Провадження № 2/643/1670/22
УХВАЛА

10.01.2022 м. Харків

Московський районний суд м. Харкова у складі:

головуючого судді: Новіченко Н.В.,

за участю секретаря судового засідання: Бабельник І.В.,

представника позивача: Файзулаєвої М.Х.,

розглянувши у відкритому підготовчому засіданні в приміщенні суду матеріали справи

за позовом ОСОБА_1

до 1. ОСОБА_2

2. ОСОБА_3

треті особи, які не заявляють самостійних вимог щодо предмета спору на стороні позивача 1. ОСОБА_4

2. ОСОБА_5

3. ОСОБА_6

4. ОСОБА_7

5. ОСОБА_8

6. ОСОБА_9

7. ОСОБА_10

8. Харківська міська рада

про визнання осіб такими, що втратили право користування житловим приміщенням,

ВСТАНОВИВ:

ОСОБА_1 (далі позивач) звернулась до Московського районного суду м. Харкова з позовом до ОСОБА_2 (далі відповідач-1), ОСОБА_3 (далі відповідач-2) про визнання їх такими, що втратили право користування житловим приміщенням квартирою АДРЕСА_1 .

Разом із позовною заявою позивачем подані клопотання про:

- витребування з Державного реєстру речових прав інформації щодо реєстрації права власності на квартиру АДРЕСА_2 за ОСОБА_3 та подальший продаж нею зазначеного житла;

- викликати у судове засідання та допитати у якості свідків: ОСОБА_11 , ОСОБА_12 , ОСОБА_13 .

Ухвалою Московського районного суду м. Харкова від 19.08.2021 прийнято позов до розгляду та відкрито провадження у справі № 643/14747/21, розгляд справи вирішено здійснювати в порядку загального позовного провадження, на підставі статті 53 Цивільного процесуального кодексу України залучено до участі у справі третіх осіб, які не заявляють самостійних вимог щодо предмета спору на стороні позивача ОСОБА_4 , ОСОБА_5 , ОСОБА_6 , ОСОБА_7 , ОСОБА_8 , ОСОБА_9 , ОСОБА_10 , Харківську міську раду, підготовче засідання призначено на 08.09.2021 року.

08.09.2021 підготовче засідання відкладено на 11.10.2021 у зв`язку з неявкою учасників справи.

12.10.2021 року на адресу Московського районного суду м. Харкова надійшли пояснення від Харківської міської ради щодо заявленого позову.

11.10.2021 підготовче засідання відкладено на 22.11.2021 року у зв`язку з неявкою учасників справи.

Протокольною ухвалою від 22.11.2021 відмовлено у задоволенні клопотання позивача про витребування з Державного реєстру речових прав інформації щодо реєстрації права власності на квартиру АДРЕСА_2 за ОСОБА_3 та подальший продаж нею зазначеного житла, враховуючи наступне.

Відповідно до ч. 1 ст. 84 Цивільного процесуального кодексу України учасник справи, у разі неможливості самостійно надати докази, вправі подати клопотання про витребування доказів судом. Таке клопотання повинно бути подане в строк, зазначений у частинах другій та третій статті 83 цього Кодексу. Якщо таке клопотання заявлено з пропуском встановленого строку, суд залишає його без задоволення, крім випадку, коли особа, яка його подає, обґрунтує неможливість його подання у встановлений строк з причин, що не залежали від неї.

Згідно з ч. 2 ст. 84 Цивільного процесуального кодексу України у клопотанні повинно бути зазначено:

1) який доказ витребовується;

2) обставини, які може підтвердити цей доказ, або аргументи, які він може спростувати;

3) підстави, з яких випливає, що цей доказ має відповідна особа;

4) вжиті особою, яка подає клопотання, заходи для отримання цього доказу самостійно, докази вжиття таких заходів та (або) причини неможливості самостійного отримання цього доказу.

Всупереч вимог ст. 84 Цивільного процесуального кодексу України позивачем у клопотанні не зазначені вжиті ним заходи для отримання з Державного реєстру речових прав інформації щодо реєстрації права власності на квартиру АДРЕСА_2 за ОСОБА_3 та подальший продаж нею зазначеного житла.

Протокольною ухвалою від 22.11.2021 року задоволено клопотання позивача про виклик свідків.

22.11.2021 року підготовче засідання відкладено на 10.01.2021 року за клопотанням представника позивача.

06.01.2022 року на адресу Московського районного суду м. Харкова надійшло клопотання, відповідно до змісту якого представник позивача просить суд витребувати:

- у Державної установи «Харківській слідчий ізолятор» відомості щодо перебування ОСОБА_2 та ОСОБА_3 у Державній установи «Харківській слідчий ізолятор», в також витребувати вказані відомості у Департаменту інформаційно-аналітичного забезпечення МВС України;

- з Державного реєстру речових прав інформації щодо реєстрації права власності на квартиру АДРЕСА_2 за ОСОБА_3 та подальший продаж нею зазначеного житла.

У підготовчому засіданні представник позивача просила суд поновити строк для звернення до суду з клопотанням про витребування додаткових доказів та витребувати додаткові докази у справі.

Відповідачі у підготовче засідання 10.01.2022 року не з`явились, належним чином були повідомлені про дату, час та місце судового розгляду, причину не явки суду не повідомили.

Треті особи 1-7 у підготовче засідання 10.01.2022 року не з`явились, проте подали заяви, відповідно до змісту якого просять суд розглядати справу за їх відсутності.

Третя особа-8 у підготовче засідання 10.01.2022 року не з`явилась, належним чином була повідомлена про дату, час та місце розгляду справи, про причину неявки суд не повідомила.

Щодо клопотання представника позивача про поновлення строку для подання клопотання від 06.01.2022 року про витребування додаткових доказів у справі, суд зазначає наступне.

Відповідно до частини 1 статті 127 Цивільного процесуального кодексу України суд за заявою учасника справи поновлює пропущений процесуальний строк, встановлений законом, якщо визнає причини його пропуску поважними, крім випадків, коли цим Кодексом встановлено неможливість такого поновлення.

Зі змісту статті 127 Цивільного процесуального кодексу України вбачається, що законодавець не передбачив обов`язку суду автоматично відновлювати пропущений строк за наявності відповідного клопотання заявника, оскільки у кожному випадку суд має чітко визначити, з якої саме поважної причини такий строк було порушено заявником, та чи підлягає він відновленню.

Відтак, при зверненні особи до суду з заявою про поновлення пропущеного процесуального строку, встановленого законом, заявником повинно бути доведено наявність поважних причин пропуску такого строку. Суд зауважує, що поважними визнаються лише ті обставини, які є об`єктивно непереборними і пов`язані з дійсними істотними труднощами для вчинення процесуальних дій. Цивільний процесуальний кодекс України не пов`язує право суду поновити пропущений строк з певним колом обставин, що спричинили пропуск строку. Отже, в кожному випадку суд з урахуванням конкретних обставин пропуску строку оцінює докази, що наведені в обґрунтування клопотання про його відновлення, та робить мотивований висновок щодо поважності чи не поважності причин пропуску строку.

В даному випадку, оцінивши викладені представником позивача в обґрунтування вказаного клопотання обставини, через які він був позбавлений можливості своєчасно подати клопотання про витребування доказів, суд вважає їх поважними, у зв`язку з чим вважає за необхідне на підставі частини 1 статті 127 Цивільного процесуального кодексу України клопотання представника позивача задовольнити та поновити пропущений строк.

Щодо клопотання представника позивача про витребування інформації у Державної установи «Харківській слідчий ізолятор» та Департаменту інформаційно-аналітичного забезпечення МВС України, суд зазначає наступне.

Так, відповідно до частини 1 статті 263 Цивільного процесуального кодексу України судове рішення повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим.

При цьому, обґрунтованим є рішення, ухвалене на підставі повно і всебічно з`ясованих обставин, на які сторони посилаються як на підставу своїх вимог і заперечень, підтверджених тими доказами, які були досліджені в судовому засіданні (частина 5 статті 263 Цивільного процесуального кодексу України).

Частиною 3 статті 2 Цивільного процесуального кодексу України визначено, що однією з основних засад цивільного судочинства є змагальність сторін.

Положення частини 1 статті 81 Цивільного процесуального кодексу України визначають, що кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень.

Докази подаються сторонами та іншими учасниками справи (частина 5 статті 81 Цивільного процесуального кодексу України).

Обов`язок із доказування слід розуміти як закріплену в процесуальному та матеріальному законодавстві міру належної поведінки особи, що бере участь у судовому процесі, із збирання та надання доказів для підтвердження свого суб`єктивного права, що має за мету усунення невизначеності, яка виникає в правовідносинах у разі неможливості достовірно з`ясувати обставини, які мають значення для справи.

Частинами 1, 2 статті 83 Цивільного процесуального кодексу України передбачено, що сторони та інші учасники справи подають докази у справі безпосередньо до суду. Позивач, особи, яким законом надано право звертатися до суду в інтересах інших осіб, повинні подати докази разом з поданням позовної заяви.

Водночас, учасник справи, у разі неможливості самостійно надати докази, вправі подати клопотання про витребування доказів судом. У клопотанні повинно бути зазначено: 1) який доказ витребовується; 2) обставини, які може підтвердити цей доказ, або аргументи, які він може спростувати; 3) підстави, з яких випливає, що цей доказ має відповідна особа; 4) вжиті особою, яка подає клопотання, заходи для отримання цього доказу самостійно, докази вжиття таких заходів та (або) причини неможливості самостійного отримання цього доказу. У разі задоволення клопотання суд своєю ухвалою витребовує відповідні докази (частини 1-3 статті 84 Цивільного процесуального кодексу України).

Слід звернути увагу на те, що приписи статті 84 Цивільного процесуального кодексу України не обмежують суд в праві витребувати необхідні для розгляду справи докази колом учасникiв даного судового процесу, тобто суд наділений правом витребувати такі докази також від iнших підприємств, установ та організацій, державних та інших органів чи посадових осіб, незалежно від їх участі у справі.

Необхідно враховувати, що за змістом системного аналізу приписів статей 89, 263, 376 Цивільного процесуального кодексу України, з метою забезпечення законності та обґрунтованості судового рішення, на суд покладено обов`язок всебічно та повно з`ясувати і дослідити обставини справи, що мають значення для її вирішення по суті.

Відповідно до частини 1 статті 89 Цивільного процесуального кодексу України суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів.

При цьому, згідно з пунктами 1 та 2 частини 1 статті 376 Цивільного процесуального кодексу України неповне з`ясування обставин, що мають значення для справи, а також недоведеність обставин, що мають значення для справи, які суд першої інстанції визнав встановленими, є підставами для скасування або зміни судового рішення.

Таким чином, суд, розглядаючи справу, має вживати заходів до всебічного й повного встановлення обставин спору, що не суперечить принципу змагальності, оскільки останній відображається в змісті процесуальних прав та обов`язків осіб, що беруть участь у справі та реалізується в сукупності з принципами рівності, диспозитивності та безпосередності, проте суд наділяється в тому числі організаційно-розпорядчими повноваженнями, необхідними для здійснення ним функцій органу правосуддя та прийняття законних і обґрунтованих судових актів.

Слід зазначити, що вказані висновки в тому числі відповідають рекомендаціям Ради Європи, членом якої є Україна.

Так, в Рекомендаціях R (84) 5 Комітету Міністрів Ради Європи державам-членам стосовно принципів цивільного судочинства, що направлені на удосконалення судової системи, наголошується на тому, що суд повинен, принаймні в ході попереднього засідання, а якщо можливо, і протягом всього розгляду, відігравати активну роль у забезпеченні швидкого судового розгляду, поважаючи при цьому права сторін, в тому числі і їх право на неупередженість. Зокрема, він повинен володіти повноваженнями proprio motu, щоб вимагати від сторін пред`явлення таких роз`яснень, які можуть бути необхідними; вимагати від сторін особистої явки, піднімати питання права; вимагати показань свідків, принаймні в тих випадках, коли мова йде не тільки про інтереси сторін, що беруть участь у справі, тощо. Такі повноваження повинні здійснюватися в межах предмета розгляду.

Крім того, відповідно до пункту 62 Додатку до Рекомендації CM/Rec (2010) 12 Комітету Міністрів Ради Європи державам-членам щодо суддів: незалежність, ефективність та обов`язки, ухваленої Комітетом Міністрів Ради Європи 17 листопада 2010 р. на 1098 засіданні заступників міністрів, - судді повинні розглядати кожну справу з належною ретельністю та впродовж розумного строку.

Враховуючи вищевикладене, суд вважає за необхідне клопотання представника позивача про витребування доказів задовольнити та витребувати:

- у Державної установи «Харківській слідчий ізолятор» відомості щодо перебування ОСОБА_2 та ОСОБА_3 у Державній установі «Харківській слідчий ізолятор»;

- у Департамента інформаційно-аналітичного забезпечення МВС України інформацію щодо того, чи перебувають ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , та ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , які зареєстровані за адресою: АДРЕСА_3 , в місцях попереднього ув`язнення та позбавлення волі за період з 01.01.2009 року по теперішній час, із зазначенням даних щодо вироку (ухвали), періоду ув`язнення, найменування установи, в якій вони утримується (утримувався).

Щодо клопотання представника позивача про витребування з Державного реєстру речових прав інформації щодо реєстрації права власності на квартиру АДРЕСА_2 за ОСОБА_3 та подальший продаж нею зазначеного житла, суд зазначає наступне.

Відповідно до ч. 1 ст. 84 Цивільного процесуального кодексу України учасник справи, у разі неможливості самостійно надати докази, вправі подати клопотання про витребування доказів судом. Таке клопотання повинно бути подане в строк, зазначений у частинах другій та третій статті 83 цього Кодексу. Якщо таке клопотання заявлено з пропуском встановленого строку, суд залишає його без задоволення, крім випадку, коли особа, яка його подає, обґрунтує неможливість його подання у встановлений строк з причин, що не залежали від неї.

Згідно ч. 2 ст. 84 Цивільного процесуального кодексу України, у клопотанні повинно бути зазначено:

1) який доказ витребовується;

2) обставини, які може підтвердити цей доказ, або аргументи, які він може спростувати;

3) підстави, з яких випливає, що цей доказ має відповідна особа;

4) вжиті особою, яка подає клопотання, заходи для отримання цього доказу самостійно, докази вжиття таких заходів та (або) причини неможливості самостійного отримання цього доказу.

Представник позивача просить суд витребувати з Державного реєстру речових прав інформації щодо реєстрацію права власності на квартиру АДРЕСА_2 за ОСОБА_3 та подальший продаж нею зазначеного житла.

В обґрунтування зазначеного клопотання посилається на те, що ані позивач ані її представник самостійно отримати вказану інформацію з Державного реєстру речових прав не можуть.

На підтвердження означеного до клопотання долучено запит адвоката до Комунального підприємства «Харківське міське бюро технічної інвентаризації» Харківської міської ради та Центру надання адміністративних послуг Московського району міста Харкова.

Відповідно до п. 5 ч. 1 ст. 3 Закону України «Про державну реєстрацію речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень» загальними засадами державної реєстрації прав є відкритість та доступність відомостей Державного реєстру прав.

Згідно з п. 6 ч. 1 ст. 7 Закону України «Про державну реєстрацію речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень» Міністерство юстиції України забезпечує доступ до Державного реєстру прав державних реєстраторів, суб`єктів державної реєстрації прав, визначених цим Законом, інших суб`єктів, право доступу яких визначено цим Законом, та приймає рішення про тимчасове блокування або анулювання такого доступу у випадках, передбачених цим Законом.

Приписами ч. ч. 1-2 ст. 32 Закону України «Про державну реєстрацію речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень» передбачено, що інформація про зареєстровані права на нерухоме майно та їх обтяження, що міститься у Державному реєстрі прав, є відкритою, загальнодоступною та платною, крім випадків, передбачених цим Законом. Для фізичних та юридичних осіб інформація за об`єктом нерухомого майна та суб`єктом речового права надається в електронній формі через офіційний веб-сайт Міністерства юстиції України, за умови ідентифікації такої особи (фізичної або юридичної) з використанням електронного цифрового підпису чи іншого альтернативного засобу ідентифікації особи, або в паперовій формі. Інформація про зареєстровані права та їх обтяження, отримана в електронній чи паперовій формі за допомогою програмного забезпечення Державного реєстру прав, має однакову юридичну силу та використовується відповідно до законодавства. Інформація з Державного реєстру прав не надається фізичним та юридичним особам у разі невнесення плати за надання інформації або внесення її не в повному обсязі. Порядок надання інформації з Державного реєстру прав визначається Кабінетом Міністрів України.

Всупереч вимог ст. 84 Цивільного процесуального кодексу України позивачем у клопотанні не зазначені вжиті ним заходи для отримання саме з Державного реєстру речових прав інформації щодо реєстрації права власності на квартиру АДРЕСА_2 за ОСОБА_3 та подальший продаж нею зазначеного житла.

У зв`язку з вищевикладеним, суд дійшов висновку про відмову у задоволенні клопотання представника позивача про витребування з Державного реєстру речових прав інформації щодо реєстрації права власності на квартиру АДРЕСА_2 за ОСОБА_3 та подальший продаж нею зазначеного житла.

Враховуючи відсутність у матеріалах справи належних достатніх доказів для закриття підготовчого провадження і переходу до розгляду справи по суті, необхідність витребування нових доказів, а також з метою дотримання процесуальних прав сторін, рівності сторін перед законом і судом, змагальності, дотримання принципів диспозитивності та пропорційності, закріплених положеннями статей 7, 13-15 Цивільного процесуального кодексу України та виконання завдань підготовчого провадження, суд вважає за необхідне оголосити у підготовчому засіданні перерву.

Керуючись ст. ст. 84, 127, 198, 260 Цивільного процесуального кодексу України, суд,-

УХВАЛИВ:

1. Оголосити у підготовчому засіданні перерву до 09.02.2022 року о 11 год. 45 хв. Засідання відбудеться у приміщенні Московського районного суду м. Харкова за адресою: м. Харків, пр. Ювілейний, буд. 38-Є, каб. № 48.

2. Поновити представнику позивача строк для подання клопотання від 06.01.2022 року про витребування додаткових доказів у справі.

3. Клопотання представника позивача ОСОБА_14 про витребування додаткових доказів у справі № 643/14747/21 задовольнити частково.

4. В порядку статті 84 Цивільного процесуального кодексу України витребувати у Державної установи «Харківській слідчий ізолятор» (м. Харків, вул. Полтавський Шлях, буд. 99) відомості щодо перебування ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , та ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , у Державній установі «Харківській слідчий ізолятор».

5. В порядку статті 84 Цивільного процесуального кодексу України витребувати у Департамента інформаційно-аналітичного забезпечення МВС України (м. Київ, вул. Богомольця, буд. 10, прохідна МВС, 2-1 поверх, каб. № 7) інформацію щодо того, чи перебувають ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , та ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , які зареєстровані за адресою: АДРЕСА_3 , в місцях попереднього ув`язнення та позбавлення волі за період з 01.01.2009 року по теперішній час, із зазначенням даних щодо вироку (ухвали), періоду ув`язнення, найменування установи, в якій вони утримується (утримувався).

6. Попередити Державну установу «Харківській слідчий ізолятор» та Департамент інформаційно-аналітичного забезпечення МВС України, що відповідно до частини 7 статті 84 Цивільного процесуального кодексу України особи, які не мають можливості подати доказ, який витребовує суд, або не мають можливості подати такий доказ у встановлені строки, зобов`язані повідомити про це суд із зазначенням причин протягом п`яти днів з дня вручення ухвали.

7. Відмовити у задоволенні клопотання представника позивача про витребування з Державного реєстру речових прав інформації щодо реєстрації права власності на квартиру АДРЕСА_2 за ОСОБА_3 та подальший продаж нею зазначеного житла

8. Явку учасників справи у підготовче засідання визнати обов`язковою.

9. Звернути увагу учасників справи на положення статей 81, 83, 84 Цивільного процесуального кодексу України щодо порядку подання доказів, наслідків неподання їх та доказів їх направлення іншим учасникам справи, а також щодо порядку витребування доказів.

10. Попередити учасників справи, що відповідно до частини 2 статті 126 Цивільного процесуального кодексу України заяви, скарги і документи, подані після закінчення процесуальних строків, залишаються без розгляду, крім випадків, передбачених цим Кодексом.

11. Звернути увагу учасників справи на те, що копії письмових доказів, які подаються повинні бути оформлені у відповідності до вимог статті 95 Цивільного процесуального кодексу України.

12. Відповідно до статті 261 Цивільного процесуального кодексу України дана ухвала набирає законної сили негайно після її оголошення і не підлягає оскарженню окремо від рішення суду.

13. Учасники справи можуть отримати інформацію щодо справи, що розглядається, на офіційному веб-порталі «Судова влада України» за веб-адресою: https://ms.hr.court.gov.ua/sud2027/.

Повний текст ухвали складено та підписано 10.01.2022 року.

Суддя Н.В. Новіченко