ПОЛТАВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
Справа № 538/1549/21 Номер провадження 22-ц/814/195/22Головуючий у 1-й інстанції Зуб Т. О. Доповідач ап. інст. Карпушин Г. Л.
П О С Т А Н О В А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

11 січня 2022 року м. Полтава

Полтавський апеляційний суд у складі колегії суддів судової палати з розгляду цивільних справ: головуючого (судді-доповідача): Карпушина Г.Л., суддів: Гальонкіна С.А., Кузнєцової О.Ю., при секретарі судового засідання: Бродській В.О., -

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду цивільну справу за апеляційною скаргою ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , ОСОБА_3 на рішення Лохвицького районного суду Полтавської області від 11 жовтня 2021 року (ухвалене суддею Зуб Т.О., відомості щодо дати складення повного тексту судового рішення відсутні) у справі за позовною заявою ОСОБА_4 до ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , третя особа, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору- приватний нотаріус Миргородського районного нотаріального округу Полтавської області Вітер Лариса Олексіївна, про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини,-

В С Т А Н О В И В :

У вересні 2021 року ОСОБА_4 звернулася до Лохвицького районного суду Полтавської області з вищевказаним позовом, у якому просить встановити додатковий строк для прийняття спадщини після померлого ІНФОРМАЦІЯ_1 батька ОСОБА_5 .

В обгрунтування вимог зазначила, що після смерті батька відкрилася спадщина у вигляді права власності на земельну ділянку площею 3,31 гектара в межах згідно з планом на території Токарівської сільської ради Миргородського (раніше- Лохвицького) району Полтавської області, посвідченого актом на право власності на земельну ділянку серії ПЛ № 167878. Від імені спадкодавця було посвідчено 4 заповіти секретарем виконавчо Токарівської сільської ради Лохвицького району Полтавської області. 28.05.2021 року ОСОБА_4 звернулася до Токарівського старостату Лохвицької міської ради з проханням скласти заяву про прийняття спадщини та посвідчити справжність її підпису. Вказану заяву було зареєстровано в реєстрі за № 3-1. Заяву вона забрала з собою яле подати її до нотаріуса не змогла оскільки захворіла. Спадкова справа за № 9/2021 заведена 09.03.2021 року. Відповідно до ст.1270 ЦК України спадщину прийняли: ОСОБА_1 - дружина спадкодавця, спадкоємець за законом та за заповітом, посвідченим секретарем Виконавчого комітету Токарівської сільської ради Полтавської області 07.12.2007 року за реєстровим № 155; ОСОБА_2 - спадкоємець за заповітом, посвідченим секретарем Виконавчого комітету Токарівської сільської ради Полтавської області 24.01.2017 року за реєстровим № 12; ОСОБА_3 - спадкоємець за заповітом, посвідченим Виконавчим комітетом Токарівської сільської ради Полтавської області 01.08.2018 року за реєстровим № 63.

Проте, приватним нотаріусом Миргородського районного нотаріального округу Вітер Л.О. їй було повідомлено, що усі спадкоємці, які прийняли спадщину, відмовилися подати письмові заяви про згоду на прийняття нею спадщини та було відмовлено в оформленні спадщини, у зв`язку з пропуском встановленого законодавством шестимісячного терміну для прийняття спадщини, та роз`яснено право на звернення до суду для визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини.

В зв?язку з чим, просила суд встановити їй додатковий строк для подання заяви про прийняття спадщини після померлого ІНФОРМАЦІЯ_1 батька ОСОБА_5 , терміном у один місяць.

Рішенням Лохвицького районного суду Полтавської області від 11 жовтня 2021 року позовні вимоги ОСОБА_4 до ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , третя особа, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору- приватний нотаріус Миргородського районного нотаріального округу Полтавської області Вітер Лариса Олексіївна, про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини - задоволено.

Встановлено ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , РНОКПП: НОМЕР_1 , додатковий строк для подання заяви про прийняття спадщини за заповітом після померлого ІНФОРМАЦІЯ_1 її батька ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , терміном у один місяць.

З вказаним рішенням суду не погодилися ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , ОСОБА_3 та подала на нього апеляційну скаргу, в якій прохають скасувати рішення Лохвицького районного суду Полтавської області від 11 жовтня 2021 року і ухвалити нове рішення, яким у задоволенні позовних вимог ОСОБА_4 відмовити, вирішити питання щодо розподілу судових витрат. Апелянти вважають, що рішення суду першої інстанції є незаконним, необгрунтованим, а також таким, що прийняте з порушенням норм матеріального та процесуального права.

Зокрема вказують, що вони ніяким чином не визнавали позовні вимоги та категорично проти визначення позивачу ОСОБА_4 додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини. Посилаються на те, що 11.10.2021 року вони з?явились у підготовче судове засідання, для дачі своїх пояснень з приводу позовних вимог позивача. Проте, до них підійшла працівник суду, яка посилаючись на брак часу прохала їх заповнити заяви, які виготовлені за допомогою компютерної техніки, в яких вони вказали свої дані, не ознайомившись зі змістом самих заяв та підписали їх, після чого були вільні. Чекаючи на чергову повістку про виклик до суду вони отримали рішення ухвалене у підготовчому судовому засіданні, яким задоволені позовні вимоги позивача. Посилаються на те, що висновок суду першої інстанції про те, що вони прохали розглядати справу без їхньої участі та проти задоволення позову не заперечують є помилковими. Вказують, що через їх юридичної необізнаністю, їх свідомо ввели в оману, та через брак часу їм не роз?яснено їх прав та обов?язків. Тому вважають, що суд першої інстанції передчасно у судовому засіданні постановив рішення про задоволення позовних вимог позивача, не зясуваввши усіх обставин, що мають значення для справи, не дослідивши доказів. Також зазначають, що судом при розгляді вказаної справи не з?ясовано з якої заяви знята ксерокопія заяви про прийняття спадщини для суду, якщо сама заява втрачена. Тому вважають, що позивачем ОСОБА_4 не надано суду доказів щодо направлення на адресу приватного нотаріуса заяви про прийняття спадщини із завіреним підписом та засвідченими копіями документів рекомендованим листом з повідомленням про вручення, як і не надано доказів на підтвердження її хвороби після написання заяви про прийняття спадщини.

Від позивача ОСОБА_4 надійшов відзив на апеляційну скаргу, в якому остання спростовуючи доводи, які викладені в апеляційній скарзі та підтримуючи рішення суду першої інстанції прохала апеляційну скаргу залишити без задоволення, а судове рішення без змін.

Судове засідання в суді апеляційної інстанції проводилося в режимі відеоконференції в порядку спрощеного позовного провадження з викликом учасників справи. На момент розгляду справи були присутні позивач та її представник, відповідачі ОСОБА_1 та ОСОБА_2 , інші особи будучи належним чином та завчасно повідомленим про час та місце слухання справи в судове засідання не з?явилися.

Колегія суддів, заслухавши доповідача, пояснення осіб, що зявилися, перевіривши матеріали справи та мотиви апеляційної скарги, приходить до висновку, що апеляційна скарга підлягає до задоволення з наступних підстав.

У відповідності з ч.1 ст. 13 ЦПК України, суд розглядає цивільні справи не інакше як за зверненням фізичних чи юридичних осіб, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених ними вимог і на підставі доказів сторін та інших осіб, які беруть участь у справі.

Частиною 1 ст. 367 ЦПК України передбачено, що суд апеляційної інстанції переглядає справу за наявними в ній і додатково поданими доказами та перевіряє законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги.

Відповідно п.2 ч.1 ст. 374 ЦПК України, за результатами розгляду апеляційної скарги на рішення суду першої інстанції суд апеляційної інстанції має право скасувати судове рішення повністю або частково і ухвалити у відповідній частині нове рішення або змінити рішення.

Згідно п.4 ч.1, ч.3 ст. 376 ЦПК України, підставами для скасування судового рішення повністю або частково та ухвалення нового рішення у відповідній частині або зміни судового рішення є порушення норм процесуального права або неправильне застосування норм матеріального права.

Як вбачається з матеріалів справи та встановлено судом першої інстанції, щоОСОБА_5 є батьком ОСОБА_4 (а.с. 22). Від імені ОСОБА_5 на корить позивачки 24.01.2017 року був складений заповіт на земельну ділянку загального площею 3,31га, яка розташована на території Токарівської сільської ради Лохвицького (нині- Миргородського) району Полтавської області, та який був посвідчений секретарем виконавчо Токарівської сільської ради Лохвицького району Полтавської області і зареєстрований у реєстрі за № 13. ОСОБА_5 помер ІНФОРМАЦІЯ_1 , що підтверджується свідоцтвом про смерть серії НОМЕР_2 від 21.12.2020 року (а.с. 7). 28.05.2021 року ОСОБА_4 звернулася до Токарівського старостату Лохвицької міської ради з проханням скласти заяву про прийняття спадщини та посвідчити справжність її підпису. Вказану заяву було зареєстровано в реєстрі за № 3-1. Заяву вона забрала з собою яле подати її до нотаріуса не змогла оскільки захворіла.

Приватним нотаріусом Миргородського районного нотаріального округу Полтавської області Вітер Л.О. було повідомлено у вчиненні нотаріальних дій відносно спадкового майна, у зв`язку з пропуском встановленого законодавством шестимісячного терміну для прийняття спадщини (а.с. 9).

Задовольняючи позовну заяву ОСОБА_4 , суд першої інстанції проаналізувавши встановлені обставини по справі, оцінивши надані докази, та враховуючи те, що стороною відповідача визнаються позовні вимоги, дійшов висновку, що причини пропуску строку подачі заяви про прийняття спадщини спадкоємцем є поважними, а тому позов підлягає задоволення шляхом визначення ОСОБА_4 додаткового строку для подачі заяви про прийняття спадщини.

Разом з цим, місцевий суд зазначив, що факт пропуску строку для прийняття спадщини не є підставою для усунення від спадкування.

Проте, з таким висновком суду колегія суддів не може погодитися виходячи з наступних підстав.

За загальним правилом положення про спадкування право на спадщину виникає в день відкриття спадщини. Спадщина відкривається внаслідок смерті особи або оголошення її померлою, для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини (статті 1220, 1222, 1270 Цивільного кодексу України (далі - ЦК України).

Відповідно до частини першої статті 1269 ЦК України спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини.

Отже, право на спадщину виникає з моменту її відкриття, і закон зобов?язує спадкоємця, який постійно не проживав зі спадкодавцем, у шестимісячний строк подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини.

Так, звертаючись до суду з позовною заявою ОСОБА_4 як на одну з підстав пропуску строку для подання заяви про прийнятя спадщини посилалась на те, що її заява про прийняття спадщини з невідомих їй причин не надійшла до нотаріальної контори.

Однак, суд першої інстанції при розгляді справи вказаних доводів належним чином не перевірив, а тому дійшов помилкового висновку про те, що причини пропуску строку подачі заяви про прийняття спадщини спадкоємцем ОСОБА_4 є поважними.

Згідно з частиною третьою статті 1272 ЦК України за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини.

За змістом цієї статті поважними причинами пропуску строку для прийняття спадщини є причини, які пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій.

Правила частини третьої статті 1272 ЦК України про надання додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини можуть бути застосовані, якщо: у спадкоємця були перешкоди для подання такої заяви; ці обставини визнані судом поважними.

Подібний висновок викладений Верховним Судом України у постанові від 23 серпня 2017 року № 6-1320цс17. З указаним висновком погодився Верховний Суд у постанові від 01 квітня 2019 року у справі № 643/3049/16-ц (провадження № 61-39398св18).

З урахуванням наведеного, якщо спадкоємець пропустив шестимісячний строк для подання заяви про прийняття спадщини з поважних причин, закон гарантує йому право на звернення до суду з позовом про визначення додаткового строку на подання такої заяви.

Разом з тим, вирішуючи питання визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов?язані з об?єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій.

Поважними причинами пропуску строку визнаються, зокрема: тривала хвороба спадкоємців; велика відстань між місцем постійного проживання спадкоємців і місцем знаходження спадкового майна; складні умови праці, які, зокрема, пов?язані з тривалими відрядженнями, в тому числі закордонними; перебування спадкоємців на строковій службі у складі Збройних Сил України; необізнаність спадкоємців про наявність заповіту тощо.

При цьому, судом не можуть бути визнані поважними такі причини пропуску строку для подання заяви про прийняття спадщини, як юридична необізнаність позивача щодо строку та порядку прийняття спадщини, необізнаність особи про наявність спадкового майна та відкриття спадщини, похилий вік, непрацездатність, невизначеність між спадкоємцями, хто буде приймати спадщину, відсутність коштів для проїзду до місця відкриття спадщини, несприятливі погодні умови тощо.

Якщо ж у спадкоємця перешкод для подання заяви не було, а він не скористався правом на прийняття спадщини через відсутність інформації про смерть спадкодавця, то правові підстави для визначення додаткового строку для прийняття спадщини відсутні.

Подібна правова позиція міститься у постановах Верховного Суду від 11 липня 2018 року у справі № 381/4482/16-ц (провадження № 61-12844св18).

Однак, з наданих матеріалів справи вбачається, що позивачем ОСОБА_4 не надано суду доказів щодо направлення на адресу приватного нотаріуса заяви про прийняття спадщини із завіреним підписом та засвідченими копіями документів рекомендованим листом з повідомленням про вручення, як і не надано доказів на підтвердження її хвороби після написання заяви про прийняття спадщини.

Вказані обставини позивач не підтвердила і в суді апеляційної інстанції.

За таких обставин, суд першої інстанції дійшов помилкового висновку щодо поважності причини пропуску ОСОБА_4 строку для подачі заяви про прийняття спадщини, та задоволення позовних вимог.

Крім того, суд апеляційної інстанції вважає, що суд першої інстанції порушив норми процесульного права, оскільки передчасно у підготовчому засіданні постановив рішення про задоволення позовних вимог позивача, не з?ясувавши усіх обставин що мають значення для справи, не дослідивши доказів.

Відповідно до ч.1 ст.189 ЦПК України завданнями підготовчого провадження є: 1) остаточне визначення предмета спору та характеру спірних правовідносин, позовних вимог та складу учасників судового процесу; 2) з`ясування заперечень проти позовних вимог; 3) визначення обставин справи, які підлягають встановленню, та зібрання відповідних доказів; 4) вирішення відводів; 5) визначення порядку розгляду справи; 6) вчинення інших дій з метою забезпечення правильного, своєчасного і безперешкодного розгляду справи по суті.

Таким чином, підготовче судове провадження - це стадiя судового прoцесу, в якій з`ясовується предмет спoру, позoвні вимoги, заперечення на позoвні вимoги, склад учасників судовoго процесу, вирішення відводів, xарактер спірних правовідносин та інших дій, які будуть слугувати для правильного і безперешкoдного розгляду справи пo суті, іншими словами, це важлива складова судочинства, що спрямована на створення умов для правильного, безперешкодного та своєчасного розгляду справи по суті.

Згідно з ч.4 ст.200 ЦПК України, судове рішення у підготовчому засіданні може бути ухвалено лише: у разі відмови від позову, визнання позову та укладення мирової угоди, визначених статтями 206,207 ЦПК України.

З наданих матеріалів справи вбачається, що 11.10.2021 року відповідачіОСОБА_1 , ОСОБА_2 , ОСОБА_3 через канцелярію суду надали заяви про розгляд справи у їх відсутність. Проти задоволення позову не заперечують. Зі змісту вказаних заяв вбачається, що наслідків таких дій відповідачам не роз?яснено (а.с. 37, 38, 39).

В апеляційній скарзі відповідачі стверджують, що вони та позивач з?явилися у підготовче засідання яке призначалося до розгляду 11.10.2021 року, проте до них підійшла працівник суду, яка посилаючись на брак часу вручила їм заяви для заповнення, виготовлені за допомогою компютерної техніки, в яких вони вказали свої дані, та не ознайомилися зі змістом самих заяв.

За таких обставин, суд апеляційної інстанції вважає, що призначивши справу у підготовче провадження суд першої інстанції не виконав його завдань, визначених ст..ст. 189, 206 ЦПК України, оскільки маючи можливість з?ясувати думку учасників справи безпосередньо у судовому засіданні, суд не роз`яснив позивачам наслідки визнання позову та не встановив xарактер спірних правовідносин, а також не перевірив дійсного наміру відповідачів.

Таким чином, колегія суддів приходить до висновку про наявність підстав для задоволення апеляційної скарги, скасування рішення Лохвицького районного суду Полтавської області від 11 жовтня 2021 року, з ухваленням нового рішення про відмову у задоволенні позовних вимог ОСОБА_4 .

Керуючись ст. 367, 374, 376, 382-384 ЦПК України, Полтавський апеляційний суд-

П О С Т А Н О В И В :

Апеляційну скаргу ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , ОСОБА_3 - задовольнити.

Рішення Лохвицького районного суду Полтавської області від 11 жовтня 2021 року - скасувати.

Постановити нове рішення, яким у задоволенні позовних вимог ОСОБА_4 до ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , третя особа, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору- приватний нотаріус Миргородського районного нотаріального округу Полтавської області Вітер Лариса Олексіївна, про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини - відмовити.

Постанова суду апеляційної інстанції набирає законної сили з дня її прийняття та може бути оскаржена до Верховного Суду протягом тридцяти днів, шляхом подачі касаційної скарги безпосередньо до суду касаційної інстанції.

Повний текст постанови виготовлено 12 січня 2022 року.

Головуючий суддя : ___________________ Г.Л. Карпушин

Судді: ________________ С.А. Гальонкін _______________ О.Ю. Кузнєцова