Справа № 204/5101/22
Провадження № 2-з/204/149/22
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

22 липня 2022 року м. Дніпро

Суддя Красногвардійського районного суду м. Дніпропетровська Черкез Д.Л., розглянувши заяву позивача керівника Центральної окружної прокуратури міста Дніпра про забезпечення позову по цивільній справі за позовною заявою керівника Центральної окружної прокуратури міста Дніпра в інтересах держави в особі Дніпровської міської ради до ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , третя особа ОСОБА_3 про витребування майна із чужого незаконного володіння, -

В С Т А Н О В И В:

21 липня 2022 року до суду надійшла позовна заява керівника Центральної окружної прокуратури міста Дніпра в інтересах держави в особі Дніпровської міської ради до ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , третя особа ОСОБА_3 про витребування майна із чужого незаконного володіння. На теперішній час триває вирішення питання щодо відкриття провадження по справі.

Крім того, 21 липня 2022 року до суду надійшла заява позивача керівника Центральної окружної прокуратури міста Дніпра про забезпечення позову по цивільній справі за позовною заявою керівника Центральної окружної прокуратури міста Дніпра в інтересах держави в особі Дніпровської міської ради до ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , третя особа ОСОБА_3 про витребування майна із чужого незаконного володіння.

В обґрунтування заяви зазначено, що під час здійснення конституційних повноважень окружною прокуратурою встановлено факт безпідставного набуття речових прав на нерухоме майно, що є комунальною власністю територіальної громади міста Дніпра на підставі підроблених документів. З`ясовано, що 05 листопада 2018 року державним реєстратором комунального підприємства «Бюро технічної інвентаризації» Дніпровської районної ради Дніпропетровської області Вусиком М.О. на підставі свідоцтва про право власності № б/н від 23.09.1999 року, наданого Державним житлово-комунальним підприємством «Південне», за ОСОБА_3 зареєстровано право власності на квартиру АДРЕСА_1 , загальною площею 78,7 кв.м. В подальшому, між ОСОБА_3 та ОСОБА_1 28 листопада 2018 року було укладено договір купівлі-продажу квартири АДРЕСА_1 (реєстраційний номер об`єкта нерухомого майна 101), про що внесені відповідні відомості до Державного реєстру речових прав на нерухоме майно. На замовлення ОСОБА_1 інженером з інвентаризації нерухомого майна Товариства з обмеженою відповідальністю «Дніпропетровський проектно-конструкторський технологічний інститут» ОСОБА_4 складено висновок № б/н від 29.05.2019 року щодо технічної можливості поділу нерухомого майна, відповідно до якого за технічними показниками об`єкт житлової нерухомості - квартира АДРЕСА_1 , загальною площею 78,7 кв.м. може бути поділена на два об`єкти нерухомого майна без проведення будівельних робіт, що відповідно до законодавства потребують отримання дозволу на їх проведення: І об`єкт - квартира АДРЕСА_2 загальною площею 35,9 кв.м., житловою площею 8,3 кв.м. та II об`єкт - квартира АДРЕСА_3 загальною площею 44,0 кв.м., житловою площею 17,1 кв.м. Таким чином, відповідно до відомостей з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно, 19 червня 2019 року рішенням державного реєстратора - приватного нотаріуса Дніпровського міського нотаріального округу Шуваєвої О.С. на підставі висновку щодо технічної можливості поділу нерухомого майна, закрито об`єкт нерухомого майна: квартира АДРЕСА_1 , загальною площею 78,7 кв.м., житлова площа 50,4 кв.м. (реєстраційний номер об`єкта нерухомого майна 101) та 19 червня 2019 року за ОСОБА_1 зареєстровано право власності на квартиру АДРЕСА_1 , загальною площею 35,9 кв.м. (реєстраційний номер об`єкта нерухомого майна 101). В свою чергу, квартира АДРЕСА_3 , загальною площею 44,0 кв.м. (реєстраційний номер об`єкта нерухомого майна: 101) передана у власність ОСОБА_2 на підставі укладеного між нею та ОСОБА_1 договору дарування квартири від 18 липня 2019 року. В той же час встановлено, що буд. АДРЕСА_4 є комунальною власністю територіальної громади міста Дніпра та рішень щодо його відчуження та приватизацію дійсним власником не приймалось. Первісний набувач спірного нерухомого майна ОСОБА_3 , з урахуванням положень ЖК України, Закону України «Про приватизацію державного житлового фонду», не мала права на приватизацію спірного нерухомого майна, оскільки не була наймачем цієї квартири, тобто не мала договору найму, що є єдиною підставою для вселення у дане приміщення та його подальшу приватизацію. Квартира АДРЕСА_2 та квартира АДРЕСА_3 , фактично є переобладнаними приміщеннями №№ 40, АДРЕСА_5 , АДРЕСА_6 , АДРЕСА_7 , а також частиною приміщення загального користування - коридору за № 57 та балконів № VI та № VII, що розташовані на другому поверсі будинку та є складовими комунальної квартири АДРЕСА_8 . Спірне нерухоме майно є предметом незаконних дій, оскільки ОСОБА_3 не мала правових підстав для реєстрації за собою права приватної власності на квартиру АДРЕСА_2 , що фактично є складовою частиною комунальної квартири АДРЕСА_8 , та відповідно, не мала правових підстав для подальшого розпорядження вказаним нерухомим майном. Беручи до уваги, що у встановленому законодавством порядку із комунальної власності спірне нерухоме майно не вибувало та право власності територіальної громади міста не припинялось, воно підлягає витребуванню від останніх набувачів. На теперішній час останніми володільцями спірного нерухомого майна, яке відповідно до Державного реєстру речових прав на нерухоме майно значиться як квартира АДРЕСА_2 та квартира АДРЕСА_1 , є ОСОБА_1 та ОСОБА_2 , які володіють нерухомим майном, що поза волею дійсного власника вибуло із комунальної власності територіальної громади міста. Набуття речових прав на спірне нерухоме майно відбулось шляхом використання документів із ознаками фіктивності з подальшим відчуженням квартири на підставі договору купівлі-продажу 28 листопада 2018 року, поділу нерухомого майна на два окремі об`єкти, один з яких відчужено на користь третьої особи на підставі договору дарування від 18 липня 2019 року, що вказує на свідоме вчинення певним колом осіб дій, спрямованих на перешкоджання самій можливості оформлення речових прав на зазначене нерухоме майно за територіальною громадою міста Дніпра у особі Дніпровської міської ради. В умовах вільного володіння ОСОБА_1 та ОСОБА_2 мають достатні можливості для розпорядження спірним об`єктом нерухомості, в тому числі шляхом подальшого укладення правочинів, спрямованих на відчуження майна, що може утруднити чи зробити неможливим виконання рішення суду у разі задоволення позову прокурора. У зв`язку з викладеним просить вжити заходи забезпечення позову, а саме: накласти арешт на нерухоме майно - квартиру АДРЕСА_2 , що є складовою частиною квартири спільного заселення АДРЕСА_8 (реєстраційний номер об`єкта нерухомого майна - 101); заборонити ОСОБА_1 та будь-яким іншим особам, у тому числі суб`єктам державної реєстрації прав (державним реєстраторам, приватним та державним нотаріусам) вчиняти будь-які дії пов`язані з державною реєстрацією речових прав щодо квартири АДРЕСА_2 , що є складовою частиною квартири спільного заселення АДРЕСА_8 (реєстраційний номер об`єкта нерухомого майна - 101), у тому числі шляхом укладення договорів купівлі-продажу, дарування, міни, про задоволення вимог іпотекодержателя, передачі в оренду, поділу об`єкта тощо; накласти арешт на нерухоме майно, що є предметом позову, а саме квартиру АДРЕСА_3 , що є складовою частиною квартири спільного заселення АДРЕСА_8 (реєстраційний номер об`єкта нерухомого майна - 101); заборонити ОСОБА_2 (РНОКПП - НОМЕР_1 ) та будь-яким іншим особам, у тому числі суб`єктам державної реєстрації прав (державним реєстраторам, приватним та державним нотаріусам) вчиняти будь-які дії пов`язані з державною реєстрацією речових прав щодо квартири АДРЕСА_3 , що є складовою частиною квартири спільного заселення АДРЕСА_8 (реєстраційний номер об`єкта нерухомого майна - 101), у тому числі шляхом укладення договорів купівлі-продажу, дарування, міни, про задоволення вимог іпотекодержателя, передачі в оренду, поділу об`єкта тощо.

Дослідивши заяву та долучені до неї матеріали суд приходить до наступних висновків.

Згідно ч. 1 ст. 153 ЦПК України заява про забезпечення позову розглядається судом не пізніше двох днів з дня її надходження без повідомлення учасників справи (учасників третейського (арбітражного) розгляду).

Відповідно до ч. 2 ст. 149 ЦПК України забезпечення позову допускається як до пред`явлення позову, так і на будь-якій стадії розгляду справи, якщо невжиття таких заходів може істотно ускладнити чи унеможливити виконання рішення суду або ефективний захист, або поновлення порушених чи оспорюваних прав або інтересів позивача, за захистом яких він звернувся або має намір звернутися до суду.

Судом встановлено, що згідно Інформації з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно та Реєстру прав власності на нерухоме майно, Державного реєстру іпотек, Єдиного реєстру заборон відчуження об`єктів нерухомого майна щодо об`єкта нерухомого майна № 305448313 від 21 липня 2022 року, право власності на квартиру АДРЕСА_1 , загальною площею 35,9 кв.м. з урахуванням проведеного поділу квартири на дві окремі (реєстраційний номер об`єкта нерухомого майна 101), зареєстровано за ОСОБА_1 (РНОКПП - НОМЕР_2 ) на підставі договору купівлі-продажу квартири від 28 листопада 2018 року, посвідченого Приватним нотаріусом Дніпровського міського нотаріального округу Шуваєвою Оленою Станіславівною, зареєстрованого в реєстрі за № 1396.

Крім того, згідно Інформації з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно та Реєстру прав власності на нерухоме майно, Державного реєстру іпотек, Єдиного реєстру заборон відчуження об`єктів нерухомого майна щодо об`єкта нерухомого майна № 305447861 від 21 липня 2022 року, право власності на квартиру АДРЕСА_1 , загальною площею 44,0 кв.м. з урахуванням проведеного поділу квартири на дві окремі (реєстраційний номер об`єкта нерухомого майна 101), зареєстровано за ОСОБА_2 (РНОКПП - НОМЕР_1 ) на підставі договору дарування квартири від 18 липня 2019 року, посвідченого Приватним нотаріусом Дніпровського міського нотаріального округу Шуваєвою Оленою Станіславівною, зареєстрованого в реєстрі за № 815.

Згідно роз`яснень наведених у п. 4 Постанови Пленуму ВСУ від 22.12.2006 року № 9 «Про практику застосування судами цивільного процесуального законодавства при розгляді заяв про забезпечення позову», розглядаючи заяву про забезпечення позову, суд (суддя) має з урахуванням доказів, наданих позивачем на підтвердження своїх вимог, пересвідчитися, зокрема, в тому, що між сторонами дійсно виник спір та існує реальна загроза невиконання чи утруднення виконання можливого рішення суду про задоволення позову, з`ясувати обсяг позовних вимог, дані про особу відповідача, а також відповідність виду забезпечення позову, який просить застосувати особа, котра звернулася з такою заявою, позовним вимогам.

Отже, важливими умовами для вжиття заходів забезпечення позову є наявність між сторонами дійсного спору та реальна загроза невиконання чи утруднення виконання можливого рішення суду.

При вирішенні питання про забезпечення позову суд має здійснити оцінку обґрунтованості доводів заявника щодо необхідності вжиття відповідних заходів з урахуванням такого: розумності, обґрунтованості і адекватності вимог заявника щодо забезпечення позову; забезпечення збалансованості інтересів сторін, а також інших учасників судового процесу; наявності зв`язку між конкретним заходом забезпечення позову і предметом позовної вимоги, зокрема, чи спроможний такий захід забезпечити фактичне виконання судового рішення в разі задоволення позову; імовірності утруднення виконання або невиконання рішення суду в разі невжиття таких заходів; запобігання порушенню у зв`язку із вжиттям таких заходів прав та охоронюваних законом інтересів осіб, що не є учасниками даного судового процесу.

Адекватність заходу забезпечення позову, що застосовується судом, визначається його відповідністю вимогам, на забезпечення яких він вживається. Оцінка такої відповідності здійснюється судом, зокрема, з урахуванням співвідношення права (інтересу), про захист яких просить заявник, та інтересів сторін та інших учасників судового процесу. Підстави для забезпечення позову є оціночними та враховуються судом в залежності від конкретного випадку.

При встановленні зазначеної відповідності слід враховувати, що вжиті заходи не повинні перешкоджати господарській діяльності юридичної особи або фізичної особи, яка здійснює таку діяльність і зареєстрована відповідно до закону як підприємець. Вирішуючи питання про забезпечення позову, суд має брати до уваги інтереси не тільки позивача, а й інших осіб, права яких можуть бути порушені у зв`язку із застосуванням відповідних заходів.

Відповідно до п. 1 та 2 ч. 1 ст. 150 ЦПК України позов може бути забезпечений: накладенням арешту на майно та (або) грошові кошти, що належать або підлягають передачі або сплаті відповідачеві і знаходяться у нього чи в інших осіб; забороною вчиняти певні дії.

Згідно п. 20 Постанови пленуму ВССУ від 7 лютого 2014 року № 5 «Про судову практику в справах про захист права власності та інших речових прав» з метою забезпечення знаходження майна у володінні відповідача на час судового розгляду позову про право на це майно суд за клопотанням позивача може вжити заходи забезпечення позову, наприклад, накласти арешт на майно, заборонити відповідачеві вчиняти певні дії (розпоряджатися і/або користуватися спірним майном), заборонити державному реєстратору прав на нерухоме майно вносити зміни до Державного реєстру речових прав на нерухоме майно.

Оскільки забезпечення позову - це сукупність процесуальних дій, які гарантують виконання рішення суду у випадку задоволення позовних вимог, вирішуючи питання про забезпечення позову, суд, з урахуванням доказів наданих позивачем на підтвердження своїх вимог, приймаючи до уваги той факт, що існує реальна загроза невиконання чи утруднення виконання можливого рішення суду у випадку задоволення позову, а також відповідність виду забезпечення позову, який просить застосувати особа, котра звернулася з такою заявою, позовним вимогам, приходить до висновку про наявність підстав для задоволення заяви про забезпечення позову.

Згідно ч. 6 ст. 153 ЦПК України про забезпечення позову або про відмову у забезпеченні позову суд постановляє ухвалу.

Дослідивши матеріали справи та оцінивши зазначені позивачами обставини, суд вважає, що на теперішній час невжиття заходів забезпечення позову дійсно може призвести до реального ускладнення виконання рішення суду у випадку задоволення позовних вимог, а отже необхідним є вжиття заходів забезпечення позову у вигляді накладення арешту на нерухоме майно та заборони вчиняти певні дії.

Враховуючи наведене вважаю, що належним, необхідним та співмірним способом забезпечення позову з урахуванням змісту позовних вимог буде: накладення арешту на квартиру АДРЕСА_1 , загальною площею 35,9 кв.м. (реєстраційний номер об`єкта нерухомого майна 101) із встановленням заборони ОСОБА_1 вчиняти будь-які дії щодо відчуження та переходу права власності на вказане нерухоме майно, а також із встановленням заборони державним реєстраторам прав на нерухоме майно вчиняти дії щодо здійснення державної реєстрації прав, пов`язаних з відчуженням та переходом права власності на вказане нерухоме майно; накладення арешту на квартиру АДРЕСА_1 , загальною площею 44,0 кв.м. (реєстраційний номер об`єкта нерухомого майна 101) із встановленням заборони ОСОБА_2 вчиняти будь-які дії щодо відчуження та переходу права власності на вказане нерухоме майно, а також із встановленням заборони державним реєстраторам прав на нерухоме майно вчиняти дії щодо здійснення державної реєстрації прав, пов`язаних з відчуженням та переходом права власності на вказане нерухоме майно.

Таких висновків суд дійшов на підставі того, що виключно припинення за відповідачами ОСОБА_1 та ОСОБА_2 права власності на вищезазначене нерухоме майно може у подальшому вплинути на можливість реального виконання рішення суду у випадку задоволення позову. Заборона вчинення інших дій (передачу в оренду тощо), ніж відчуження та перехід права власності на нерухоме майно, може призвести до необґрунтованого порушення прав ОСОБА_1 та ОСОБА_2 , за якими на теперішній час зареєстровано право власності на вказані вище квартири.

Таким чином, заява позивача керівника Центральної окружної прокуратури міста Дніпра про забезпечення позову підлягає частковому задоволенню.

Відповідно до ч. 1 ст. 157 ЦПК України ухвала суду про забезпечення позову має відповідати вимогам до виконавчого документа, встановленим законом. Така ухвала підлягає негайному виконанню з дня її постановлення незалежно від її оскарження і відкриття виконавчого провадження.

Згідно ч. 2 ст. 157 ЦПК України примірник ухвали про забезпечення позову залежно від виду вжитих заходів одночасно з направленням заявнику направляється судом для негайного виконання всім особам, яких стосуються заходи забезпечення позову і яких суд може ідентифікувати, а також відповідним державним та іншим органам для вжиття відповідних заходів.

На підставі вищевикладеного, керуючись ст. ст. 149-153, 157 ЦПК України, -

У Х В А Л И В:

Заяву позивача керівника Центральної окружної прокуратури міста Дніпра про забезпечення позову по цивільній справі за позовною заявою керівника Центральної окружної прокуратури міста Дніпра в інтересах держави в особі Дніпровської міської ради до ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , третя особа ОСОБА_3 про витребування майна із чужого незаконного володіння задовольнити частково.

В порядку забезпечення позову накласти арешт на нерухоме майно квартиру АДРЕСА_1 , загальною площею 35,9 кв.м. (реєстраційний номер об`єкта нерухомого майна 101), право власності на яку зареєстровано за ОСОБА_1 (РНОКПП - НОМЕР_2 ) на підставі договору купівлі-продажу квартири від 28 листопада 2018 року, посвідченого Приватним нотаріусом Дніпровського міського нотаріального округу Шуваєвою Оленою Станіславівною, зареєстрованого в реєстрі за № 1396.

Заборонити ОСОБА_1 (РНОКПП - НОМЕР_2 ) вчиняти будь-які дії щодо відчуження та переходу права власності на нерухоме майно квартиру АДРЕСА_1 , загальною площею 35,9 кв.м., реєстраційний номер об`єкта нерухомого майна 101.

Заборонити державним реєстраторам прав на нерухоме майно вчиняти дії щодо здійснення державної реєстрації прав, пов`язаних з відчуженням та переходом права власності на нерухоме майно квартиру АДРЕСА_1 , загальною площею 35,9 кв.м., реєстраційний номер об`єкта нерухомого майна 101.

В порядку забезпечення позову накласти арешт на нерухоме майно квартиру АДРЕСА_1 , загальною площею 44,0 кв.м. (реєстраційний номер об`єкта нерухомого майна 101), право власності на яку зареєстровано за ОСОБА_2 (РНОКПП - НОМЕР_1 ) на підставі договору дарування квартири від 18 липня 2019 року, посвідченого Приватним нотаріусом Дніпровського міського нотаріального округу Шуваєвою Оленою Станіславівною, зареєстрованого в реєстрі за № 815.

Заборонити ОСОБА_2 (РНОКПП - НОМЕР_1 ) вчиняти будь-які дії щодо відчуження та переходу права власності на нерухоме майно квартиру АДРЕСА_1 , загальною площею 44,0 кв.м., реєстраційний номер об`єкта нерухомого майна 101.

Заборонити державним реєстраторам прав на нерухоме майно вчиняти дії щодо здійснення державної реєстрації прав, пов`язаних з відчуженням та переходом права власності на нерухоме майно квартиру АДРЕСА_1 , загальною площею 44,0 кв.м., реєстраційний номер об`єкта нерухомого майна 101.

В іншій частині вимог заяви відмовити.

Копію ухвали негайно направити для виконання до Відділу реєстрації майнових прав Управління у сфері державної реєстрації Департаменту адміністративних послуг та дозвільних процедур Дніпровської міської ради (49000, м. Дніпро, вул. Старокозацька, 58).

Оскарження ухвали про забезпечення позову не зупиняє її виконання, а також не перешкоджає подальшому розгляду справи.

Ухвала набирає законної сили негайно після її проголошення, якщо інше не передбачено ЦПК України. Ухвали, що постановлені судом поза межами судового засідання або в судовому засіданні у разі неявки всіх учасників справи, розгляду справи без повідомлення (виклику) учасників справи, набирають законної сили з моменту їх підписання суддею (суддями).

Ухвала може бути оскаржена протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення безпосередньо до Дніпровського апеляційного суду. Учасник справи, якому ухвала суду не була вручена у день її проголошення має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому ухвали суду.

Ухвала про забезпечення позову підлягає негайному виконанню з дня її постановлення незалежно від її оскарження.

Стягувач: Дніпровська міська рада, місцезнаходження: 49000, м. Дніпро, пр. Дмитра Яворницького, 75, ЄДРПОУ - 26510514.

Боржники: ОСОБА_1 , місце проживання: АДРЕСА_9 , РНОКПП НОМЕР_2 ; ОСОБА_2 , місце проживання: АДРЕСА_10 , РНОКПП НОМЕР_1 .

Строк пред`явлення ухвали до виконання становить 3 (три) роки з дня її постановлення.

Суддя Д.Л. Черкез