Справа №274/12/22
Провадження № 2-о/0274/1/22
У Х В А Л А

про відмову у відкритті провадження

"10" січня 2022 р. м. Бердичів

Суддя Бердичівського міськрайонного суду Житомирської області Хуторна І.Ю., розглянувши заяву ОСОБА_1 , заінтересована особа - Бердичівський відділ державної реєстрації актів цивільного стану у Бердичівському районі Житомирської області Центрально-Західного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Хмельницький)

про встановлення факту належності актового запису про шлюб, -

ВСТАНОВИВ:

04.01.2021 від ОСОБА_1 до суду надійшла заява, подана його представником - адвокатом Мирковічем Віктором Юхимовичем, у якій просить встановити факт належності правовстановлюючого документу - актового запису про шлюб № 439, призведеному 07 липня 1989 року у Бердичівському міськрайонному відділі державної реєстрації актів цивільного стану Головного територіального управління юстиції у Житомирській області про реєстрацію шлюбу між ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 та ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_2 одному з подружжя - ОСОБА_1 .

Вимоги заяви обґрунтовані тим, що листом за вих. № 1310/22.20-23 від 17.12.2021 року Бердичівський відділ ДРАЦС у задоволенні заяви про внесення виправлень до актового запису про шлюб №439, від 07 липня 1989 року в частині прізвищ подружжя із " ОСОБА_2 " на " ОСОБА_2 " - відмовив.

Внаслідок вказаного різночитання прізвища в актовому записі № 439, призведеному 07 липня 1989 року у Бердичівському міськрайонному відділі державної реєстрації актів цивільного стану Головного територіального управління юстиції у Житомирській області про реєстрацію шлюбу між ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 та ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , та у написанні його прізвища як « ОСОБА_2 » у виданих йому паспортах (загальногромадянському та закордонному) заявник не може отримати в органах РАЦС витяг з цього актового запису з відміткою про розірвання шлюбу та посвідчити цей документ штампом "Апостиль", хоча він цього потребує для легалізаціїї його проживання у Державі Ізраіль.

Ознайомившись зі змістом заяви, суддя вважає, що слід відмовити у відкритті провадження за вказаною заявою, із таких підстав.

Цивільне судочинство здійснюється за правилами, передбаченими цим Кодексом, у порядку: 1) наказного провадження; 2) позовного провадження (загального або спрощеного); 3) окремого провадження (ч. 2 ст. 19 ЦПК України).

Згідно ч. 1 ст. 293 ЦК України окреме провадження - це вид непозовного цивільного судочинства, в порядку якого розглядаються цивільні справи про підтвердження наявності або відсутності юридичних фактів, що мають значення для охорони прав, свобод та інтересів особи або створення умов здійснення нею особистих немайнових чи майнових прав або підтвердження наявності чи відсутності неоспорюваних прав.

Відповідно до положень п.5 ч.2 ст.293 ЦПК України, суд розглядає в порядку окремого провадження справи про встановлення фактів, що мають юридичне значення.

Суд розглядає справи про встановлення факту: родинних відносин між фізичними особами; перебування фізичної особи на утриманні; каліцтва, якщо це потрібно для призначення пенсії або одержання допомоги по загальнообов`язковому державному соціальному страхуванню; реєстрації шлюбу, розірвання шлюбу, усиновлення; проживання однією сім`єю чоловіка та жінки без шлюбу; належності правовстановлюючих документів особі, прізвище, ім`я, по батькові, місце і час народження якої, що зазначені в документі, не збігаються з прізвищем, ім`ям, по батькові, місцем і часом народження цієї особи, зазначеним у свідоцтві про народження або в паспорті; народження особи в певний час у разі неможливості реєстрації органом державної реєстрації актів цивільного стану факту народження; смерті особи в певний час у разі неможливості реєстрації органом державної реєстрації актів цивільного стану факту смерті; смерті особи, яка пропала безвісти за обставин, що загрожували їй смертю або дають підстави вважати її загиблою від певного нещасного випадку внаслідок надзвичайних ситуацій техногенного та природного характеру (ч.1 ст.315 ЦПК України).

У судовому порядку можуть бути встановлені також інші факти, від яких залежить виникнення, зміна або припинення особистих чи майнових прав фізичних осіб, якщо законом не визначено іншого порядку їх встановлення (ч.2 ст.315 ЦПК України).

Хоча зазначений у ч. 1 ст. 315 ЦПК України перелік справ про встановлення фактів, що мають юридичне значення, не є вичерпним, проте за змістом вищенаведених норм процесуального права суд може встановлювати факти, які тягнуть для заявника певні правові наслідки та якщо законом не визначено іншого порядку їх встановлення.

Як роз`яснив Пленум Верховного Суду України у п. 1 постанови від 31 березня 1995 року № 5 «Про судову практику у справах про встановлення фактів, що мають юридичне значення», в порядку окремого провадження розглядаються справи про встановлення фактів, якщо згідно з законом такі факти породжують юридичні наслідки, тобто від них залежить виникнення, зміна або припинення особистих майнових прав громадян; чинним законодавством не передбачено іншого порядку їх встановлення; заявник не має іншої можливості одержати або відновити загублений чи знищений документ, який посвідчує факт, що має юридичне значення; встановлення факту не пов`язується з наступним вирішенням спору про право.

Звертаючись з даною заявою до суду, заявник просить в порядку окремого провадження встановити факт належності йому актового запису про шлюб.

Порядок внесення змін в записи актів громадянського стану передбачений Законом України «Про державну реєстрацію актів цивільного стану» та Правилами внесення змін до актових записів цивільного стану, їх поновлення та анулювання, затвердженими наказом Міністерства юстиції України 12.01.2011 №96/5 (далі Правила).

За змістом ст.9 Закону України «Про державну реєстрацію актів цивільного стану» державна реєстрація актів цивільного стану проводиться з метою забезпечення реалізації прав фізичної особи та офіційного визнання і підтвердження державою фактів народження фізичної особи та її походження, шлюбу, розірвання шлюбу, зміни імені, смерті. Державна реєстрація актів цивільного стану проводиться шляхом складення актових записів цивільного стану. Актовий запис цивільного стану - це документ органу державної реєстрації актів цивільного стану, який містить персональні відомості про особу та підтверджує факт проведення державної реєстрації акта цивільного стану. Інформація про персональні дані фізичної особи, що містяться в актовому записі цивільного стану, є конфіденційною і не підлягає розголошенню. Актовий запис цивільного стану є безспірним доказом фактів, реєстрація яких посвідчується, до спростування його в судовому порядку.

Положеннями ч.1 ст.22 цього Закону передбачено, що внесення змін до актового запису цивільного стану проводиться відповідним органом державної реєстрації актів цивільного стану за наявності достатніх підстав. За наслідками перевірки зібраних документів орган державної реєстрації актів цивільного стану складає обґрунтований висновок про внесення змін до актового запису цивільного стану або про відмову в цьому. У разі відмови у внесенні змін до актового запису цивільного стану у висновку зазначаються причини відмови та можливість її оскарження в судовому порядку.

Згідно п. 2.12. Правил на підставі зібраних документів та за наслідками перевірки відділ державної реєстрації актів цивільного стану складає обґрунтований висновок про внесення змін до актового запису (або декількох актових записів) цивільного стану або про відмову в цьому за формою, наведеною в додатку 2.

У разі відмови у внесенні змін до актового запису цивільного стану у висновку мають бути чітко вказані причини відмови та зазначено про можливість її оскарження в судовому порядку. 2.12 Порядку.

Відповідно до п. 2.13.Правил Підставою для внесення змін в актові записи цивільного стану є:

2.13.1 рішення суду про визнання батьківства (материнства), усиновлення (удочеріння), про скасування раніше винесеного рішення суду про визнання батьківства, виключення відомостей про батька (матір) дитини з актового запису про народження, скасування або визнання усиновлення (удочеріння) недійсним, про визнання шлюбу недійсним, установлення неправильності в актовому записі цивільного стану та інші, у яких зазначено про внесення конкретних змін в актові записи цивільного стану;

2.13.2 постанова адміністративного суду;

2.13.3 висновок відділу державної реєстрації актів цивільного стану або дипломатичного представництва чи консульської установи України;

........

2.13.6 заява дружини або чоловіка, які зберегли дошлюбні прізвища, про обрання прізвища одного з них як спільного прізвища або про приєднання до свого прізвища прізвища другого з подружжя згідно із статтею 53 Сімейного кодексу України за формою, наведеною в додатку 4;

......

2.13.9 актовий запис про зміну імені. Цей актовий запис є підставою: для зміни прізвища батьків в актовому записі про народження малолітніх дітей у разі зміни їх прізвища з дотриманням вимог статті 148 Сімейного кодексу України; для зміни імені батька та по батькові дитини в актовому записі про народження малолітньої дитини у разі подання батьками заяви про зміну по батькові дитини.

2.13.10 актовий запис про шлюб та розірвання шлюбу. Ці актові записи є підставою для зміни прізвищ батьків (одного з них) в актовому записі про народження малолітньої дитини при умові одночасної зміни прізвища дитини;

.....

2.13.12. Внесення змін до актових записів цивільного стану можливе також і в інших окремих випадках, якщо це не суперечить чинному законодавству України.

2.14. Підставою для внесення відповідних відміток в актові записи цивільного стану, у тому числі про анулювання та поновлення, є:

рішення суду про усиновлення (удочеріння), про позбавлення або поновлення батьківських прав, про розірвання шлюбу, визнання шлюбу недійсним, поновлення шлюбу після його розірвання у випадку, передбаченому статтею 118 Сімейного кодексу України, анулювання актових записів цивільного стану, у яких зазначено про необхідність проставлення відмітки у відповідному актовому записі цивільного стану, визнання розірвання шлюбу фіктивним;

висновок відділу державної реєстрації актів цивільного стану про визнання шлюбу недійсним та анулювання актового запису про шлюб;

висновок відділу державної реєстрації актів цивільного стану про анулювання актового запису цивільного стану;

актовий запис про розірвання шлюбу.

Аналізуючи наведені правові норми, слід дійти висновку, що законодавством визначений порядок вирішення питання внесення змін до актового запису про шлюбу органом реєстрації актів цивільного стану та встановлено порядок оскарження відмови у внесенні таких змін.

Встановлення ж судом факту належності особі актового запису про шлюб не є підставою для внесення змін до такого акту та не матиме для заявника правових наслідків.

Таким чином, подана ОСОБА_1 заява не може бути розглянута в порядку окремого провадження.

Відповідно до пункту 1 частини першої статті 186 ЦПК України суддя відмовляє у відкритті провадження у справі, якщо заява не підлягає розгляду в судах у порядку цивільного судочинства.

Оскільки заява про встановлення факту належності особі актового запису про шлюб не підлягає розгляду в порядку окремого провадження цивільного судочинства, у відкритті провадження належить відмовити на підставі п. 1 ч. 1 ст. 186 ЦПК України.

Відповідно до ч. 5 ст. 186 ЦПК України суд роз`яснює, що вимоги про оскарження відмови органу реєстрації актів цивільного стану у внесенні змін до актового запису про шлюб або вимоги про встановлення неправильності у актовому записі про шлюб підлягають розгляду судом в порядку цивільного судочинства за правилами позовного провадження, або в порядку адміністративного судочинства, залежно від підстав позову.

На підставі викладеного, керуючись пунктом першим першої статті 186, статтею 260 ЦПК України, суддя

постановила:

Відмовити у відкрити провадження у справі за заявою ОСОБА_1 , заінтересована особа - Бердичівський відділ державної реєстрації актів цивільного стану у Бердичівському районі Житомирської області Центрально-Західного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Хмельницький) про встановлення факту належності актового запису про шлюб.

Роз`яснити заявникові, що він має право подати позов на загальних підставах в порядку цивільного або адміністративного судочинства.

Копію ухвали невідкладно надіслати заявникові.

Ухвала набирає чинності із моменту її підписання суддею.

Ухвала може бути оскаржена заявником до Житомирського апеляційного суду протягом п`ятнадцяти днів з дня складення ухвали.

Суддя: І.Ю. Хуторна