БРОВАРСЬКИЙ МІСЬКРАЙОННИЙ СУД КИЇВСЬКОЇ ОБЛАСТІ
провадження № 2/361/2164/22, cправа № 361/10/22
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

(заочне)

«13» липня 2022 року м.Бровари Київської області

Броварський міськрайонний суд Київської області в складі:

головуючого - судді Василишина В.О.,

за участю секретаря судових засідань Гафінчук Т.В.,

учасники справи:

позивач ОСОБА_1 ,

відповідач ОСОБА_2 ;

розглянувши у відкритому судовому засіданні в приміщенні суду цивільну справу за позовом ОСОБА_1 ) до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу,

в с т а н о в и в:

У січні 2022 року ОСОБА_2 звернулася до суду із даним позовом, в якому зазначила, що з 23 липня 2010 року вона перебуває з відповідачем у зареєстрованому шлюбі. Від спільного подружнього життя у них народилося двоє дітей: дочка, ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , та син, ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_2 . Сімейне життя не склалося через відсутність взаєморозуміння, з вересня 2020 року подружні стосунки між ними припинені. Позивач вважає, що за таких умов шлюб носить формальний характер і його збереження є недоцільним.

Ухвалою суду від 26 січня 2022 року відкрито провадження у даній справі за правилами спрощеного позовного провадження.

У судове засідання позивач ОСОБА_2 не з`явилася, 23 травня 2022 року через електронний суд направила до суду заяву про розгляд справи у її відсутність у зв`язку з перебуванням за кордоном.

Відповідач ОСОБА_2 у судове засідання не з`явився, про дату, час та місце розгляду справи повідомлявся належним чином. Причини неявки суду неповідомлені. Будучи належним чином повідомленим про розгляд справи, відповідач правом подати відзив на позовну заяву не скористався. 13 червня 2022 року подав до суду заяву про надання строку для примирення. У подальшому у судове засідання не з`явився.

За загальним правилом частини першої статті 223 Цивільного процесуального кодексу України (далі ЦПК України) неявка у судове засідання будь-якого учасника справи за умови, що його належним чином повідомлено про дату, час і місце цього засідання, не перешкоджає розгляду справи по суті, крім випадків, визначених цією статтею.

З огляду на це та враховуючи одночасне існування умов, перелічених у частині першій статті 280 ЦПК України, визнавши достатніми наявні в справі матеріали для встановлення прав і взаємовідносин сторін, суд вважає за можливе розглянути справу за відсутності відповідача, який належно повідомлявся про судове засідання, у порядку заочного провадження із дотриманням встановлених законом вимог і постановити заочне рішення.

Дослідивши письмові матеріали справи, суд встановив такі факти та відповідні їм правовідносини.

З копії свідоцтва про шлюб вбачається, що ОСОБА_2 ,

ІНФОРМАЦІЯ_3 , та ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_4 , зареєстрували шлюб, 23 липня 2010 року, про що Відділом реєстрації актів цивільного стану Броварського міськрайонного управління юстиції Київської області зроблено відповідний актовий запис

№ 386. Прізвище після одруження: чоловіка ОСОБА_6 , дружини ОСОБА_6 .

Від спільного подружнього життя у сторін народилося двоє дітей: дочка, ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , та син, ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_2 .

Згідно із частиною другою статті 104, частиною третьою статті 105 Сімейного кодексу України (далі СК України), шлюб припиняється внаслідок його розірвання, у тому числі за позовом одного з подружжя на підставі рішення суду, відповідно до статті 110 цього Кодексу.

Відповідно до частини першої статті 110, статті 112 СК України позов про розірвання шлюбу може бути пред`явлений одним із подружжя. Суд з`ясовує фактичні взаємини подружжя, дійсні причини позову про розірвання шлюбу, бере до уваги наявність малолітньої дитини, дитини-інваліда та інші обставини життя подружжя. Суд постановляє рішення про розірвання шлюбу, якщо буде встановлено, що подальше спільне життя подружжя і збереження шлюбу суперечило б інтересам одного з них, інтересам їхніх дітей, що мають істотне значення.

Згідно зі статтею 111 СК України суд вживає заходів щодо примирення подружжя, якщо це не суперечить моральним засадам суспільства.

Відповідно до пункту 10 Постанови Пленуму Верховного Суду України від 21 грудня

2007 року № 11 «Про практику застосування судами законодавства при розгляді справ про право на шлюб, розірвання шлюбу, визнання його недійсним та поділ спільного майна подружжя», проголошена Конституцією України охорона сім`ї державою полягає, зокрема, в тому, що шлюб може бути розірвано в судовому порядку лише за умови, якщо встановлено, що подальше спільне життя подружжя і збереження шлюбу суперечитиме інтересам одного з них чи інтересам їх дітей. Із цією метою суди повинні уникати формалізму при вирішенні позовів про розірвання шлюбу, повно та всебічно з`ясовувати фактичні взаємини подружжя, дійсні причини позову про розірвання шлюбу, враховувати наявність малолітньої дитини, дитини-інваліда та інші обставини життя подружжя, забезпечувати участь у судовому засіданні, як правило, обох сторін, вживати заходів до примирення подружжя.

З метою збереження сім`ї, враховуючи клопотання сторони відповідача, суд ухвалою від 13 червня 2022 року надав сторонам строк для на примирення до 13 липня 2022 року. Разом з тим, вжиті судом заходи для примирення позитивних результатів не дали, позивач свого стійкого наміру розірвати шлюб не змінила. 15 червня 2022 року направила до суду додаткові пояснення, в яких зазначила, що примирення між нею та відповідачем неможливе. Відповідач у судове засідання не з`явився. За таких обставин суд вважає, що подружні стосунки між сторонами припинені, подальше спільне проживання і збереження шлюбу суперечить їх інтересам.

При винесенні даного рішення, суд також враховує принцип добровільності шлюбу.

Так, згідно зі статтею 24 СК України шлюб ґрунтується на вільній згоді жінки та чоловіка. Примушування жінки та чоловіка до шлюбу не допускається. Таке положення національного законодавства України відповідає статті 16 Загальної декларації прав людини, прийнятої Генеральною Асамблеєю ООН 10 грудня 1948 року, згідно з якою чоловіки і жінки, які досягли повноліття, мають право без будь-яких обмежень за ознакою раси, національності або релігії одружуватися і засновувати сім`ю. Вони користуються однаковими правами щодо одруження під час шлюбу та під час його розірвання.

Оскільки позивач наполягає на розірванні шлюбу, то відповідно відмова в розірванні шлюбу буде примушенням до шлюбу та шлюбним відносинам, що є неприпустимим. З огляду на викладене, суд дійшов висновку, що позов підлягає задоволенню, а шлюб між позивачем та відповідачем розірванню, оскільки подальше збереження шлюбу без взаємної згоди - є неможливим.

За змістом частини другої статті 114, статті 115 СК України у разі розірвання шлюбу судом шлюб припиняється у день набрання чинності рішенням суду про розірвання шлюбу. Розірвання шлюбу, здійснене за рішенням суду, повинно бути зареєстроване в органі державної реєстрації актів цивільного стану. Рішення суду про розірвання шлюбу після набрання ним законної сили надсилається судом до органу державної реєстрації актів цивільного стану за місцем ухвалення рішення для внесення відомостей до Державного реєстру актів цивільного стану громадян та постановлення відмітки в актовому записі про шлюб. Документом, що засвідчує факт розірвання шлюбу судом, є рішення суду про розірвання шлюбу, яке набрало законної сили.

Відповідно до статті 141 ЦПК України стягненню із відповідача на користь позивача підлягає судовий збір у розмірі 908 грн. 00 коп.

Керуючись статтями 141, 263-265, 280-282 ЦПК України, Броварський міськрайонний суд Київської області, -

в и р і ш и в:

Позов - задовольнити.

Розірвати шлюб між ОСОБА_2 ,

ІНФОРМАЦІЯ_3 , та ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_4 , зареєстрований 23 липня 2010 року Відділом реєстрації актів цивільного стану Броварського міськрайонного управління юстиції Київської області. Актовий запис № 386.

Шлюб припиняється у день набрання чинності рішенням суду про розірвання шлюбу.

Стягнути з ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , на користь ОСОБА_1 ), ІНФОРМАЦІЯ_4 , судовий збір у розмірі 908 (дев`ятсот вісім) грн. 00 коп.

Сторони справи:

позивач ОСОБА_1 ) (зареєстроване місце проживання: АДРЕСА_1 ; реєстраційний номер облікової картки платника податків: НОМЕР_1 );

відповідач ОСОБА_2 (зареєстроване місце проживання:

АДРЕСА_1 ).

Заочне рішення може бути переглянуте судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача. Заяву про перегляд заочного рішення може бути подано протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

Позивачем рішення може бути оскаржене до Київського апеляційного суду шляхом подання апеляційної скарги протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

Заочне рішення набирає законної сили, якщо протягом строків, встановлених цим Кодексом, не подані заява про перегляд заочного рішення або апеляційна скарга, або якщо рішення залишено в силі за результатами апеляційного розгляду справи.

Суддя В.О.Василишин