Справа № 365/72/22
Номер провадження: 2/365/124/22
У Х В А Л А

26 липня 2022 року смт Згурівка

Згурівський районний суд Київської області в складі:

головуючого судді Кучерявої Л.М.

за участю

секретаря судового засідання Хрущ Л.М.

позивача ОСОБА_1

відповідача ОСОБА_2

в ході розгляду у відкритому судовому засіданні в залі суду № 2 у порядку спрощеного позовного провадження цивільної справи за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про стягнення аліментів, -

В С Т А Н О В И В:

В провадженні Згурівського районного суду Київської області перебуває цивільна справа за позовом ОСОБА_1 да ОСОБА_2 про стягнення аліментів.

20 липня 2022 року приблизно о 12 год. 00 хв. відповідач ОСОБА_2 через канцелярію суду подав заяву про відвід судді Кучерявій Л.М. Свою заяву обґрунтовує тим, що після ознайомлення з матеріалами справи йому стало відомо, що позовна заява ОСОБА_1 про стягнення аліментів надійшла до суду ще 21.02.2022 і цього ж дня була передана на розгляд судді Кучерявій Л.М. Однак, з невідомих йому причин, протягом тривалого часу, аж до 02.05.2022, суддя справу до провадження не приймав і, таким чином, штучно створив йому перешкоди в реалізації його прав, зокрема, несвоєчасну сплату визначених судом аліментів. Пізніше, вже під час розгляду справи по суті, позивач направила до суду клопотання про витребування доказів документів з банку. При цьому, позивач не надала доказів того, що вона зверталась до цих банків і їй було відмовлено у наданні запитуваної інформації. Таким чином, всупереч принципу диспозитивності, суддя стала на сторону позивача, сприяючи їй у зборі доказів вже на стадії судового розгляду. Окрім того, згідно з рішенням цього ж судді між ним та ОСОБА_1 було розірвано шлюб. Він не заперечував проти розірвання шлюбу, але мав намір додати до матеріалів справи документи про те, що має пільги по сплаті судового збору. Проте, перед самим судовим засіданням працівник суду (можливо секретар) запропонував йому написати заяву на ім`я судді Кучерявої Л.М. про те, що він не бажає бути присутнім при розгляді справи. Таким чином, його було введено в оману і він не зміг долучити до матеріалів справи документи про пільги по сплаті судового збору. Про те, що з нього стягнуто судовий збір він дізнався лише 14 липня 2022 року, коли отримав рекомендований лист із суду вже після вступу в силу рішення суду, чим порушене його право на оскарження рішення суду. Оскільки існують обставини, що викликають в нього сумнів в неупередженості або об`єктивності судді, просить заяву про відвід судді Кучерявій Л.М. задовольнити. Розгляд заяви просив проводити за його обов`язкової участі, так як бажає надати особисті пояснення та аргументацію.

В судове засідання призначене на 14 год. 00 хв. 20 липня 2022 року відповідач ОСОБА_2 не з`явився. Представник відповідача адвокат Медвідь Ю.В. в телефонному режимі повідомив про неможливість прибути в судове засідання у зв`язку з його участю у кримінальному провадженні, просив відкласти розгляд справи на іншу дату.

Суд призначив наступне судове засіданні на 26.07.2022 на 14 год. 00 хв.

В судовому засіданні 26.07.2022 ОСОБА_2 заяву про відвід судді підтримав, просив її задовольнити. Повідомив, що у випадку незадоволення заяви він буде змушений звернутися до відповідних органів.

Позивач ОСОБА_1 заяву про відвід судді не підтримала. Зазначила, що в лютому 2022 року почалась війна і ніхто не знав, що буде далі.

Згідно з ч. 1 ст. 40 ЦПК України питання про відвід (самовідвід) судді може бути вирішено як до, так і після відкриття провадження у справі.

Відповідно до ч. 2 ст. 40 ЦПК України питання про відвід судді вирішує суд, який розглядає справу.

Згідно із положеннями ч.ч. 7, 8 ст. 40 ЦПК України питання про відвід вирішується невідкладно. Відвід, який надійшов поза межами судового засідання, розглядається судом у порядку письмового провадження. Суд вирішує питання про відвід судді без повідомлення учасників справи. За ініціативою суду питання про відвід судді може вирішуватися в судовому засіданні з повідомленням учасників справи.

В силу положень ч. 5 ст. 40 ЦПК України, якщо на час подання заяви про відвід судді в суді здійснюють правосуддя менше трьох суддів, вирішення питання про відвід здійснюється в нарадчій кімнаті суддею, який розглядає справу чи вчиняє іншу процесуальну дію, про що виноситься ухвала. У такому разі положення частини третьої та четвертої статті не застосовуються.

Відповідно до п. 3, 5 ст. 36 ЦПК України суддя не може розглядати справу і підлягає відводу (самовідводу), якщо є інші обставини, що викликають сумнів в неупередженості або об`єктивності судді.

За приписами п. 1 ст. 6 Конвенції про захист прав і основоположних свобод передбачено, що кожен має право на справедливий розгляд його справи незалежним і безстороннім судом, встановленим законом, який вирішить спір щодо його прав та обов`язків цивільного характеру або встановить обґрунтованість будь-якого висунутого проти нього кримінального обвинувачення.

У відповідності до практики Європейського суду з прав людини, при оцінці безсторонності суду слід розмежовувати суб`єктивний та об`єктивний аспект. Так у справі «Гаусшильдт проти Данії», «Мироненко і Мартиненко проти України» зазначається, що наявність безсторонності, для цілей пункту 1 статті 6 Конвенції, має визначатися за допомогою суб`єктивного та об`єктивного критеріїв. Щодо суб`єктивної складової даного поняття, то у справі «Гаусшильдт проти Данії» вказано, що потрібні докази фактичної наявності упередженості судді для відсторонення його від справи. Причому суддя вважається безстороннім, якщо тільки не з`являються докази протилежного. Таким чином, існує презумпція неупередженості судді, а якщо з`являються сумніви щодо цього, то для його відводу в ході об`єктивної перевірки має бути встановлена наявність певної особистої заінтересованості судді, певних його прихильностей, уподобань стосовно однієї зі сторін у справі.

У кожній окремій справі слід визначити, чи мають стосунки, що розглядаються, таку природу та ступінь, що свідчать про те, що суд не є безстороннім.

У справі "П`єрсак проти Бельгії" Європейський суд з прав людини висловив позицію, згідно з якою, незважаючи на той факт, що безсторонність зазвичай означає відсутність упередженості, або, навпаки, її наявність може бути перевірено різноманітними способами та провів розмежування між суб`єктивним підходом, який відображає особисте переконання громадянина у конкретній справі, та об`єктивним підходом, який визначає, чи були достатні гарантії, щоб виключити будь-які сумніви з цього приводу. Таким чином, на основі вищезазначеного, слід зробити висновок, що при оцінці безсторонності суду слід розмежовувати суб`єктивний та об`єктивний аспект.

Щодо суб`єктивної складової даного поняття, то у справі "Хаушильд проти Данії" зазначається, що Європейському суду з прав людини не потрібні докази фактичної наявності упередженості судді для відсторонення його від справи. Суддя вважається безстороннім, якщо тільки не з`являються докази протилежного.

Така підстава для відводу, як наявність сумнівів в неупередженості або об`єктивності судді, є оціночною і має бути підтверджена доказами сторони, яка заявляє відвід, в даному випадку наданими відповідачем.

З матеріалів справи вбачається, що позовна заява ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про стягнення аліментів на малолітню дитину була подана до канцелярії Згурівського районного суду Київської області 21.02.2022. Того ж дня справа була передана на розгляд судді Кучерявій Л.М.

Згідно з ч. 6 ст. 187 ЦПК України у разі якщо відповідачем у позовній заяві вказана фізична особа, яка не є суб`єктом підприємницької діяльності, суд не пізніше двох днів з дня надходження позовної заяви до суду звертається до відповідного органу реєстрації місця перебування та місця проживання особи щодо надання інформації про зареєстроване місце проживання (перебування) такої фізичної особи.

В силу ч. 1 ст. 187 ЦПК України якщо відповідачем вказана особа, яка не має статусу підприємця, суд відкриває провадження не пізніше наступного дня з дня отримання судом інформації про зареєстроване у встановленому законом порядку місце проживання (перебування) фізичної особи відповідача.

Додержання вимог цих норм закону є однією з гарантій захисту прав відповідача-фізичної особи та дотримання принципу змагальності сторін.

На виконання вище зазначених вимог ЦПК України, суд 21.02.2022 направив запит до Згурівської селищної ради з метою отримання інформації про зареєстроване у встановленому законом порядку місце проживання (перебування) відповідача ОСОБА_2 .

З 02.03.2022 до 29.04.2022 суддя Кучерява Л.М. перебувала у відпустці.

Відповідь на запит суду про зареєстроване у встановленому законом порядку місце проживання відповідача надійшла до суду лише 12.04.2022, тобто у період відпустки судді Кучерявої Л.М., що унеможливило відкриття провадження у справі у встановлений ч. 1 ст. 187 ЦПК України строк.

Суддя постановила ухвалу про відкриття провадження у справі в перший робочий день після закінчення відпустки 02.05.2022. Відповідачу було надано строк для подання відзиву, заперечень на відповідь на відзив. Позивачу для подання відповіді на відзив. Також, відповідача було зобов`язано надати до суду до 30.05.2022 довідку про його стан здоров`я та відомості про доходи.

Щодо доводів відповідача про сприяння позивачу у зборі доказів на стадії судового розгляду, суд зазначає, що згідно з ч. 1 ст. 182 СК України при визначенні розміру аліментів суд враховує, зокрема, матеріальне становище платника аліментів. Суд ухвалою від 30.05.2022 витребовував у відповідача відомості про доходи, проте відповідач належним чином не виконав ухвалу суду, надавши суду лише довідку про отримання щомісячної суми відшкодування (внаслідок Чорнобильської катастрофи) у розмірі 415,20 грн. При цьому, в першому судовому засіданні підтвердив, що є фізичною особою-підприємцем, а також, що визнає позовні вимоги в розмірі 3000,00 грн. В подальшому надав також довідку про отримання ним пенсії по інвалідності та податкові декларації платника єдиного податку фізичної особи-підприємця за 2021 рік та І квартал 2022 року.

Позивач ОСОБА_1 звернулася з клопотанням про витребування доказів, оскільки вважає, що відповідач отримує значно більший дохід, ніж підтверджений наданими відповідачем документами, та приховує свої прибутки від підприємницької діяльності.

Відповідно до п. 4 ч. 5 ст. 12 ЦПК України суд, зберігаючи об`єктивність і неупередженість, сприяє учасникам судового процесу в реалізації ним прав, передбачених цим Кодексом.

Згідно зі ст. 80 ЦПК України достатніми є докази, які у своїй сукупності дають змогу дійти висновку про наявність або відсутність обставин справи, які входять до предмета доказування. Питання про достатність доказів для встановлення обставин, що мають значення для справи, суд вирішує відповідно до свого внутрішнього переконання.

В силу положень Закону України «Про банки і банківську діяльність», позивач не може самостійно отримати інформацію, яка становить банківську таємницю, тому суд, з метою повного та об`єктивного з`ясування обставин справи, задовольнив клопотання позивача про витребування доказів.

Окрім того, суд звертає увагу на те, що відповідач пропустив строк для подання відзиву на позовну заяву та доказів на підтвердження його заперечень, проте судом відповідачу надано можливість реалізувати таке право.

Суд не бере до уваги посилання відповідача на його незгоду з рішенням суду від 31.05.2022 у справі про розірвання шлюбу, як аргумент для відводу судді.

В силу ч. 4 ст. 36 ЦПК України, зокрема, незгода сторони з процесуальними рішеннями судді, рішення або окрема думка судді в інших справах не може бути підставою для відводу.

Цивільний процесуальний кодекс України визначає процесуальні можливості оскарження рішення суду, в тому числі, у випадку, коли особа пропустила процесуальні строки на його оскарження.

Відповідно до ч. 3 ст. 39 ЦПК України відвід повинен бути вмотивованим і заявленим протягом десяти днів з дня отримання учасником справи ухвали про відкриття провадження у справі, але не пізніше початку підготовчого засідання або першого судового засідання, якщо справа розглядається в порядку спрощеного позовного провадження. Після спливу вказаного строку заявляти відвід дозволяється лише у виняткових випадках, коли про підставу відводу заявнику не могло бути відомо до спливу вказаного строку, але не пізніше двох днів із дня, коли заявник дізнався про таку підставу.

З аналізу матеріалів справи № 365/72/22 вбачається, що відповідач не дотримався вимог ч. 3 ст. 39 ЦПК України як щодо вмотивованості, так і щодо строків подання заяви про відвід.

Оскільки відповідачем доказів існування обставин, які б викликали сумнів в неупередженості або об`єктивності судді, не надано, то в задоволенні заяви про відвід судді Кучерявої Л.М. слід відмовити.

На підставі викладеного та керуючись ст.ст. 36, 39, 40, 260, 353 ЦПК України, суд,-

ПОСТАНОВИВ:

Відмовити в задоволенні заяви про відвід судді Згурівського районного суду Київської області Кучерявої Л.М. у цивільній справі № 365/72/22 за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про стягнення аліментів на малолітню дитину.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання та оскарженню не підлягає.

Головуючий суддя Л.М. Кучерява