Справа № 452/2017/22
У Х В А Л А

Іменем України

"26" липня 2022 р. м. Самбір

Самбірський міськрайонний суд Львівської області у складі:

головуючого судді Бікезіної О.В.,

за участю секретаря Кухар О.П.,

розглянувши без фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу у судовому засіданні в залі суду заяву представника позивача ОСОБА_1 адвоката Денис Андрія Миколайовича про забезпечення позову,

В С Т А Н О В И В:

Представник позивача 25 липня 2022 року звернувся до Самбірського міськрайонного суду Львівської області з позовом до ОСОБА_2 , в якому просить стягнути з відповідача грошових кошти за договорами позики у розмірі 293940,84 грн. та судові витрати в розмірі 3390,25 грн.

Одночасно 25 липня 2022 року представник позивача надав до суду заяву про забезпечення позову шляхом накладення арешту на нерухоме майно, що належить відповідачу, а саме: чотирьохкімнатну квартиру, загальною площею 94,9 кв. м, що знаходиться за адресою: АДРЕСА_1 . Заборонити іншим особам вчиняти будь-які дії щодо вказаного об`єкту нерухомого майна.

Підставою забезпечення позову позивач вважає таке. ОСОБА_2 у строки визначені розписками борг не повернув. Невжиття заходів забезпечення може утруднити чи зробити неможливим виконання рішення суду.

Відповідно до частини першої статті 149 ЦПК України, суд за заявою учасника справи має право вжити, передбачених статтею 150 цього Кодексу, заходів забезпечення позову.

Згідно з частиною другою статті 149 ЦПК України, забезпечення позову допускається як до пред`явлення позову, так і на будь-якій стадії розгляду справи, якщо невжиття таких заходів може істотно ускладнити чи унеможливити виконання рішення суду або ефективний захист, або поновлення порушених чи оспорюваних прав або інтересів позивача, за захистом яких він звернувся або має намір звернутися до суду.

У випадку одночасного подання позовної заяви та заяви про забезпечення позову, розгляд заяви про забезпечення позову не залежить від вирішення питання про відкриття провадження у справі. Законодавець не покладає обов`язку на суд відкрити провадження у справі, а тільки потім вирішувати питання про забезпечення позову. У разі повернення позовної заяви, відмови у відкритті провадження у справі передбачений процесуальний механізм скасування заходів забезпечення позову (Постанова ВС від 14.06.2021 у справі

№ 308/856/20).

Відповідно до ст. 153 ЦПК України, заява про забезпечення позову розглядається судом не пізніше двох днів з дня її надходження без повідомлення учасників справи. Про забезпечення позову або про відмову у забезпеченні позову суд постановляє ухвалу.

Відповідно до пункту 1) частини першої статті 150 ЦПК України, позов забезпечується накладенням арешту на майно та (або) грошові кошти, що належать або підлягають передачі або сплаті відповідачеві і знаходяться у нього чи в інших осіб.

Частиною третьою статті 150 ЦПК України передбачено, що заходи забезпечення позову, крім арешту морського судна, що здійснюється для забезпечення морської вимоги, мають бути співмірними із заявленими позивачем вимогами.

При виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин суд враховує висновки щодо застосування відповідних норм права, викладені в постановах Верховного Суду (частина четверта статті 263 ЦПК України).

У постанові Великої Палати Верховного Суду від 12.02.2020 у справі № 381/4019/18 вказано, що: «співмірність передбачає співвідношення судом негативних наслідків від вжиття заходів забезпечення позову з тими негативними наслідками, які можуть настати внаслідок невжиття цих заходів, з урахуванням відповідності права чи законного інтересу, за захистом яких заявник звертається до суду, вартості майна, на яке він заявляє клопотання накласти арешт, чи майнових наслідків заборони відповідачу здійснювати певні дії. Заходи забезпечення позову застосовуються для того, щоб гарантувати виконання можливого рішення суду і повинні застосовуватися лише в разі необхідності, оскільки безпідставне звернення до таких дій може спричинити порушення прав та законних інтересів інших осіб чи учасників процесу. Розглядаючи заяву про забезпечення позову, суд має з урахуванням доказів, наданих позивачем на підтвердження своїх вимог, пересвідчитися, зокрема, в тому, що між сторонами дійсно виник спір та існує реальна загроза невиконання чи утруднення виконання можливого рішення суду про задоволення позову; з`ясувати обсяг позовних вимог, дані про особу відповідача, а також відповідність виду забезпечення позову, який просить застосувати особа, котра звернулася з такою заявою, позовним вимогам. Вирішуючи питання про забезпечення позову, суд повинен співвідносити негативні наслідки від вжиття заходів забезпечення позову з тими негативними наслідками, які можуть настати внаслідок невжиття цих заходів. Необхідність застосування заходів забезпечення випливає з фактичних обставин справи, які свідчать про наявність підстав вважати, що незастосування цього заходу призведе до утруднення чи унеможливлення виконання рішення суду в разі задоволення позову».

У постанові Великої Палати Верховного Суду від 15.09.2020 у справі № 753/22860/17 зазначено, що «конкретний захід забезпечення позову буде домірним позовній вимозі, якщо при його застосуванні забезпечується: збалансованість інтересів сторін та інших учасників судового процесу під час вирішення спору; можливість ефективного захисту або поновлення порушених чи оспорюваних прав або інтересів позивача без порушення або безпідставного обмеження прав та охоронюваних інтересів інших учасників справи чи осіб, що не є її учасниками; можливість виконання судового рішення у разі задоволення вимог, які є ефективними способами захисту порушених чи оспорюваних прав або інтересів позивача».

При дослідженні заяви про забезпечення позову та доданих до неї доказів судом встановлено, що представником позивача не наведено жодних підстав які б свідчили, що не вжиття відповідних заходів забезпечення позову може утруднити чи взагалі унеможливить виконання судового рішення, доводи заяви зводяться виключно до припущення.

Так, умовою застосування заходів до забезпечення позову за вимогами майнового характеру є достатньо обґрунтоване припущення, що майно, яке є у відповідача на момент пред`явлення позову до нього, може зникнути, зменшитись за кількістю або погіршитись за якістю на момент виконання рішення.

Аналіз матеріалів справи свідчить, що відповідно до постанови державного виконавця ВДВС Самбірського міськрайонного управління юстиції від 15.11.2005 АА № 074564, накладено арешт на все майно ОСОБА_2 . Отже, не застосування заходу забезпечення позову в цій справі шляхом арешту на квартиру, яка за даними Державного реєстру речових прав на нерухоме майно з 18.11.2005 перебуває під арештом на підставі постанови державного виконавця, не призведе до утруднення чи унеможливлення виконання рішення суду в разі задоволення позову.

Як вже зазначалося заходи забезпечення позову повинні бути співмірними із заявленими позивачем вимогами, в даному випадку з вимогами про стягнення з ОСОБА_2 грошових коштів в сумі 293940,84 грн. та розміром можливих судових витрат.

Представник позивача просить накласти арешт на чотирьохкімнатну квартиру загальною площею 94,9 кв. м, що знаходиться за адресою: АДРЕСА_1 , що належить ОСОБА_2 , при цьому доказів вартості зазначеного майна суду не надано. За таких обставин, суд вважає, що заходи забезпечення позову не є співмірними із заявленими позивачем позовними вимогами.

Таким чином з матеріалів заяви не вбачається підстав для задоволення заяви представника позивача адвоката Денис А.М. про забезпечення позову, оскільки не зазначені та не долучені докази, які підтверджують, що права позивача можуть бути порушені у разі невжиття заходів забезпечення позову, чи що це може призвести до ускладнення виконання можливого рішення суду, не надано підтвердження наміру відповідача навмисно ухилитися від виконання рішення суду, у зв`язку з чим не наведено достатніх підстав для необхідності застосування забезпечення позову.

За таких обставин, суд дійшов висновку про необґрунтованість заяви про забезпечення позову, так як вважає зазначені доводи недостатніми та не доведеними належними засобами, тому у задоволенні заяви слід відмовити.

Керуючись ст. ст. 149-153 ЦПК України, суд

П О С Т А Н О В И В:

У задоволенні заяви заяву представника позивача ОСОБА_1 адвоката Денис Андрія Миколайовича про забезпечення позову - відмовити.

Ухвала може бути оскаржена в апеляційному порядку до Львівського апеляційного суду шляхом подачі апеляційної скарги в п`ятнадцятиденний строк з дня її проголошення.

Суддя