КИЇВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
Апеляційне провадження
№ 22-ц/824/7804/2022
П О С Т А Н О В А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

26 липня 2022 року місто Київ

справа № 756/19207/21

Київський апеляційний суд в складі колегії суддів судової палати з розгляду цивільних справ: головуючого - судді Борисової О.В.,

суддів Ратнікової В.М., Левенця Б.Б.

розглянув у порядку письмового провадження апеляційну скаргу позивача ОСОБА_1 на ухвалу Оболонського районного суду міста Києва від 23 лютого 2022 року про повернення позовної заяви, постановлену під головуванням судді Банасько І.М., у справі за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , приватного виконавця виконавчого округу міста Києва Бережного Ярослава Вікторовича, третя особа: Публічне акціонерне товариство «ОТП Банк» про визначення часток в праві спільної сумісної власності та зняття арешту з нерухомого майна,-

В С Т А Н О В И В:

У грудні 2021 року ОСОБА_1 звернулася до Оболонського районного суду міста Києва з позовом до ОСОБА_2 , приватного виконавця виконавчого округу міста Києва Бережного Я.В., третя особа: ПАТ«ОТП Банк» про визначення часток в праві спільної сумісної власності та зняття арешту з нерухомого майна.

Ухвалою Оболонського районного суду міста Києва від 22 грудня 2021 року позовну заяву залишено без руху та надано строк для усунення недоліків протягом п`яти днів з дня отримання позивачем ухвали.

Ухвалою Оболонського районного суду міста Києва від 23 лютого 2022 року позовну заяву визнано неподаною та повернуто позивачу у зв`язку із неусуненням недоліків.

Не погоджуючись з вказаною ухвалою суду першої інстанції, позивач ОСОБА_1 подала апеляційну скаргу, в якій посилаючись на порушення судом норм процесуального права, просила ухвалу скасувати та справу направити для продовження розгляду до суду першої інстанції.

В обґрунтування своїх вимог посилалася на те, що згідно картки руху документу в електронному кабінеті учасника справи ухвалу суду про залишення без руху було доставлено в кабінет 23 грудня 2021 року о 22:59 та датою останнього коригування (оновлення) є 27 грудня 2021 року о 20:43.

Вказувала, що 27 грудня 2021 року о 19:53 нею до суду через кабінет користувача електронного суду було надіслано заяву про виправлення недоліків із наданими доказами надсилання іншим учасникам справи копій документів. Згідно картки руху документу судом, її заяву про виправлення недоліків було зареєстровано 28 грудня 2021 року о 09:45 год.

Зазначала, що нею було додержано вимог, викладених у статтях 175 і 177 ЦПК України та усунуто недоліки позовної заяви у встановлений судом строк, а відтак, вважає, що незрозумілим є твердження суду в ухвалі від 23 лютого 2022 року, що станом на день постановлення ухвали недоліки позовної заяви не усунуто.

Відзиву на апеляційну скаргу до Київського апеляційного суду не надходило.

Відповідно до ч.2 ст.369 ЦПК України апеляційні скарги на ухвали суду, зазначені в пунктах 1, 5, 6, 9, 10, 14, 19, 37-40 частини першої статті 353 цього Кодексу, в тому числі про повернення заяви позивачеві (заявникові), розглядаються судом апеляційної інстанції без повідомлення учасників справи.

Згідно з ч.13 ст.7 ЦПК України розгляд справи здійснюється в порядку письмового провадження за наявними у справі матеріалами, якщо цим Кодексом не передбачено повідомлення учасників справи. У такому випадку судове засідання не проводиться.

Тому, розгляд справи здійснюється без виклику сторін в порядку письмового провадження.

Заслухавши доповідь судді-доповідача, з`ясувавши обставини справи та обговоривши доводи апеляційної скарги, колегія суддів дійшла висновку, що апеляційна скарга підлягає задоволенню з наступних підстав.

Відповідно до ч.1 ст.4 ЦПК України кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів.

Форма та зміст позовної заяви, яка подається до суду, визначені у статтях 175, 177 ЦПК України.

За змістом ч.1 ст.177 ЦПК України позивач повинен додати до позовної заяви її копії та копії всіх документів, що додаються до неї, відповідно до кількості відповідачів і третіх осіб.

У разі подання до суду позовної заяви та документів, що додаються до неї в електронній формі, позивач зобов`язаний додати до позовної заяви доказ надсилання листом з описом вкладення іншим учасникам справи копій поданих до суду документів.

Частиною 7 ст.43 ЦПК України визначено, що у разі подання до суду документів в електронній формі учасник справи зобов`язаний надати доказ надсилання листом з описом вкладення іншим учасникам справи копій поданих до суду документів.

Відповідно до ч.ч.1, 2, 3 ст.185 ЦПК України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175 і 177 цього Кодексу, протягом п'яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху. В ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху. Якщо ухвала про залишення позовної заяви без руху постановляється з підстави несплати судового збору у встановленому законом розмірі, суд в такій ухвалі повинен зазначити точну суму судового збору, яку необхідно сплатити (доплатити).

Якщо позивач відповідно до ухвали суду у встановлений строк виконає вимоги, визначені статтями 175 і 177 цього Кодексу, сплатить суму судового збору, позовна заява вважається поданою в день первісного її подання до суду. Якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, заява вважається неподаною і повертається позивачеві.

Як вбачається з матеріалів справи, у грудні 2021 року ОСОБА_1 звернулася до суду з позовною заявою через систему «Електронний суд», тобто подала до суду позов в електронній формі.

Ухвалою Оболонського районного суду міста Києва від 22 грудня 2021 року позовну заяву залишено без руху та надано строк для усунення недоліків п`ять днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

Залишаючи позовну заяву ОСОБА_1 без руху, суддя виходив з того, що позовна заява подана без додержання вимог, викладених у ст.177 ЦПК України, а саме, оскільки позивач звернулася до суду із позовом через систему «Електронний суд» саме в електронній формі, останній необхідно було надати до позовної заяви доказ надсилання листом з описом вкладення іншим учасникам справи копій поданих до суду документів.

Ухвалою Оболонського районного суду міста Києва від 23 лютого 2022 року позовну заяву ОСОБА_1 визнано неподаною та повернуто позивачу у зв`язку із неусуненням недоліків.

Повертаючи позовну заяву позивачу, суд виходив з того, що ОСОБА_1 не усунула недоліки позовної заяви, встановлені в ухвалі Оболонського районного суду міста Києва від 22 грудня 2021 року.

Проте, колегія суддів не може погодитись з таким висновком суду першої інстанції з наступних підстав.

Як вбачається з матеріалів справи, ухвала Оболонського районного суду міста Києва від 22 грудня 2021 року була направлена рекомендованим листом за адресою проживання позивача: АДРЕСА_1 .

Однак конверт з ухвалою повернувся на адресу суду з відміткою «за закінченням терміну зберігання».

Як зазначала позивач в апеляційній скарзі, що згідно картки руху документу в електронному кабінеті учасника справи ухвалу суду про залишення без руху від 22 грудня 2021 року було доставлено в кабінет 23 грудня 2021 року о 22:59 та датою останнього коригування (оновлення) є 27 грудня 2021 року о 20:43.

На виконання вимог ухвали суду від 22 грудня 2021 рокупозивач 27 грудня 2021 року через систему «Електронний суд»направила заяву про усунення недоліків із наданими доказами надсилання листом з описом вкладення іншим учасникам справи копій поданих до суду документів.

Згідно картки руху документу судом першої інстанції заяву позивача про виправлення недоліків було зареєстровано 28 грудня 2021 року о 10:45.

Таким чином, позивачем направлено до суду заяву про виправлення недоліків, встановлених ухвалою Оболонського районного суду міста Києва від 22 грудня 2021 року

в межах строку наданого судом для виправлення недоліків позовної заяви.

Європейський суд з прав людини, розглядаючи справи щодо порушення права на справедливий судовий розгляд, тлумачить вказану статтю як таку, що не лише містить детальний опис гарантій, надаваних сторонам у цивільних справах, а й захищає у першу чергу те, що дає можливість практично користуватися такими гарантіями, - доступ до суду.

Так, у справі «Bellet v. France» Європейський Суд з прав людини зазначив, що стаття 6 параграфу 1 Конвенції містить гарантії справедливого судочинства, одним з аспектів яких є доступ до суду. Рівень доступу, наданих національним законодавством, має бути достатнім для забезпечення права особи на суд з огляду на принцип верховенства права в демократичному суспільстві.

Отже, право на справедливий судовий розгляд, закріплене в пункті 1 статті 6 Конвенції, необхідно розглядати як право на доступ до правосуддя.

Тому, повернення позивачу позовної заяви з підстав, викладених в ухвалі Оболонського районного суду міста Києва від 23 лютого 2022 року є помилковим.

Виходячи з вищевикладеного, колегія суддів вважає, що оскаржувана ухвала постановлена з порушенням норм процесуального права, що відповідно до вимог п.4 ч.1 ст.379 ЦПК України є підставною для скасування ухвали суду, що перешкоджає подальшому провадженню у справі, і направлення справи для продовження розгляду до суду першої інстанції.

Керуючись ст.ст.367, 374, 379, 381-384 ЦПК України, Київський апеляційний суд в складі колегії суддів судової палати з розгляду цивільних справ, -

П О С Т А Н О В И В:

Апеляційну скаргу позивача ОСОБА_1 - задовольнити.

Ухвалу Оболонського районного суду міста Києва від 23 лютого 2022 року скасувати, справу направити для продовження розгляду до суду першої інстанції.

Постанова суду апеляційної інстанції набирає законної сили з дня її прийняття та може бути оскаржена в касаційному порядку до Верховного Суду протягом тридцяти днів.

Головуючий:

Судді: