Справа № 404/9901/21
Номер провадження 2-з/404/265/21
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

04 січня 2022 року суддя Кіровського районного суду м. Кіровограда Мохонько В.В., розглянувши заяву ОСОБА_1 про забезпечення позову до подання позовної заяви,-

ВСТАНОВИВ:

ОСОБА_1 в порядку ст. ст. 149- 153 ЦПК України, звернувся в суд із заявою, якою просить постановити ухвалу щодо зупинення реалізації предмета іпотеки шляхом проведення електронних торгів трикімнатної квартири, загальною площею 66,26 кв. м за адресою АДРЕСА_1 реєстраційний номер лота - 502621, день та час проведення електронних торгів - 31 грудня 2021 року о 09:00 год., початкова ціна продажу майна 841 369,00 грн.

Посилається на те, що має намір звернутися у строк, передбачений Цивільно-процесуальним Кодексом України, до Кіровського районного суду міста Кіровограда з позовною заявою до приватного виконавця виконавчого округу Кіровоградської області Чумак Віталія Миколайовича, державного підприємства «Сетам» про заборону вчинення дій, які порушують право власності, або вчинення певних дій для запобігання такому порушенню (ст.. 386 ЦК України) та визнання виконавчого документа таким, що не підлягає виконанню.

Одним із способів задоволення вимог кредитора за грошовим зобов`язанням боржника, взятим під заставу належного йому майна, є примусова реалізація такого майна на прилюдних (електронних, публічних) торгах. В даному випадку ставиться питання щодо зупинки електронних торгів з продажу іпотечного майна, на яке в порядку виконання рішення суду було звернуто стягнення боргу та щодо якого було вчинено дії, спрямовані на примусову його реалізацію відповідно до виконавчого документа.

Вважає грубим порушенням прав ОСОБА_1 , як боржника, у випадку реалізації належного йому майна на електронних торгах - недотримання порядку повідомлення про наявне виконавче провадження, постанови виконавця про накладення арешту на майно та передачу його на реалізацію на торгах.

Про заплановане проведення торгів з продажу належного йому майна дізнався не з направленого приватним виконавцем повідомлення, а з наявних у відкритому доступі відомостей, тобто з сайту ДП «Сетам».

Вказує, що під час розгляду справи за позовом власника майна - боржника за майновим зобов`язанням про захист права власності позивачу, який має намір застерегти належне йому майно від незаконних дій державного чи приватного виконавця, організатора торгів та/або третіх осіб, вважає за необхідне звернутися до суду з заявою про вжиття заходів забезпечення позову, серед яких є й зупинка дій, що можуть у майбутньому утруднити виконання рішення у випадку задоволення такого позову.

Згідно протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями визначено суддю Мохонько В.В. для розгляду заяви про забезпечення позову.

У відповідності з положеннями ст. 153 ЦПК України, заява про забезпечення позову розглядається судом не пізніше двох днів з дня її надходження без повідомлення учасників справи (учасників третейського (арбітражного) розгляду).

Вивчивши матеріали заяви, суддя вважає, що заява про забезпечення позову не підлягає задоволенню.

Відповідно до ч.1 ст. 81 ЦПК України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом.

Згідно ч.ч.1, 2 ст.149 ЦПК України, суд за заявою учасника справи має право вжити, передбачених статтею 150 цього Кодексу, заходів забезпечення позову. Забезпечення позову допускається як до пред`явлення позову, так і на будь-якій стадії розгляду справи, якщо невжиття таких заходів може істотно ускладнити чи унеможливити виконання рішення суду або ефективний захист, або поновлення порушених чи оспорюваних прав або інтересів позивача, за захистом яких він звернувся або має намір звернутися до суду.

Відповідно до ч.ч. 1, 2 ст. 151 ЦПК України, у заяві про забезпечення позову повинно бути зазначено: предмет позову та обґрунтування необхідності забезпечення позову; захід забезпечення позову, який належить застосувати з обґрунтуванням його необхідності; ціну позву, про забезпечення якого просить заявник та інші відомості, потрібні для забезпечення позову. Якщо заява про забезпечення позову подається до відкриття провадження у справі, в такій заяві додатково зазначаються повне найменування (для юридичних осіб) або ім`я (прізвище, ім`я та по батькові) (для фізичних осіб) інших осіб, які можуть отримати статус учасника справи, їх місцезнаходження (для юридичних осіб) або місце проживання чи перебування (для фізичних осіб), поштові індекси, ідентифікаційний код юридичної особи в Єдиному державному реєстрі підприємств і організацій України, реєстраційний номер облікової картки платника податків (для фізичних осіб) за його наявності або номер і серія паспорта для фізичних осіб - громадян України, відомі номери засобів зв`язку та адреси електронної пошти.

У відповідно до ч. 6 ст. 153 ЦПК України, залежно від обставин справи суд може забезпечити позов повністю або частково.

З аналізу статей 150-153 ЦПК України можна дійти висновку, що забезпечення позову це сукупність процесуальних дій, які гарантують виконання рішення суду у разі задоволення позовних вимог.

Інститут забезпечення позову являє собою сукупність встановлених законом заходів, що вживаються судом за клопотанням осіб, які беруть участь у справі, якщо у них існують побоювання, що виконання ухваленого у справі рішення виявиться у майбутньому утрудненим чи неможливим.

Отже, умовою застосування заходів забезпечення позову є достатньо обґрунтоване припущення, що невжиття таких заходів може утруднити або унеможливити виконання рішення по суті позовних вимог. При цьому забезпечення позову спрямоване, перш за все, проти несумлінних дій відповідача, який може сховати майно, продати, знищити або знецінити його тощо.

Зазначена правова норма прямо визначає як форму і порядок звернення до суду із клопотанням про вжиття заходів забезпечення позову, так і підстави для його забезпечення.

Цивільний процесуальний закон не зобов`язує суд при розгляді питань про забезпечення позову перевіряти обставини, які мають значення для справи, а лише запобігає ситуації, при якій може бути утруднено чи стане неможливим виконання рішення у разі задоволення позову.

Види забезпечення позову застосовуються для того, щоб гарантувати виконання можливого рішення суду, а таке рішення може бути постановлено тільки у відповідно до заявлених позовних вимог. Заходи забезпечення позову повинні застосовуватись лише у разі необхідності та повинні бути співмірними із заявленими вимогами, оскільки безпідставне забезпечення позову може привести до порушення прав і законних інтересів інших осіб.

При цьому, при вирішенні питання про забезпечення позову суд має здійснити оцінку обґрунтованості доводів заявника щодо необхідності вжиття відповідних заходів з урахуванням такого: розумності, обґрунтованості і адекватності вимог заявника щодо забезпечення позову; забезпечення збалансованості інтересів сторін, а також інших учасників судового процесу; наявності зв`язку між конкретним заходом забезпечення позову і предметом позовної вимоги, зокрема, чи спроможний такий захід забезпечити фактичне виконання судового рішення в разі задоволення позову; імовірності утруднення виконання або невиконання рішення суду в разі невжиття таких заходів; запобігання порушенню у зв`язку із вжиттям таких заходів прав та охоронюваних законом інтересів осіб, що не учасниками даного судового процесу.

Як роз`яснено в п. 1, п. 4 Постанови Пленуму Верховного Суду України «Про практику застосування судами цивільного процесуального законодавства при розгляді заяв про забезпечення позову» від 22.12.2006 № 9, єдиною підставою для забезпечення позову є відповідне клопотання у формі мотивованої заяви будь-якої з осіб, котрі беруть участь у справі.

Розглядаючи заяву про забезпечення позову, суд має з урахуванням доказів, наданих позивачем на підтвердження своїх вимог, пересвідчитися, зокрема, в тому, що між сторонами дійсно виник спір і існує реальна загроза невиконання чи утруднення виконання можливого рішення суду про задоволення позову, з`ясувати обсяг позовних вимог, дані про особу відповідача, а також відповідність виду забезпечення позову, який просить застосувати особа, котра звернулася з такою заявою, позовним вимогам.

Достатньо обґрунтованим для забезпечення позову є підтверджена доказами наявність фактичних обставин, з якими пов`язується застосування певного виду забезпечення позову. Про такі обставини може свідчити вчинення відповідачем дій, спрямованих на ухилення від виконання зобов`язання після пред`явлення вимоги чи подання позову до суду. Саме лише посилання в заяві на потенційну можливість ухилення відповідача від виконання судового рішення без наведення відповідного обґрунтування не є достатньою підставою для задоволення відповідної заяви.

Аналогічна правова позиція викладена в Постанові Великої Палати Верховного Суду від 12 лютого 2020 року у справі № 381/4019/18.

Так, із змісту заяви та додатків до неї вбачається, що рішенням Кіровського районного суду м. Кіровограда від 10.11.2009 року позов ВАТ АБ «Укргазбанк» в особі Директора Кіровоградської філії до ОСОБА_1 , ОСОБА_2 про стягнення заборгованості та звернення стягнення на предмет іпотеки задоволено частково, стягнуто солідарно з ОСОБА_1 та ОСОБА_2 на користь ПАТ АБ «Укргазбанк» заборгованості за кредитним договором всього 52 722,49 доларів США.

Предметом майбутнього позову є заборона вчинення дій, які порушують право власності, або вчинення певних дій для запобігання такому порушенню (ст.. 386 ЦК України) та визнання виконавчого документа таким, що не підлягає виконанню.

Згідно роздруківки із сайту https://setam.net/auction/501272 заплановано проведення аукціону з продажу іпотеки, трикімнатної квартири загальною площею 66,26 кв. м. за адресою: АДРЕСА_1 , реєстраційний номер лота - 502621.

Вивчивши матеріали заяви в їх сукупності та проаналізувавши відповідні норми процесуального права, зважаючи на предмет позову, який буде пред`явлено та підстави його заявлення, враховуючи співмірність заходів забезпечення позову із вимогами, суддя вважає, що заява не підлягає задоволенню, так як квартира АДРЕСА_1 відносно якої заявлено забезпечення позову є нерухомим майном та відповідно вчинення будь яких дій не призведуть до її втрати або непоправного пошкодження, не вплинуть на її існування, а також на можливість заявника в подальшому при розгляді справи про заборону вчинення дій, які порушують право власності, або вчинення певних дій для запобігання такому порушенню (ст.. 386 ЦК України) та визнання виконавчого документа таким, що не підлягає виконанню вчинити будь- які дії із спірним майном.

Крім того, не додано доказів того, що ОСОБА_1 є власником вказаної квартири за адресою: АДРЕСА_1 .

Враховуючи з наведеного та керуючись статтями 149-153 ЦПК України, суддя,-

УХВАЛИВ:

У задоволенні заяви ОСОБА_1 про забезпечення позову до подання позовної заяви - відмовити.

Ухвала набирає законної сили негайно після її проголошення, якщо інше не передбачено цим Кодексом. Ухвали, що постановлені судом поза межами судового засідання або в судовому засіданні у разі неявки всіх учасників справи, розгляду справи без повідомлення (виклику) учасників справи, набирають законної сили з моменту їх підписання суддею (суддями).

Апеляційна скарга на ухвалу суду першої інстанції подається безпосередньо до Кропивницького апеляційного суду протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

У відповідності до підпункту 15.5 пункту 15 частини 1 Розділу ХІІІ Перехідних положень ЦПК України, в редакції від 3 жовтня 2017 року, до дня початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи апеляційні та касаційні скарги подаються учасниками справи до або через відповідні суди (Кіровський районний суд м. Кіровограда).

Повний текст судового рішення складено 04.01.2022 року.

Суддя Кіровського районного

суду м. Кіровограда В.В.Мохонько