Р І Ш Е Н Н Я

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"13" липня 2022 р. Дніпровський районний суд м. Києва у складі:

головуючої судді Яровенко Н.О,

при секретарі Локотковій І.С.,

за участі

позивача ОСОБА_1 ,

представника позивача ОСОБА_2 ,

розглянувши в порядку загального позовного провадження в судовому засіданні цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до Київської міської ради про визначення додаткового строку для прийняття спадщини, -

встановив:

Позивач звернувся до суду з позовом до Київської міської ради, про визначення додаткового строку для прийняття спадщини в якому просив визначити додатковий строк для прийняття спадщини ОСОБА_1 після смерті ОСОБА_3 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_1 терміном в один місяць.

Свої вимоги позивач мотивує тим, що ІНФОРМАЦІЯ_1 померла тітка позивача - ОСОБА_3 . За життя померла склала заповіт, відповідно до якого все своє майно заповіла позивачу ОСОБА_1 про який йому стало відомо 12 листопада 2021 року. Оскільки позивач не є спадкоємцем першої черги, з померлою не проживав, про існування заповіту не знав, то у встановлений законом шестимісячний строк з часу відкриття спадщини до нотаріуса із заявою не звертався. У зв`язку із пропуском встановленого законодавством строку для прийняття спадщини за захистом своїх законних прав позивач звернувся до суду.

01 липня 2022 року від представника відповідача надійшов відзив на позовну заяву в якому просив суд ухвалити рішення згідно норм чинного законодавства та розглядати справу за відсутності представника відповідача. Щодо предмету звернення з позовом, представник відповідача зазначив, що в матеріалах справи відсутнє звернення позивача у у встановленому порядку до нотаріуса із заявою про прийняття спадщини після смерті ІНФОРМАЦІЯ_1 ОСОБА_3 та, як наслідок - відсутня постанова про відмову у вчиненні нотаріальної дії, а саме: у видачі свідоцтва про право на спадщину. Отже право позивача на звернення з позовною заявою про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини ніким не порушено але саме звернення є передчасним.

Позивач та його представник в судовому засіданні на позовних вимогах наполягали в повному обсязі та просили їх задовольнити.

Представник відповідача в судове засідання не з`явився. В поадно відзиві просив суд справу розглядати без участі представника та прийняти рішення у відповідності до закону.

Ухвалою судді Дніпровського районного суду м. Києва від 27 січня 2022 року відкрито провадження по справі в порядку загального позовного провадження в підготовче засідання.

Ухвалою Дніпровського районного суду м. Києва від 13 червня 2022 року закрито підготовче засідання у справі та призначено справу до судового розгляду по суті.

Суд, дослідивши матеріали справи, приходить до наступного висновку.

Як вбачається з матеріалів справи, ІНФОРМАЦІЯ_1 ОСОБА_3 померла, що підтверджується свідоцтвом про смерть серії НОМЕР_1 виданого 31 березня 2021 року. (а.с. 6)

За життя померла ІНФОРМАЦІЯ_2 склала заповіт посвідчений приватним нотаріусом КМНО Дяченко О.О. зареєстрований в реєстрі за № 194 відповідно до якого ОСОБА_3 на випадок своєї смерті зробила таке розпорядження: все майно, що буде належати померлій на день смерті, де б воно не знаходилося і з чого не складалося, а також все те, на що за законом померла матиме право заповіла ОСОБА_1 .

Відповідно до інформаційної довідки зі Спадкового реєстру № 67485752 від 25 листопада 2021 року вбачається, що свідоцтва на спадкове майно після смерті ОСОБА_3 не видавалися.

В судовому засіданні позивач був допитаний судом в якості свідка та пояснив, що звернувшись до приватного нотаріуса, остання в усному порядку відмовила у прийнятті заяви про прийняття спадщини та видачі свідоцтва про право на спадщину за заповітом на ім`я ОСОБА_1 , оскільки ним був пропущений строк для прийняття спадщини.

Також позивачем була надана заява ОСОБА_4 , засвідчена другими секретарем з консульських питань Посольства України в Угорщині, з якої вбачається, що ОСОБА_4 є племінницею покійного чоловіка ОСОБА_3 - ОСОБА_5 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_3 . ОСОБА_1 являється племінником ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_4 . ОСОБА_4 відомо, що донька ОСОБА_3 ОСОБА_6 ще на початку 2000 років виїхала на постійне місце проживання до США, фактично припинила спілкування з матір`ю, не надавала їй жодної допомоги. У зв`язку з такими обставинами ОСОБА_1 опікувався тіткою, фактично утримував її, надаючи кошти на продукти та ліки. Саме ОСОБА_1 займався похованням тітки, яка померла ІНФОРМАЦІЯ_1 . Після смерті ОСОБА_3 десь з кінця літа 2021 року я стала проживати у квартирі тітки, що розташована за адресою: АДРЕСА_1 . На початку листопада 2021 року, перебираючи документи померлої, вона знайшла заповіт, складений ОСОБА_3 та посвідчений 18 лютого 2014 року приватним нотаріусом Київського міського нотаріального округу Дяченко О.О., реєстраційний № 194, яким ОСОБА_3 заповіла ОСОБА_1 все належне їй на день смерті майно. ОСОБА_4 повідомила ОСОБА_1 про знахідку і 12 листопада 2021 року передала йому заповіт ОСОБА_3 .

Згідно із ст. 1216 ЦК України, спадкуванням є перехід прав та обов`язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця), до інших осіб (спадкоємців).

Спадкування здійснюється за заповітом або за законом. (стаття 1217 ЦК України).

До складу спадщини входять усі права та обов`язки, що належали спадкодавцеві на момент відкриття спадщини і не припинилися внаслідок його смерті. (ст. 1218 ЦК України).

Відповідно до ст. 1223 ЦК України, право на спадкування мають особи, визначені у заповіті. У разі відсутності заповіту, визнання його недійсним, неприйняття спадщини або відмови від її прийняття спадкоємцями за заповітом, а також у разі неохоплення заповітом усієї спадщини право на спадкування за законом одержують особи, визначені у статтях 1261-1265 цього Кодексу. Право на спадкування виникає у день відкриття спадщини.

Відповідно до ст. 1270 ЦК України для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини.

Що стосується посилання представника відповідача, що зверенення до суду є передчасним, оскільки позивач не отримав письмової постанови нотаріуса про відмому у вичненні нотаріальної дії, а саме у видачі свідоцтва про право на спадщину, то слід зазаначити наступне.

Відповідно до ч.1 ст. 1269 ЦК України, спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу заяву про прийтяття спадщини.

Судом встановлено, що про існування заповіту на ім`я позивача йому стало відомо в листопаді 2021 року. Тітка позивача померла ІНФОРМАЦІЯ_5 , тобто останнім днем зверенення до нотаріуса з заявою про прийняття спадщини є 29.09.2021 року. Позивач дізнався про наявність заповіту майже через вісім місяців після вікриття спадщини, тобто зі спливом строку на прийняття спадщини. З копії паспорту позивача вбачається, що він зареєстрований за адресою: АДРЕСА_2 , тобто на час відкриття спадщини постійно не проживав з спадкодавцем ОСОБА_3 , а тому у відповідності до ч.3 ст. 1268 ЦК України вважається таким, що автоматично не прийняв спадщину.

Відповідно до ч.2 ст.1272 ЦК України, за письмовою заявою спадкоємців, які прийняли спадщину, спадкоємець, який пропустив строк для прийняття спадщини, може подати заяву про прийняття спадщини нотаріусу за місцем відкриття спадщини.

З матеріалів справи вбачається, що станом на 25.11.2021 року спадкова справа не відкривалась, тобто отримати письмову згоду від спадкоємців, які вже прийняли спадщину не мав можливості, а тому подати заяву про прийняття спадщини до нотаріуса не може. Отже, з врахуванням викладеного, зверення позивача до нотаріальної контори з заявою про прийняття спадщини та отримання постанови про відмову у вчиненні нотаріальної дії не є обов`язковою умовою перед звереннем до суду.

Згідно із ч. 3 ст. 1272 ЦК України за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважних причин, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини.

Відповідно до п. 4 ст. 129 Конституції України однією з основних засад судочинства є змагальність сторін та свобода в наданні ними суду своїх доказів і у доведенні перед судом їх переконливості, а відповідно до ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод таке конституційне право повинно бути забезпечене судовими процедурами, які повинні бути справедливими.

За приписами ч. 1 ст. 13 ЦПК України суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках.

Шестимісячний строк звернення до нотаріальної контори з приводу прийняття спадщини після смерті тітки позивач пропустив, оскільки не знав про складений померлою ОСОБА_3 заповіт, а дізнався лише в листопада 2021 року після того, як ОСОБА_4 , яка є племінницею покійного чоловіка ОСОБА_3 - ОСОБА_5 , передала ОСОБА_1 особисто зазначений заповіт.

Враховуючи на встановлені під час судового розгляду обставини, суд вбачає поважними причини пропуску строку позивачем для звернення із заявою про прийняття спадщини до нотаріальної контори і вважає за можливе визначити позивачу додатковий строк для подання ним заяви про прийняття спадщини після померлої тривалістю в один місяць з дня набрання рішенням законної сили, який суд вважає достатнім для подання відповідної заяви.

Враховуючи викладене, суд задовольняє позовні вимоги в повному обсязі.

На підставі викладеного та керуючись ст. ст. 1-13, 76-83, 141, 209-211, 258-259, 263-265, 268, 354 ЦПК України, ст. ст. 1216, 1217, 1233,1234, 1268, 1270, 1272 ЦК України, суд

у х в а л и в:

Позов ОСОБА_1 до Київської міської ради про визначення додаткового строку для прийняття спадщини - задовольнити.

Визначити ОСОБА_1 додатковий строк для подачі до нотаріальних органів заяви про прийняття спадщини за заповітом після смерті ІНФОРМАЦІЯ_1 ОСОБА_3 терміном в один місяць з часу набрання рішенням суду законної сили.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Учасникам справи, які не були присутні в судовому засіданні, або якщо судове рішення було ухвалено поза межами судового засідання чи без повідомлення (виклику) учасників справи, копія судового рішення надсилається протягом двох днів з дня його складення у повному обсязі в електронній формі у порядку, визначеному законом, - у випадку наявності у особи офіційної електронної адреси, або рекомендованим листом з повідомленням про вручення - якщо така адреса відсутня.

Рішення може бути оскаржено до Київського апеляційного суду шляхом подачі апеляційної скарги протягом тридцяти днів.

Повний текст рішення суду складено 13 липня 2022 року.

Дані сторін:

Позивач: ОСОБА_1 , РНОКПП НОМЕР_2 , адресазареєстрованого місця проживання: АДРЕСА_2 .

Відповідач: Київська міська рада, , адреса місцезнахолження: місто Київ, вулиця Хрещатик, 36.

Суддя Н.О. Яровенко