ДАРНИЦЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД М.КИЄВА
провадження № 2/753/1725/22
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"10" січня 2022 р. суддя Дарницького районного суд м. Києва Трусова Т.О., вивчивши позовну заяву ОСОБА_1 до Дарницької районної в місті Києві державної адміністрації про визнання права власності на земельну ділянку в порядку спадкування,

В С Т А Н О В И В:

У грудні 2021 р. ОСОБА_1 (далі по тексту - ОСОБА_1 , позивач) звернулася до суду з позовом до Дарницької районної в місті Києві державної адміністрації про визнання права власності на земельну ділянку площею 0,0246 га, розташовану на території АДРЕСА_1 , яка належала померлому ОСОБА_2 . на підставі рішення Дарницького районного суду міста Києва від 10.11.2021 року № 2-63/2011, в порядку спадкування.

Вивчивши позовну заяву та додані до неї документи, суддя дійшов висновку, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у ст. 177 ЦПК України, а саме: визначена позивачем ціна позову вочевидь не відповідає дійсній вартості спірного майна, у зв`язку з чим позов не оплачено судовим збором у встановлених порядку і розмірі.

Правові засади справляння судового збору, платників, об`єкти та розміри ставок судового збору, порядок сплати, звільнення від сплати та повернення судового збору визначені Законом України «Про судовий збір» (далі - Закон № 3674-VI).

Так, за приписом пункту 4 Закону № 3674-VI за подання до суду позовної заяви майнового характеру, яка подана фізичною особою, ставка судового збору становить 1% ціни позову, але не менше 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб, та не більше 5 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Відповідно до положень статті 176 ЦПК України у позовах про визнання права власності на майно ціна позову визначається вартістю майна.

Якщо визначена позивачем ціна позову вочевидь не відповідає дійсній вартості спірного майна або на момент пред`явлення позову встановити точну його ціну неможливо, розмір судового збору попередньо визначає суд з наступним стягненням недоплаченого або з поверненням переплаченого судового збору відповідно до ціни позову, встановленої судом при вирішенні справи.

Аналогічна норма міститься у пункті 2 статті 6 Закону № 3674-VI.

Отже ураховуючи, що позивач при поданні до суду позовної заяви не визначила ціну позову, суд вбачає підстави для попереднього визначення судового збору виходячи з ймовірної вартості спірного майна.

Так, за даними популярних Інтернет-ресурсів 100realty.ua та dom.ria.com, на яких розміщені оголошення про купівлю-продаж нерухомості у м. Києві, в середньому ціна земельної ділянки площею 0,0246 га, у дарницькому районі становить 282 018 грн., що і становить ціну позову.

Зважаючи на викладене, позов підлягає оплаті судовим збором в розмірі, що становить 2 820,18 грн.

З огляду на те, що до позовної заяви додано квитанцію про сплату судового збору в сумі 908 грн., за відповідними реквізитами Дарницького районного суду м. Києва необхідно доплатити судовий збір в сумі 1 912,18 грн.

Відповідно до положень цивільного процесуального закону позивачем є особа, яка звернулася до суду у встановленому законом порядку та стверджує про порушення, невизнання або оспорювання своїх прав, свобод чи інтересів іншими учасниками цивільних відносин, а відповідачем є особа, яка має нести установлену договором або законом відповідальність.

Основним принципом цивільного судочинства є принцип диспозитивності, який полягає у тому, що зацікавлена особа вільно розпоряджається своїми матеріальними та процесуальними правами, а відтак позивач на власний розсуд визначає особу, до якої пред`являє вимоги, та обирає спосіб захисту порушених прав.

Завданням цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави ( стаття 2 ЦПК України).

Наведене означає, що належний суб`єктний склад учасників спору є тоді, коли у сторін спору існує зв`язок із предметом позову, тобто щодо предмету позову у сторін виникають суб`єктивні права.

Від належного суб`єктного складу сторін залежить питання про задоволення позовних вимог з підстав їх законності, при цьому саме позивач несе ризик заявлення вимог до неналежного відповідача, що може бути самостійною підставою для відмови у задоволенні позову.

З позовної заяви вбачається, що позивач визначив відповідачем за даним позовом Дарницьку районну в місті Києві державну адміністрацію, проте належним відповідачем у спірних правовідносинах є Київська міська рада, як представник територіальної громади м.Києва.

Відповідно до положень частини 1 статті 185 ЦПК України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статті 177 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху, у якій зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

Отже, ураховуючи вищенаведене, позивачу на усунення недоліків позову слід подати позовну заяву у новій редакції (в двох примірниках), суб`єктний склад учасників спору якої повинен відповідати вимогам законодавства, та зокрема, у позовній заяві необхідно зазначити ціну позову та додати оригінал квитанції про сплату судового збору на суму 1 912,18 грн.

Керуючись ч. 2 ст. 185 ЦПК України, суддя

У Х В А Л И В:

Позовну заяву ОСОБА_1 до Дарницької районної в місті Києві державної адміністрації про визнання права власності на земельну ділянку в порядку спадкування залишити без руху.

Надати позивачу строк для усунення недоліків - десять днів з дня отримання копії даної ухвали, роз`яснивши, що в разі їх неусунення у встановлений строк позовна заява буде вважатися неподаною і повернута позивачеві.

Суддя: