Справа №295/9815/21
УХВАЛА

про залишення позовної заяви без розгляду

13.07.2022 року м. Житомир

Богунський районний суд м. Житомира в складі:

головуючого судді Стрілецької О.В.

за участі секретаря судового засідання Скришевської О.Р.

розглянувши у відкритому судовому засіданні в спрощеному позовному провадженні цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до Приватного підприємства «Житлове експлуатаційне підприємство № 1 м. Житомира» про стягнення невиплаченої заробітної плати, середнього заробітку за час затримки розрахунку, -

ВСТАНОВИВ:

І. Короткий зміст позовних вимог:

28.07.2021 року позивач звернувся до суду з позовом, в якому просить стягнути з Приватного підприємства «Житлове експлуатаційне підприємство № 1 м. Житомира» заборгованість по заробітній платі в сумі 37921,46 грн. та середній заробіток за весь період затримки розрахунку, починаючи з 26.01.2021 р. по день ухвалення рішення.

В обґрунтування позову посилається на те, що з вини відповідача не отримав повну суму заробітної плати в розмірі 37921,4 грн. Вважає, що діями відповідача порушено його конституційне право на отримання заробітної плати у строки, встановлені законом, а тому вимушений звернутись до суду з позовом.

ІІ. Процедура та позиції сторін

Ухвалою судді від 02.08.2021 року дану позовну заяву було залишено без руху.

20.08.2021 року позивач усунув недоліки, вказані в ухвалі суду від 02.08.2021 року.

09.09.2021 року було відкрито провадження у справі та призначено до розгляду в порядку спрощеного позовного провадження з повідомленням сторін.

21.10.2021 р. відповідач направив відзив на позовну заяву (а.с. 36-39), в якому просить відмовити в задоволенні позовних вимог за безпідставністю.

03.11.2021 р. ОСОБА_1 направив відповідь на відзив на позовну заяву (а.с. 55), в якому звертав увагу суду, що відповідач у відзиві фактично не заперечує щодо непроведення з ним остаточних розрахунків при звільненні.

Ухвалою суду від 18.11.2021 року, яка постановлена у судовому засіданні без виходу до нарадчої кімнати і занесена до протоколу судового засідання, витребувано: з ПП «Житлове експлуатаційне підприємство № 1 м. Житомира» належним чином завірені копії: наказу про звільнення ОСОБА_1 ; штатного розпису ПП «Житлове експлуатаційне підприємство № 1 м. Житомира» станом на день звільнення ОСОБА_1 ; звітність про рух особових справ працівників на Приватному підприємстві «Житлове експлуатаційне підприємство № 1 м. Житомира»; довідку, в якій зазначено відомості щодо кількості днів щорічної основної відпустки, які не були використані ОСОБА_1 ; наказів про призначення та звільнення бухгалтера ОСОБА_2 , у разі відсутності вище згаданих документів, надати суду документи, що підтверджують таку відсутність; з Головного управління Пенсійного фонду України в Житомирській області належним чином завірені відомості щодо нарахування та виплати ОСОБА_1 і ОСОБА_2 заробітних плат 2020 рік та січень 2021 року; з Житомирського РУП ГУНП в Житомирській області належним чином завірені відомості з матеріалів кримінального провадження № 0004271 щодо вилучення документів, які стосуються нарахування заробітної плати та особових справ за 2020-2021 рр. ОСОБА_1 та ОСОБА_2 ; протокол тимчасового доступу. який був складений відповідно до ухвали слідчого судді Богунського районного суду м. Житомира від 21.01.2021 року у справі № 295/570/21 (а.с.70-71).

Станом на 13.07.2022 року документи на запит суду не надані.

У судове засідання 23.03.2022 р. позивач не з`явився, направив заяву про відкладення розгляду справи у зв`язку з перебуванням його на лікарняному (а.с.94).

В судові засідання 07.06.2022 р. та 13.07.2022 р. ОСОБА_1 не з`являвся, про час, дату та місце розгляду справи повідомлявся належним чином, судова повістка направлялась за зареєстрованим місцем його проживання, проте повернулась не врученою з відміткою пошти «За закінченням терміну зберігнання» (а.с. 99,100, 104).

Водночас, суд вважає за необхідне зазначити, що позивач був належним чином повідомлений про час та місце проведення судового засідання, оскільки особисто, в тому числі, як представник ПП "ЖЕП № 1 м. Житомира", 17.05.2022 року отримав поштове відправлення із судовою повісткою на 07.06.2022 року (а.с. 101).

Представник відповідача в судове засідання 13.07.2022 р. не з`явився, про час, дату та місце розгляду справи повідомлявся належним чином, причини неявки не повідомив.

За правилами ч. 2 ст. 247 ЦПК України фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснювалось.

ІІІ. Обставини, встановлені судом, національне законодавство, що підлягає застосуванню, та мотиви суду

Дослідивши матеріали справи, суд приходить до наступного висновку.

Відповідно до ст. 12 ЦПК України цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін. Учасники справи мають рівні права щодо здійснення всіх процесуальних прав та обов`язків, передбачених законом. Кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків,встановлених цим Кодексом. Кожна сторона несе ризик настання наслідків, пов`язаних із вчиненням чи невчиненням нею процесуальних дій.

Основними засадами цивільного судочинства є розумність строків розгляду справи; неприпустимість зловживання процесуальними правами.

Згідно зі ст. 43 ЦПК України учасники справи зобов`язані, зокрема, сприяти своєчасному, всебічному, повному та об`єктивному встановленню всіх обставин справи; з`являтися в судове засідання за викликом суду; виконувати процесуальні дії у встановлені законом або судом строки; виконувати інші процесуальні обов`язки, визначені законом або судом.

Відповідно до ст. 44 ЦПК України учасники судового процесу та їхні представники повинні добросовісно користуватися процесуальними правами; зловживання процесуальними правами не допускається. Залежно від конкретних обставин суд може визнати зловживанням процесуальними правами дії, що суперечать завданню цивільного судочинства, зокрема: вчинення дій, що спрямовані на безпідставне затягування чи перешкоджання розгляду справи.

Згідно з частиною третьою статті 131 ЦПК України учасники судового процесу зобов`язані повідомляти суд про причини неявки у судове засідання. У разі неповідомлення суду про причини неявки вважається, що учасники судового процесу не з`явилися в судове засідання без поважних причин.

Статею 6 Конвенції про захист прав і основоположних свобод людини, ратифікованої Законом України від 17 липня 1997 року №475/97-ВР, гарантовано кожній фізичній або юридичній особі право на розгляд судом протягом розумного строку цивільної, кримінальної, адміністративної або господарської справи, а також справи про адміністративне правопорушення, в якій вона є стороною.

У рішеннях від 28 жовтня 1998 у справі «Осман проти Сполученого королівства» та від 19 червня 2001 року у справі «Креуз проти Польщі» Європейський суд з прав людини (далі - ЄСПЛ) роз`яснив, що реалізуючи пункт 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод щодо доступності правосуддя, держави-учасниці цієї Конвенції вправі встановлювати правила судової процедури, в тому числі й процесуальні заборони й обмеження, зміст яких полягає в запобіганні безладного руху в судовому процесі. Вказаними рішеннями ЄСПЛ визначено, що сторона, яка задіяна в ході судового розгляду справи, зобов`язана з розумним інтервалом часу сама цікавитися провадженням у її справі, добросовісно користуватися належними їй процесуальними правами та неухильно виконувати процесуальні обов`язки.

У рішенні від 07 липня 1989 року у справі «Юніон АліментаріаСандерс С. А. проти Іспанії» ЄСПЛ вказав, що заявник зобов`язаний демонструвати готовність брати участь на всіх етапах розгляду, що стосуються безпосередньо його, утримуватися від використання прийомів, які пов`язані із зволіканням у розгляді справи, а також максимально використовувати всі засоби внутрішнього законодавства для прискорення процедури слухання.

Частинами 1, 2, 5 статті 223 ЦПК України передбачено, що неявка у судове засідання будь-якого учасника справи за умови, що його належним чином повідомлено про дату, час і місце цього засідання, не перешкоджає розгляду справи по суті, крім випадків, визначених цією статтею. Суд відкладає розгляд справи в судовому засіданні в межах встановленого цим Кодексом строку з таких підстав: 1) неявка в судове засідання учасника справи, щодо якого відсутні відомості про вручення йому повідомлення про дату, час і місце судового засідання; 2) перша неявка в судове засідання учасника справи, якого повідомлено про дату, час і місце судового засідання, якщо він повідомив про причини неявки, які судом визнано поважними; 3) виникнення технічних проблем, що унеможливлюють участь особи у судовому засіданні в режимі відеоконференції, крім випадків, коли відповідно до цього Кодексу судове засідання може відбутися без участі такої особи; 4) необхідність витребування нових доказів, у випадку коли учасник справи обґрунтував неможливість заявлення відповідного клопотання в межах підготовчого провадження; 5) якщо суд визнає потрібним, щоб сторона, яка подала заяву про розгляд справи за її відсутності, дала особисті пояснення. Викликати позивача або відповідача для особистих пояснень можна і тоді, коли в справі беруть участь їх представники. У разі повторної неявки позивача в судове засідання без поважних причин або неповідомлення ним про причини неявки суд залишає позовну заяву без розгляду, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності, і його нез`явлення не перешкоджає вирішенню спору.

Відповідно до пункту 3 частини 1 статті 257 ЦПК України суд постановляє ухвалу про залишення позову без розгляду, якщо належним чином повідомлений позивач повторно не з`явився в судове засідання або не повідомив про причини неявки, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності і його нез`явлення не перешкоджає розгляду справи.

Системний аналіз наведених норм процесуального права свідчить про те, що законодавець диференціює необхідність врахування судом поважності/неповажності причин неявки позивача до суду залежно від того, яке це судове засідання: перше чи повторне. Тобто процесуальний закон не вказує на необхідність врахування судом поважності причин повторної неявки позивача до суду. Такі положення процесуального закону пов`язані з принципом диспозитивності цивільного судочинства, за змістом якого особа, яка бере участь у справі, самостійно розпоряджається наданими їй законом процесуальними правами.

Зазначені наслідки настають незалежно від причин повторної неявки, які можуть бути поважними. Зазначена норма дисциплінує позивача як ініціатора судового розгляду, стимулює його належно користуватися своїми правами та не затягувати розгляд справи. Якщо позивач не може взяти участь в судовому засіданні, він може подати заяву про розгляд справи за його відсутності. Така заява може бути подана на будь-якій стадії розгляду справи.

Таким чином, згідно з вимогами ЦПК України суд не зобов`язаний з`ясовувати причини повторної неявки в судове засідання належним чином повідомленого позивача і у випадку повторної неявки позивача, якщо від нього не надійшла заява про розгляд справи за його відсутності, суд залишає позовну заяву без розгляду.

Правове значення в такому випадку має лише належне повідомлення позивача про день та час розгляду справи, повторність неявки в судове засідання та неподання ним заяви про розгляд справи за його відсутності.

Наведені правові висновки викладені у постанові Верховного Суд у складі колегії суддів Другої судової палати Касаційного цивільного суду від 21.09.2020 року по справі № 658/1141/18, постановах Верховного Суду у складі колегії суддів Касаційного цивільного суду від 20 вересня 2018 року у справі № 756/8612/16-ц, від 24 жовтня 2018 року у справі № 569/347/16-ц, від 28 лютого 2019 року у справі № 752/9188/13-ц, від 22 травня 2019 року у справі № 310/12817/13, від 06 червня 2019 року у справі № 760/3301/13-ц, від 20 червня 2019 року у справі № 522/7428/15, від 26 вересня 2019 року у справі № 295/19734/13-ц, від 07 жовтня 2019 року у справі № 612/403/16-ц, від 27 березня 2020 року у справі № 522/22303/14-ц.

З матеріалів справи вбачається, що позивач належним чином повідомлений про необхідність з`явитись в судове засідання для вирішення спору, проте тричі поспіль - 23.03.2022 року, 07.06.2022 року, 13.07.2022 року за викликом до суду не з`явився.

Суд звертає увагу, що позивач був належним чином повідомлений про час та місце проведення судового засідання, оскільки особисто, в тому числі, вже як представник ПП "ЖЕП № 1 м. Житомира", 17.05.2022 року отримав поштове відправлення із судовою повісткою на 07.06.2022 року (а.с. 101).

Крім того, згідно заяви ОСОБА_3 , який в ході судового розгляду брав участь у справі як представник відповідача - ПП "ЖЕП № 1 м. Житомира", працюючи на посаді керівника, останній повідомив, що на період пред`явлення позову ОСОБА_1 ОСОБА_4 був керівником відповідача на підставі рішення загальних зборів засновників від 03.12.2020 року. Постановою Північно-Західного апеляційного господарського суду від 04.11.2021 року у справі № 906/104/21 за позовом ОСОБА_1 до ПП "ЖЕП № 1 м. Житомира" про визнання недійсним рішення загальних зборів від 03.12.2020 року та зобов`язання вчинити певні дії, керівником ПП "ЖЕП № 1 м. Житомира" поновлено ОСОБА_5 . Зазначив, що вважає, що з 04.11.2021 року ОСОБА_1 наділений повноваженнями здійснити собі розрахунки по заробітній платі (а.с. 85-86).

Системний аналіз норм ЦПК України дає підстави суду стверджувати, що справа може бути вирішена без участі позивача або його представника лише у разі, якщо його нез`явлення не перешкоджає розгляду справи.

В даній справі, дослідивши її матеріали, суд дійшов висновку про неможливість вирішення спору без участі позивача, оскільки до позовної заяви не долучені належні і достатні докази, які підтверджують обставини, викладені в позові.

Таким чином, беручи до уваги встановлені під час розгляду справи обставини, з огляду на те, що позивач тричі поспіль не з`явився в судове засідання, про судові засідання повідомлявся належним чином, його неявка перешкоджає розгляду справи, а тому на підставі п. 3 ч. 1 ст. 257 ЦПК України суд залишає позовну заяву без розгляду.

Керуючись ст.ст. 12, 13, 43, 44, 223, 131, 257, 258, 260, 353, 354 ЦПК України, суд,-

ПОСТАНОВИВ:

Позовну заяву залишити без розгляду.

Роз`яснити позивачу, що він не позбавлений права повторно звернутися до суду після усунення причин, які стали підставою для залишення позовної заяви без розгляду.

Ухвала може бути оскаржена до Житомирського апеляційного суду шляхом подання апеляційної скарги протягом п`ятнадцяти днів з дня її складення.

Учасник справи, якому ухвала суду не була вручена у день її складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження ухвали суду, якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

У разі подання апеляційної скарги ухвала, якщо її не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Суддя О.В. Стрілецька