Справа № 314/4314/20
Провадження № 2/314/90/2022
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

(заочне)

22.06.2022 м. Вільнянськ

Справа № 314/4314/20;

провадження № 2/314/373/2022;

Вільнянський районний суд Запорізької області у складі:

головуючого судді Кіяшко В.О.,

секретар судового засідання Румянцева А.М.,

учасники справи:

- позивач ОСОБА_1 ;

- відповідач ОСОБА_2 ;

- відповідач ОСОБА_3 ;

розглянувши у відкритому судовому засіданні у м. Вільнянськ в порядку загального позовного провадження цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , про визнання права власності в порядку спадкування,

за участю: представника позивача адвоката Кравченка В.А.,

стислий виклад позиції сторін.

ОСОБА_1 звернулася до суду з позовом до ОСОБА_2 про визнання права власності в порядку спадкування.

В обґрунтування позову посилається на те, що ІНФОРМАЦІЯ_1 помер син позивачки ОСОБА_4 . Після його смерті залишилась спадщина у вигляді Ѕ частки квартири АДРЕСА_1 . Спадкоємцями першої черги після смерті ОСОБА_5 є мати (позивач) ОСОБА_1 , батько ОСОБА_6 та дружина (відповідач) ОСОБА_2 . У встановлений законом строк позивач ОСОБА_1 та її чоловік ОСОБА_6 звернулись із заявами на прийняття спадщини до Вільнянської державної нотаріальної контори Запорізької області. При цьому, батько померлого, чоловік позивачки ОСОБА_6 відмовився від прийняття спадщини на користь позивачки ОСОБА_1 . Відповідач по справі ОСОБА_2 не надає позивачу оригінали правовстановлюючих документів для оформлення спадщини в нотаріальній конторі, у зв`язку з чим, у видачі свідоцтва на право на спадщину за законом державним нотаріусом Вільнянської державної нотаріальної контори О.М. Євграфовою 29.09.2020 було відмовлено, про що постановлено постанову про відмову у вчиненні нотаріальної дії. Внаслідок неможливості вирішення питання оформлення спадщини у нотаріальному порядку позивачка звернулася до суду з вказаним позовом.

Представник позивача у судовому засіданні зменшив позовні вимоги, просив суд визнати за ОСОБА_1 право власності в порядку спадкування за законом на 1/3 частку квартири.

Відповідач та її представник у судове засідання не з`явились.

Відповідач ОСОБА_3 у судове засідання не з`явився, надав до суду заяву про розгляд справи без його участі, з позовними вимогами згоден.

Розглядаючи справу, суд забезпечив сторонам рівні можливості щодо подання доказів для їх дослідження та доведення їх перед судом. Водночас, від відповідачів на адресу суду не надійшло жодних документів, тому суд вважає, що відповідачі правом подати докази по справі не скористались, у зв`язку з чим, з метою уникнення затягування розгляду справи, суд приходить до висновку, що учасники справи мали достатньо часу для реалізації своїх процесуальних прав щодо подання доказів, а тому вважає можливим розглянути справи за відсутності відповідачів на підставі тих доказів, які містяться в матеріалах справи.

Заяви, клопотання інші процесуальні дії у справі.

13.10.2020 до суду надійшла позовна заява.

Ухвалою суду від 16.10.2020 відкрито провадження у справі за правилами загального позовного провадження, призначено підготовче судове засідання в приміщенні Вільнянського районного суду Запорізької області. Витребувано у Вільнянської державної нотаріальної контори копію спадкової справи, яка була відкрита після смерті ОСОБА_4 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_1 .

27.10.2020 до суду надійшла копія спадкової справи після смерті ОСОБА_4 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_1 .

22.01.2021 до суду надійшла уточнена позовна заява, в якій відповідачами зазначено ОСОБА_1 та ОСОБА_3

26.01.2021 від відповідача ОСОБА_3 до суду надійшла заява про розгляд справи без його участі, з позовними вимогами згоден.

Ухвалою від 05.05.2021 закрито підготовче судове засідання, справу призначено до судового розгляду.

Ухвалою від 27.08.2021 заяву адвоката Кравченка В.А. про забезпечення позову, яка надійшла до суду 29.06.2021, залишено без задоволення.

Інших процесуальних дій у справі (забезпечення доказів, вжиття заходів забезпечення позову) не вчинялось, провадження не зупинялось.

Фактичні обставини, встановлені судом, та зміст спірних правовідносин.

Суд, дослідивши матеріали справи та з`ясувавши обставини, дослідивши наявні в справі докази в їх сукупності,

встановив

ІНФОРМАЦІЯ_1 помер син позивачки ОСОБА_4 . Після його смерті залишилась спадщина у вигляді Ѕ частки квартири АДРЕСА_1 . Спадкоємцями першої черги після смерті ОСОБА_5 є мати (позивач) ОСОБА_1 , батько ОСОБА_6 та дружина (відповідач) ОСОБА_2 . У встановлений законом строк позивач ОСОБА_1 та її чоловік ОСОБА_6 звернулись із заявами на прийняття спадщини до Вільнянської державної нотаріальної контори Запорізької області. При цьому, батько померлого, чоловік позивачки ОСОБА_6 відмовився від прийняття спадщини на користь позивачки ОСОБА_1 . Відповідач по справі ОСОБА_2 не надає позивачу оригінали правовстановлюючих документів для оформлення спадщини в нотаріальній конторі, у зв`язку з чим, у видачі свідоцтва на право на спадщину за законом державним нотаріусом Вільнянської державної нотаріальної контори О.М. Євграфовою 29.09.2020 було відмовлено, про що постановлено постанову про відмову у вчиненні нотаріальної дії.

Оцінка аргументів учасників справи та доводів щодо порушення прав, застосовані норми права.

Дослідивши матеріали справи, всебічно і повно з`ясувавши всі фактичні обставини справи, на яких ґрунтуються позовні вимоги, об`єктивно оцінивши докази, які мають значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, суд вважає доводи позивача обґрунтованими з таких підстав.

Відповідно до ч. 2 ст. 124 Конституції України, юрисдикція судів поширюється на всі правовідносин, що виникають у державі.

Згідно з п. 1 ст. 6 Європейської Конвенції про захист прав людини та основоположних свобод, ратифікованої Україною, Законом України № 475/97-ВР від 17.07.1997 року, яка відповідно до ст.9 Конституції України є частиною національного законодавства України, кожна людина при визначенні її громадянських прав та обов`язків має право на справедливий розгляд справи незалежним та безстороннім судом.

Так, згідно зі статтею 55 Конституції України кожному гарантується право на судовий захист.

Статтею 15 ЦК України передбачено право кожної особи на захист свого цивільного права у разі його порушення, невизнання або оспорювання, а також на захист свого інтересу, який не суперечить загальним засадам цивільного законодавства.

Відповідно до частини першої статті 4 ЦПК України право на звернення до суду в установленому цим Кодексом порядку гарантується. Жодна особа не може бути позбавлена права на участь у розгляді своєї у визначеному цим Кодексом порядку.

Реалізуючи передбачене статтею 55 Конституції України, статтею 4 ЦПК України право на судовий захист, звертаючись до суду, особа вказує в позові власне суб`єктивне уявлення про порушене право чи охоронюваний інтерес та спосіб його захисту.

Об`єктом захисту є порушене, невизнане або оспорюване право чи законний інтерес. При оспорюванні або невизнанні права виникає невизначеність у праві, викликана поведінкою іншої особи.

Позовом у процесуальному сенсі є вимога позивача до відповідача, спрямована через суд, про захист порушеного або оспорюваного суб`єктивного права та охоронюваного законом інтересу, яке здійснюється у визначеній законом процесуальній формі.

Основними елементами, що визначають сутність будь-якого позову (індивідуалізуючі ознаки позову) являються предмет і підстава.

Під предметом позову розуміється певна матеріально-правова вимога позивача до відповідача, стосовно якої позивач просить прийняти судове рішення. Вона опосередковується спірними правовідносинами - суб`єктивним правом і обов`язком відповідача.

Підставами заявленого позову є обставини, якими позивач обґрунтовує свої позовні вимоги. Такі обставини складають юридичні факти, які тягнуть за собою певні правові наслідки. Фактична підстава позову - це юридичні факти, на яких ґрунтуються позовні вимоги позивача до відповідача. Правова підстава позову - це посилання в позовній заяві на закони та інші нормативно-правові акти, на яких ґрунтується позовна вимога позивача.

Позивач, звертаючись до суду з позовом, самостійно визначає у позовній заяві, яке його право чи охоронюваний законом інтерес порушено особою, до якої пред`явлено позов, та зазначає, які саме дії необхідно вчинити суду для відновлення порушеного права. У свою чергу, суд має перевірити доводи, на яких ґрунтуються позовні вимоги, у тому числі, щодо матеріально-правового інтересу у спірних відносинах (аналогічна правова позиція викладена у постанові Верховного Суду від 19.09.2019 зі справи № 924/831/17).

Згідно з ч. 1 ст. 13 ЦПК України, суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках.

Відповідно дост.1216 Цивільного кодексу України (далі ЦК України) спадкуванням є перехід прав та обов`язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця), до інших осіб (спадкоємців). Спадщина відкривається внаслідок смерті особи або оголошення її померлою.

До складу спадщини входять усі права та обов`язки, що належали спадкодавцеві на момент відкриття спадщини.

Статтею 1218 Цивільного кодексу України визначено, що до складу спадщини входять усі права та обов`язки, що належали спадкодавцеві на момент відкриття спадщини і не припинилися внаслідок його смерті.

Відповідно до вимог ч. 1 ст. 1220 ЦК України, спадщина відкривається внаслідок смерті особи.

Відповідно до ст. 1261 Цивільного кодексу України у першу чергу право на спадкування за законом мають діти спадкодавця, у тому числі зачаті за життя спадкодавця та народжені після його смерті, той з подружжя, який його пережив, та батьки.

Згідно з вимогами ч. 1 ст. 1297 ЦК України, спадкоємець, який прийняв спадщину, у складі якої є нерухоме майно, зобов`язаний звернутися до нотаріуса за видачею йому свідоцтва про право на спадщину на нерухоме майно.

При таких обставинах, у відповідності до ч. 1 ст. 328 ЦК України, право власності набувається на підставах, що не заборонені законом. Право власності вважається набутим правомірно, якщо інше прямо не випливає із закону або незаконність набуття права власності не встановлена судом.

Також, власник майна, згідно ст. 392 ЦК України, може пред`явити позов про визнання його права власності, якщо це право оспорюється або не визнається іншою особою, а також у разі втрати ним документа, який засвідчує його право власності.

Крім того, п. 23 Постанови Пленуму Верховного суду України «Про судову практику у справах про спадкування» від 30 травня 2008 року передбачено, що свідоцтво про право на спадщину видається за письмовою заявою спадкоємців, які прийняли спадщину в порядку, установленому цивільним законодавством. За наявності умов для одержання в нотаріальній конторі свідоцтва про право на спадщину вимоги про визнання права на спадщину судовому розглядові не підлягають. У разі відмови нотаріуса в оформленні права на спадщину особа може звернутися до суду за правилами позовного провадження.

Судом встановлено, що ІНФОРМАЦІЯ_1 помер син позивачки ОСОБА_4 (а.с. 7, 30).

ІНФОРМАЦІЯ_1 відкрилась спадщина після померлого ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_2 .

Спадщину померлого ОСОБА_5 прийняла його дружина ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , шляхом подання заяви про прийняття спадщини за законом в установлений законом строк, тобто в шестимісячний строк з дня смерті спадкодавця (а.с. 27).

Крім того, у встановлений законом строк позивач ОСОБА_1 та її чоловік ОСОБА_6 звернулись із заявами на прийняття спадщини до Вільнянської державної нотаріальної контори Запорізької області (а.с. а.с. 46 (зворот)). При цьому, батько померлого, чоловік позивачки ОСОБА_6 відмовився від прийняття спадщини на користь позивачки ОСОБА_1 (а.с. 47).

Вільнянською державною нотаріальною конторою 08 квітня 2021 року заведено спадкову справу № 85/2020, з якої вбачається, що спадкоємцями за законом після померлого ОСОБА_5 є його дружина (відповідач по справі) ОСОБА_2 , мати (позивач по справі) ОСОБА_1 та батько ОСОБА_6 .

До спадково майна входить Ѕ частка квартири АДРЕСА_1 .

Відповідач по справі ОСОБА_2 не надає позивачу оригінали правовстановлюючих документів для оформлення спадщини в нотаріальній конторі, у зв`язку з чим, у видачі свідоцтва на право на спадщину за законом державним нотаріусом Вільнянської державної нотаріальної контори О.М. Євграфовою 29.09.2020 було відмовлено, про що постановлено постанову про відмову у вчиненні нотаріальної дії (а.с. 15, 53 (зворот) - 54).

Позивач ОСОБА_1 та відповідач ОСОБА_2 , фактично прийняли спадщину шляхом подання заяв до нотаріальної контори про прийняття спадщини, відповідно до копії спадкової справи № 85 за 2020 рік, яка міститься в матеріалах справи (а.с. 27, 46 (зворот). При цьому, батько померлого ОСОБА_5 ОСОБА_6 відмовився від прийняття спадщини на користь позивачки ОСОБА_1 , що підтверджується його заявою про відмову від спадщини № 419 від 20.05.2020, яка міститься в спадковій справі № 85/2020 (а.с. 47).Отже, враховуючи викладене, оскільки до спадкового майна входить Ѕ частка квартири АДРЕСА_1 , то на кожного з трьох спадкоємців припадає по 1/6 частці від спадкового майна, а з урахуванням того, що ОСОБА_6 відмовився від прийняття спадщини на користь своєї дружини ОСОБА_1 , то суд приходить до висновку, що за позивачем слід визнати право власності на 2/6 частки від спадкового майна, у зв`язку з чим, позов підлягає частковому задоволенню.

Судові витрати.

Питання розподілу судових витрат суд вирішує в порядку ст. 141 ЦПК України.

На підставі вищевикладеного, керуючись ст.ст. 76-80, 141, 259, 263-265, 354 ЦПК України, суд, -

вирішив:

Позов ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , про визнання права власності в порядку спадкування задовольнити частково.

Визнати за ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_4 (РНОКПП НОМЕР_1 ) право власності на 2/6 частку квартири АДРЕСА_1 , в порядку спадкування за законом після смерті сина ОСОБА_4 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_1 .

В задоволенні іншої частини позову відмовити.

Заочне рішення може бути переглянуте судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача. Заяву про перегляд заочного рішення може бути подано протягом 30 днів з дня його проголошення. Учасник справи, якому повне заочне рішення суду не було вручене у день його проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на подання заяви про його перегляд - якщо така заява подана протягом двадцяти днів з дня вручення йому повного заочного рішення суду. Оскарження заочного рішення відповідачем в апеляційному порядку може мати місце лише в разі залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення та в разі ухвалення повторного заочного рішення судом першої інстанції. У цьому разі строк на апеляційне оскарження рішення починає відраховуватись з дати постановлення ухвали про залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення.

Позивач має право на оскарження заочного рішення в загальному порядку. Апеляційна скарга на рішення суду подається безпосередньо до Запорізького апеляційного суду протягом 30 днів з дня його проголошення. Учасник справи, якому повне рішення суду не було вручено у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного тексту рішення суду.

Заочне рішення набирає законної сили відповідно до загального порядку після закінчення строку для подання апеляційної скарги, або якщо рішення залишено в силі за результатами апеляційного розгляду справи.

Повний текст рішення суду складено 05.07.2022.

Позивач: ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_4 , РНОКПП НОМЕР_1 , адреса: АДРЕСА_2 .

Відповідач: ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , РНОКПП НОМЕР_2 , адреса: АДРЕСА_3 .

Відповідач: ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_5 , РНОКПП НОМЕР_3 , адреса: АДРЕСА_4 .

Суддя Вікторія Олександрівна Кіяшко

05.07.2022