованості,
Фактичні обставини справи, суть питання, яке вирішується судом.
16.06.2022 року ОСОБА_2 звернувся до суду із заявою про відстрочення виконання судового рішення, у якій просить: відстрочити на один рік виконання рішення Галицького районного суду міста Львова від 17.06.2015 року у справі № 461/4594/13-ц (зміненого рішенням Апеляційного суду Львівської області від 29.12.2015 року) про стягнення на користь акціонерного товариства ПАТ «ПроКредит Банк» з ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , Приватного підприємства «ЛЮКС-ЕКСПРЕС» заборгованості.
Обґрунтовуючи подану заяву, ОСОБА_2 зазначає, що станом на червень 2022 року судове рішення у справі № 461/4594/13-ц (зміненого рішенням Апеляційного суду Львівської області від 29.12.2015 року) про стягнення на користь акціонерного товариства ПАТ «ПроКредит Банк» з ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , Приватного підприємства «ЛЮКС-ЕКСПРЕС» заборгованості виконано частково. 24.02.2022 року російська федерація розпочала широкомасштабну війну проти України. У зв`язку з військовою агресією російської федерації проти України, Указом Президента України № 64/2022 від 24.02.2022 року «Про введення воєнного стану в Україні» введено в Україні воєнний стан із 05:30 24.02.2022 року строком на 30 діб; Указом Президента України №133/2022 від 14.03.2022 року «Про продовження строку дії воєнного стану в Україні» продовжено строк дії воєнного стану в Україні з 05:30 26.03.2022 року строком на 30 діб; Указом Президента України № 341/2022 від 17.05.2022 року «Про продовження строку дії воєнного стану в Україні» продовжено строк дії воєнного стану в Україні з 05:30 25.05.2022 року строком на 90 діб. Внаслідок війни і різкого погіршення матеріального становища, боржники залишились без засобів до існування та не у змозі здійснювати навіть часткове погашення боргу.
14.07.2022 року від представника Акціонерного товариства «ПроКредит Банк» ? адвоката Петрів Н.В. надійшли письмові заперечення на заяву про відстрочення виконання судового рішення. Остання просить відмовити у задоволенні заяви, зазначаючи, що єдиною підставою для відстрочення виконання рішення суду заявником зазначено «військову агресію російської федерації» та введення воєнного стану. Однак, жодних пояснень яким чином ці події впливають на виконання рішення суду боржниками, які проживають та місцем знаходження яких є м. Львів не надано. Копія довідки торгово-промислової палати України від 28.02.2022 року - роздрукована із сайту Торгово-Промислової палати України є загальним офіційним лист ТПП України щодо засвідчення форс-мажорних обставин (обставин непереборної сили) не стосується невиконання рішення суду. На офіційному сайті ТПП України у тексті опису до даної довідки зазначено наступне: особа, яка порушує свої зобов`язання, у зв`язку із обставинами пов`язаними із військовою агресією Російської Федерації проти України, в період дії введеного воєнного стану, має право долучати до свого повідомлення про форс-мажорні обставини, які унеможливили виконання зобов`язань за умовами договору, контракту, угоди, законодавчих чи інших нормативних актів у встановлений, термін для можливості обґрунтованого перенесення строків виконання зобов`язань вирішення спірних питань мирним шляхом. При цьому, у разі необхідності, сторона, яка порушила свої зобов`язання в період дії форс-мажорних обставин, також має право звертатися до ТПП України та уповноважених нею регіональних ТПП за отриманням відповідного Сертифіката про форс-мажорні обставини (обставини непереборної с дотримуючись порядку встановленого Регламентом. Вказує, що відповідного Сертифікату заявником не подано, а жодного правового впливу на виконання рішення суду копія наданої суду довідки не має. Рішення суду не виконувалось боржниками впродовж 7 (семи) років, хоча боржники зареєстровані як ФОП.
29.06.2022 року від начальника Галицького ВДВС у м. Львові Тетюк Р.М. надійшли заперечення на заяву про відстрочення виконання судового рішення. Галицький ВДВС у м. Львові, згідно якиї останній просить відмовити у задоволенні заяви ОСОБА_2 . Так, начальник Галицького ВДВС у м. Львові зазначає, що протягом п`яти років боржником не погашено заборгованість навіть частково, а подана заява свідчить про небажання і надалі виконувати рішення суду. Також, останній повідомляє, що згідно інформації з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно та Реєстру прав власності на нерухоме майно, Державного реєстру Іпотек, Єдиного реєстру заборон відчуження об`єктів нерухомого майно щодо суб`єкта відомо, що за боржником зареєстровано нерухоме майно, а саме приміщення складів НЗ літ. К-1 загальною площею 922,3 кв.м. на яке можна звернути стягнення з метою погашення заборгованості. Таким чином, на думку Галицького ВДВС у м. Львові, заяву про відстрочення виконання рішення суду з метою перешкодити зверненню на його нерухоме майно.
У судовому засіданні представник заявника підтримала подану заяву з мотивів наведених у ній.
Інші учасники процесу в судове засідання не з`явились, про час та місце розгляду справи були повідомлені належним чином, що підтверджується матеріалами справи.
Згідно статті 12 ЦПК України, цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін. Учасники справи мають рівні права щодо здійснення всіх процесуальних прав та обов`язків, передбачених законом. Кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Кожна сторона несе ризик настання наслідків, пов`язаних із вчиненням чи невчиненням нею процесуальних дій.
Відповідно до статті 121 ЦПК України, суд має встановлювати розумні строки для вчинення процесуальних дій. Строк є розумним, якщо він передбачає час, достатній, з урахуванням обставин справи, для вчинення процесуальної дії, та відповідає завданню цивільного судочинства.
Отже, зважаючи на наявність у матеріалах справи даних про забезпечення можливості учасникам провадження реалізувати свої права в повній мірі, що зокрема встановлено з наявних у справі письмових документах, суд приходить до висновку про наявність законних підстав для розгляду справи по суті.
Відтак, суд не вбачає за доцільне повторно відкладати судовий розгляд, адже така процесуальна дія може призвести до недотримання розумних строків розгляду справи, що, у свою чергу, може порушити права учасників процесу на розгляд справи у розумні строки.
Також, суд враховує те, що сторона зобов`язана демонструвати готовність брати участь на всіх етапах розгляду, що стосуються безпосередньо його, утримуватися від використання прийомів, які пов`язані із зволіканням у розгляді справи, а також максимально використовувати всі засоби внутрішнього законодавства для прискорення процедури слухання.
З врахуванням тривалості провадження у справі, забезпечення судом можливості сторонам в повній мірі реалізувати свої процесуальні права, а також того, що відповідач та третя особа неодноразово не з`являлися в судове засідання, суд вважає, що наявних у справі матеріалів достатньо для розгляду справи та ухвалення законного і обґрунтованого рішення, не відкладаючи розгляду справи.
Суд приходить до висновку про наявність законних підстав для вирішення заяви по суті. При цьому, суд наголошує, що основною умовою відкладення розгляду справи є не відсутність у судовому засіданні учасника справи, а неможливість вирішення та розгляду заяви у відповідному судовому засіданні.
При цьому, суд виходить з того, що Законом України «Про правовий режим воєнного стану» встановлено наступне.
Стаття 10. Неприпустимість припинення повноважень органів державної влади, інших державних органів в умовах воєнного стану
1. У період воєнного стану не можуть бути припинені повноваження Президента України, Верховної Ради України, Кабінету Міністрів України, Уповноваженого Верховної Ради України з прав людини, а також судів, органів прокуратури України, органів, що здійснюють оперативно-розшукову діяльність, досудове розслідування, та органів, підрозділи яких здійснюють контррозвідувальну діяльність.
Стаття 12-2. Діяльність судів, органів та установ системи право суддя в умовах воєнного стану
1. В умовах правового режиму воєнного стану суди, органи та установи системи правосуддя діють виключно на підставі, в межах повноважень та в спосіб, визначені Конституцією України та законами України.
2. Повноваження судів, органів та установ системи правосуддя, передбачені Конституцією України, в умовах правового режиму воєнного стану не можуть бути обмежені.
Стаття 26. Правосуддя в умовах воєнного стану
1. Правосуддя на території, на якій введено воєнний стан, здійснюється лише судами. На цій території діють суди, створені відповідно до Конституції України.
2. Скорочення чи прискорення будь-яких форм судочинства забороняється.
3. У разі неможливості здійснювати правосуддя судами, які діють на території, на якій введено воєнний стан, законами України може бути змінена територіальна підсудність судових справ, що розглядаються в цих судах, або в установленому законом порядку змінено місцезнаходження судів.
4. Створення надзвичайних та особливих судів не допускається.
Наведені положення покладають на суд обов`язок продовжувати здійснювати правосуддя в умовах введення воєнного стану, за наявності такої можливості та встановлюють те, що повноваження судів, органів та установ системи правосуддя, передбачені Конституцією України, в умовах правового режиму воєнного стану не можуть бути обмежені. При цьому, скорочення чи прискорення будь-яких форм судочинства прямо забороняється Законом.
Крім того, відповідно до положень ЦПК України, зокрема ст. 435, неявка в судове засідання учасників справи не є перешкодою для проведення її розгляду.
Мотиви та висновки суду, а також положення закону,
яким керувався суд, постановляючи ухвалу.
За заявою сторони суд, який розглядав справу як суд першої інстанції, може відстрочити або розстрочити виконання рішення, а за заявою стягувача чи виконавця (у випадках, встановлених законом), - встановити чи змінити спосіб або порядок його виконання (ч.1 ст. 435 ЦПК України).
Відповідно до ч. 4 ст. 435 ЦПК України, Вирішуючи питання про відстрочення чи розстрочення виконання судового рішення, суд також враховує: 1) ступінь вини відповідача у виникненні спору; 2) щодо фізичної особи - тяжке захворювання її самої або членів її сім`ї, її матеріальний стан; 3) стихійне лихо, інші надзвичайні події тощо.
Розстрочка та відстрочення виконання судового рішення не може перевищувати одного року з дня ухвалення такого рішення, ухвали, постанови (ч.5 ст. 435 ЦПК України).
Дослідивши матеріали заяви та цивільної справи № 461/4594/13-ц за позовом ПАТ «ПроКредит Банк» до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , Приватного підприємства «ЛЮКС-ЕКСПРЕС» про стягнення заборгованості, суд приходить до висновку, що заява боржника підлягає задоволенню, з таких підстав.
Стаття 129-1 Конституції України проголошує, що судові рішення ухвалюються іменем України і є обов`язковими до виконання на всій території України.
Однією з основних засад судочинства в Україні є обов`язковість рішень суду (пункт 9 частини 3 статті 129 Конституції України).
Виконання судових рішень у цивільних справах є складовою права на справедливий суд та однією з процесуальних гарантій доступу до суду, що передбачено статтею 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод.
Судові рішення, що набрали законної сили, обов`язкові для всіх органів державної влади і органів місцевого самоврядування, підприємств, установ, організацій, посадових чи службових осіб та громадян і підлягають виконанню на всій території України, а у випадках, встановлених міжнародними договорами, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України, - і за її межами (ч.1 ст. 18 ЦПК України).
Конституційний принцип обов`язковості виконання рішення суду реалізується зокрема на стадії виконавчого провадження, яке являється завершальною стадією судового провадження, спрямованою на реальне поновлення порушених прав.
Відповідно до статті 33 Закону України «Про виконавче провадження», за наявності обставин, що ускладнюють виконання рішення або роблять його неможливим (хвороба сторони виконавчого провадження, відрядження сторони виконавчого провадження, стихійне лихо тощо), сторони мають право звернутися до суду, який розглядав справу як суд першої інстанції, із заявою про відстрочку або розстрочку виконання рішення.
Виконання судового рішення, відповідно до змісту рішення Конституційного Суду України № 5-рп/2013 від 26 червня 2013 року по справі № 1-7/2013, є невід`ємною складовою права кожного на судовий захист і охоплює, зокрема, законодавчо визначений комплекс дій, спрямованих на захист і відновлення порушених прав, свобод, законних інтересів фізичних та юридичних осіб, суспільства, держави; невиконання судового рішення загрожує сутності права на справедливий розгляд справи судом.
Як роз`яснив Пленум Верховного Суду України в пункті 10 Постанови від 26 грудня 2003 року № 14 «Про практику розгляду судами скарг на рішення, дії або бездіяльність органів і посадових осіб державної виконавчої служби та звернень учасників виконавчого провадження», задоволення заяви про відстрочку або розстрочку виконання рішення суду можливе лише у виняткових випадках, які суд визначає, виходячи із особливого характеру обставин, що ускладнюють або виключають виконання рішення суду (хвороба боржника або членів його сім`ї, стихійне лихо, інші надзвичайні події тощо).
Аналіз змісту наведених конституційних положень та законодавчих норм в їх сукупності дає підстави для висновку, що відстрочення або розстрочення виконання рішення суду можливе лише за наявності виняткових обставин, що роблять виконання рішення суду неможливим або значно утрудненим у певний період часу, доведених належними, допустимими, достовірними та достатніми доказами.
24.02.2022 розпочалась військова агресія російської федерації проти України. У зв`язку з військовою агресією російської федерації проти України Указом Президента України № 64/2022 від 24.02.2022 року «Про введення воєнного стану в Україні» введено в Україні воєнний стан із 05:30 24.02.2022 року строком на 30 діб; Указом Президента України №133/2022 від 14.03.2022 року «Про продовження строку дії воєнного стану в Україні» продовжено строк дії воєнного стану в Україні з 05:30 26.03.2022 року строком на 30 діб; Указом Президента України № 341/2022 від 17.05.2022 року «Про продовження строку дії воєнного стану в Україні» продовжено строк дії воєнного стану в Україні з 05:30 25.05.2022 року строком на 90 діб.
Згідно правової позиції, викладеної у постанові Великої Палати Верховного Суду від 04 червня 2019 року у справі № 916/190/18, відстрочення виконання рішення спрямоване на забезпечення повного виконання рішення суду та є допоміжним процесуальним актом реагування суду на перешкоди, які унеможливлюють або ускладнюють виконання його рішення.
В свою чергу, доводи стягувача та представника виконавчої служби не спростовують того факту, що військовий стан безумовно можна віднести до надзвичайної події.
Крім того, твердження виконавця про можливість звернення майна боржника задля виконання рішення суду самі по собі безумовно не свідчать та не доводять те, що звертаючись з даною заявою до суду, боржник намагається у такій спосіб уникнути такого звернення, адже в межах виконавчого провадження на таке майно можна накласти арешт і це буде достатньою гарантією подальшого виконання судового рішення.
В свою чергу, наведені стягувачем та виконавцем доводи щодо виконання інших зобов`язань боржниками у інших провадженнях не свідчать про їх свідоме перешкоджання виконанню судового рішення у цій справі або свідоме ухилення від зобов`язань. Більше того, факти виконання інших зобов`язань вказують на те, що боржники виконують їх по мірі можливостей.
Разом з тим, сам факт звернення боржника з даною заявою до суду вказує на те, що останній не ігнорує наявних зобов`язань, а лише клопоче про те, щоб йому надали час для забезпечення можливості його виконати, тобто відстрочити виконання. В свою чергу, абсолютно очевидним для суду є те, що оголошення воєнного стану та військова агресія по відношенню до України має істотний вплив на кожного громадянина нашої держави і цей факт не може не відобразитись на матеріальному становищі боржників, адже загальновідомими є ті обставини, що ці події негативно відобразились на економічних можливостях країни в цілому, і таких можливостях кожного громадянина зокрема.
Враховуючи майновий стан боржника, його наміри та бажання виконати рішення суду, суд приходить до висновку про наявність об`єктивних обставин, що ускладнюють виконання рішення суду, а отже про доведеність підстав для розстрочення його виконання.
Керуючись ст.ст. 353, 435 ЦПК України, суд -
Заяву ОСОБА_2 задовольнити.
Відстрочити на один рік з дня постановлення цієї ухвали виконання рішення Галицького районного суду міста Львова від 17.06.2015 року у справі № 461/4594/13-ц (зміненого рішенням Апеляційного суду Львівської області від 29.12.2015 року) про стягнення на користь акціонерного товариства ПАТ «ПроКредит Банк» з ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , Приватного підприємства «ЛЮКС-ЕКСПРЕС» заборгованості.
Ухвала може бути оскаржена до Львівського апеляційного суду протягом п`ятнадцяти днів з дня її складення. Учасник справи, якому ухвала суду не була вручена у день її проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження ухвали суду - якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Головуючий суддя Стрельбицький В.В.