№ провадження 2/646/242/2022
Справа № 646/22/22
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

10 січня 2022 року м. Харків

Суддя Червонозаводського районного суду міста Харкова Теслікова І.І., при прийнятті позовної заяви представника ОСОБА_1 ОСОБА_2 до ОСОБА_3 про розірвання шлюбу та визнання місця проживання дитини,-

В С Т А Н О В И В:

До Червонозаводського районного суду м. Харкова 06 січня 2022 року надійшла позовна заява ОСОБА_2 , який діє в інтересах ОСОБА_1 до ОСОБА_3 про розірвання шлюбу та визнання місця проживання дитини.

Позовна заява підписана представником Зима О.О.

Ознайомившись із матеріалами позову, суддя дійшов наступного висновку.

Положення ст. ст. 184, 187 ЦПК України передбачають коло питань, які з`ясовує суддя при відкритті провадження. До них, в тому числі, належить і з`ясування питання, чи підписана позовна заява осою, яка має право її підписувати.

Так, позовна заява підписана представником позивача ОСОБА_2 за довіреністю від ОСОБА_1 .

Пунктом 18 розділу XІІІ «Перехідних положень» ЦПК України встановлено, що положення цього Кодексу застосовуються з урахуванням підпункту 11 пункту 16-1 розділу XV «Перехідні положення» Конституції України.

Відповідно до підпункту 11 пункту 16-1 розділу XV «Перехідних положень» Конституції України, з дня набрання чинності Законом України «Про внесення змін до Конституції України (щодо правосуддя)» представництво відповідно до пункту 3 частини першої статті 131-1 та статті 131-2 цієї Конституції виключно прокурорами або адвокатами у судах першої інстанції здійснюється з 1 січня 2019 року.

Частиною 3 статті 131-2 Конституції України визначено, що виключно адвокат здійснює представництво іншої особи в суді, а також захист від кримінального обвинувачення.

Згідно з частиною 2 статті 15 ЦПК України представництво у суді як вид правничої допомоги здійснюється виключно адвокатом (професійна правнича допомога), крім випадків, встановлених законом.

Відповідно до ст. 60 ЦПК України представником у суді може бути адвокат або законний представник. Під час розгляду спорів, що виникають з трудових відносин, а також справ у малозначних спорах (малозначні справи) представником може бути особа, яка досягла вісімнадцяти років, має цивільну процесуальну дієздатність.

Відповідно до п.1 ч. 4 ст. 274 ЦПК України в порядку спрощеного позовного провадження не можуть бути розглянуті справи у спорах що виникають з сімейних відносин, крім спорів про стягнення аліментів, збільшення їх розміру, оплату додаткових витрат на дитину, стягнення неустойки (пені) за прострочення сплати аліментів, індексацію аліментів, зміну способу їх стягнення, розірвання шлюбу та поділ майна подружжя.

На підставі викладеного, враховуючи, що ст. 274 ЦПК України не передбачено розгляд спорів щодо визначення місця проживання дитини у порядку спрощеного позовного провадження, необхідно дійти висновку, що такий спір підлягає розгляду у порядку загального позовного провадження і підстави для визнання такої справи малозначною відсутні, тому представництво інтересів позивача у такій справі може здійснювати виключно адвокат.

Відповідно до п. 1 ч. 4 ст. 185 ЦПК України позовна заява повертається у випадках, коли заяву подано особою, яка не має процесуальної дієздатності, не підписано або підписано особою, яка не має права її підписувати, або особою, посадове становище якої не вказано.

За таких обставин, враховуючи, що позовна заява подана особою, яка не має права її підписувати, на підставі п.1 ч. 4 ст. 185 ЦПК України, така підлягає поверненню позивачеві.

Разом з тим, відповідно до ч. 7 ст. 185 ЦПК України повернення позовної заяви не перешкоджає повторному зверненню із заявою до суду, якщо перестануть існувати обставини, що стали підставою для повернення заяви.

Керуючись ст.ст. 3, 185 ЦПК України, суддя,

УХВАЛИВ:

Позовну заяву представника ОСОБА_1 ОСОБА_2 до ОСОБА_3 про розірвання шлюбу та визнання місця проживання дитини - повернути позивачу.

Роз`яснити позивачу, що повернення позовної заяви не перешкоджає повторному зверненню із заявою до суду, якщо перестануть існувати обставини, що стали підставою для повернення заяви.

Ухвала може бути оскаржена до Харківського апеляційного суду протягом 15 днів з дня складання повного тексту ухвали суду, шляхом подачі її безпосередньо до суду апеляційної інстанції або через Червонозаводський районний суд м. Харкова.

Суддя І.І. Теслікова