У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

"06" січня 2022 р. cуддя Білоцерківського міськрайонного суду Київської області Кошель Б. І. розглянувши позовну заяву Акціонерного товариства «Державний ощадний банк України» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості,-

В С Т А Н О В И В:

Позивач звернувся до Білоцерківського міськрайонного суду з вищезазначеним позовом, в якому просить стягнути з ОСОБА_1 заборгованість за договором комплексного банківського обслуговування фізичних осіб від 10.10.2018 року в розмірі 30 004,23 грн. та судові витрати по справі.

Як вбачається із довідки про реєстрацію місця проживання/ перебування особи, яка надійшла до суду до відкриття провадження по справі, за відомостями відділу обліку та моніторингу інформації про реєстрацію місця проживання ЦМУ ДМС в м. Києві та Київській області ОСОБА_1 знятий з реєстрації як померлий ІНФОРМАЦІЯ_1 .

На запит суду від начальника Білоцерківського міськрайонного відділу державної реєстрації актів цивільного стану у Білоцерківському районі Київської області Центрального міжрегіонального управління міністерства юстиції (м. Київ), надійшов актовий запис про смерть № 108 від 13.01.2021 та витяг з державного реєстру актів цивільного стану громадян щодо актового запису про смерть №3 від 18.12.2021 року, з якого вбачається, що ОСОБА_1 помер ІНФОРМАЦІЯ_2 .

Відповідно до ст. 46 ЦПК України здатність мати цивільні процесуальні права та обов`язки сторони, третьої особи, заявника, заінтересованої особи (цивільна процесуальна правоздатність) мають усі фізичні і юридичні особи.

Відповідно до ч. 1 ст. 47 ЦПК України здатність особисто здійснювати цивільні процесуальні права та виконувати свої обов`язки в суді (цивільна процесуальна дієздатність) мають фізичні особи, які досягли повноліття, а також юридичні особи.

Разом з тим, згідно із ч. 4 ст. 25 ЦК України цивільна правоздатність фізичної особи припиняється у момент її смерті.

Відповідно до ч. 1 ст. 19 Цивільного процесуального кодексу України, суди розглядають у порядку цивільного судочинства справи, що виникають з цивільних, земельних, трудових, сімейних, житлових та інших правовідносин, крім справ, розгляд яких здійснюється в порядку іншого судочинства.

Згідно роз`яснення Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ якщо на стадії відкриття провадження у справі в результаті виконання вимог ч. 3 ст. 122 ЦПК України суд встановить, що фізична особа відповідач знятий з обліку у відповідному органі реєстрації місця перебування та місця проживання особи у зв`язку із смертю, у відкритті провадження має бути відмовлено на підставі п. 1 ч. 2 ст. 122 ЦПК України у зв`язку з тим, що відповідна заява не підлягає розгляду в судах у порядку цивільного судочинства (норми ЦПК України в редакції від 13.07.2017 року).

Згідно з п. 1 ч. 1 ст. 186 ЦПК України, суддя відмовляє у відкритті провадження у справі, якщо заява не підлягає розгляду у порядку цивільного судочинства.

При цьому, якщо спірні правовідносини допускають правонаступництво, позивач має право звернутися з відповідним позовом до спадкоємців померлого боржника в порядку, передбаченому ст. 1281 ЦК України.

З огляду на вищенаведене, беручи до уваги, що під час вирішення питання щодо належних процесуальних дій суду у разі встановлення факту смерті відповідача, що настала до моменту подання позову, слід виходити з визначення цивільної процесуальної правоздатності як передумови виникнення процесуальних відносин між сторонами чинним та те, що законодавством України не передбачено можливості предявлення позову до особи, яка на час звернення до суду померла та правоздатність якої відповідно до вимог ч. 4 ст. 25 ЦК України припинилася, суд вважає, що дана позовна заява не підлягає розгляду у порядку цивільного судочинства, тому суд приходить до висновку про відмову у відкритті провадження у справі.

На підставі викладеного, керуючись п. 1 ч. 1 ст.186 ЦПК України, -

П О С Т А Н О В И В :

Відмовити у відкритті провадження у справі за позовом Акціонерного товариства «Державний ощадний банк України» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості.

Ухвала може бути оскаржена до Київського апеляційного суду шляхом подання апеляційної скарги протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення.

Учасник справи, якому ухвала суду не була вручена в день її проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

СуддяБ. І. Кошель