Єдиний унікальний номер 448/6/22
Провадження № 2/448/168/22
У Х В А Л А

про залишення позовної заяви без руху

10.01.2022 року суддя Мостиського районного суду Львівської області Кічак Ю.В., розглянувши матеріали цивільної справи за позовом ОСОБА_1 до Мостиської територіальної громади, ОСОБА_2 та ОСОБА_3 про визнання права власності на спадкове майно, -

В С Т А Н О В И В:

На адресу суду надійшла вищевказана цивільна справа.

У позовній заяві стороною позивача пред`явлено наступні позовні вимоги: 1) визнати за позивачем право власності на будинок АДРЕСА_1 ; 2) визнати за позивачем право власності на земельну ділянку площею 0,3274 га кадастровий номер :24:000:0007; 3) визнати за позивачем право власності на земельну ділянку площею 0,2500 га кадастровий номер :02:004:0050; 4) визнати за позивачем право власності на земельну ділянку площею 0,1561 га кадастровий номер :02:004:0051; 5) визнати за позивачем право власності на земельну ділянку площею 0,2685 га кадастровий номер :02:005:0152 - в порядку спадкування за законом після смерті ОСОБА_4 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_1 .

Вимоги до позовної заяви встановлені ст.ст.175, 177 ЦПК України.

Відповідно до ч.3 ст.175 ЦПК України позовна заява має містити відомості: 1) найменування суду першої інстанції, до якого подається заява; 2) повне найменування (для юридичних осіб) або ім`я (прізвище, ім`я та по батькові - для фізичних осіб) сторін та інших учасників справи, їх місцезнаходження (для юридичних осіб) або місце проживання чи перебування (для фізичних осіб), поштовий індекс, ідентифікаційний код юридичної особи в Єдиному державному реєстрі підприємств і організацій України (для юридичних осіб, зареєстрованих за законодавством України), а також реєстраційний номер облікової картки платника податків (для фізичних осіб) за його наявності або номер і серію паспорта для фізичних осіб - громадян України (якщо такі відомості позивачу відомі), відомі номери засобів зв`язку, офіційної електронної адреси та адреси електронної пошти; 3)зазначення ціни позову, якщо позов підлягає грошовій оцінці; обґрунтований розрахунок сум, що стягуються чи оспорюються; 4) зміст позовних вимог: спосіб (способи) захисту прав або інтересів, передбачений законом чи договором, або інший спосіб (способи) захисту прав та інтересів, який не суперечить закону і який позивач просить суд визначити у рішенні; якщо позов подано до кількох відповідачів - зміст позовних вимог щодо кожного з них; 5) виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги; зазначення доказів, що підтверджують вказані обставини; 6) відомості про вжиття заходів досудового врегулювання спору, якщо такі проводилися, в тому числі, якщо законом визначений обов`язків досудовий порядок урегулювання спору; 7) відомості про вжиття заходів забезпечення доказів або позову до подання позовної заяви, якщо такі здійснювалися; 8) перелік документів та інших доказів, що додаються до заяви; зазначення доказів, які не можуть бути подані разом із позовною заявою (за наявності); зазначення щодо наявності у позивача або іншої особи оригіналів письмових або електронних доказів, копії яких додано до заяви; 9) попередній (орієнтовний) розрахунок суми судових витрат, які позивач поніс і які очікує понести у зв`язку із розглядом справи; 10) підтвердження позивача про те, що ним не подано іншого позову (позовів) до цього ж відповідача (відповідачів) з тим самим предметом та з тих самих підстав.

Відповідно до ч.4 та ч.5 ст.177 ЦПК України до позовної заяви додаються документи, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, що підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону. Позивач зобов`язаний додати до позовної заяви всі наявні в нього докази, що підтверджують обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги (якщо подаються письмові чи електронні докази позивач може додати до позовної заяви копії відповідних доказів).

Згідно ст.83 ЦПК України, сторони та інші учасники справи подають докази у справі безпосередньо до суду. Позивач, особи, яким законом надано право звертатися до суду в інтересах інших осіб, повинні подати докази разом з поданням позовної заяви.

Ознайомившись із вказаною позовною заявою ОСОБА_1 , вважаю, що таку необхідно залишити без руху виходячи з наступного.

У позовній заяві ОСОБА_1 , зокрема у її вступній частині, де містяться відомості про учасників справи, відповідачем зазначено Мостиську територіальну громаду та вказано код ЄДРПОУ даного учасника. Натомість, у Єдиному державному реєстрі юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань не знайдено такої юридичної особи за повним найменуванням Мостиська територіальна громада (як вказано стороною позивача у поданій ними позовній заяві). За зазначеним стороною позивача ідентифікаційним кодом у Єдиному державному реєстрі юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань значиться юридична особа з іншим найменуванням. Отже, у Єдиному державному реєстрі юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань відсутня відповідна інформація про те, що Мостиська територіальна громада в установленому порядку набула статусу юридичної особи. При цьому, відповідачами по справі згідно ст.48 ЦПК України можуть бути фізичні та юридичні особи або держава. Окрім цього, стороною позивача не зазначено та не обґрунтовано у чому саме полягають заявлені вимоги до вказаного відповідача.

З поданої позовної заяви слідує, що сторона позивача подала позов до кількох відповідачів, однак в порушення вимог п.4 ч.3 ст.175 ЦПК України у позовній заяві не конкретизовано змісту позовних вимог щодо кожного з них (Мостиської територіальної громади, ОСОБА_2 , ОСОБА_3 ), жодним чином не обґрунтовано в чому саме полягає порушення прав позивача ОСОБА_1 з боку кожного з відповідачів.

Також суд звертає увагу сторони позивача на те, що згідно вимог пункту 3 частини третьої статті 175 ЦПК позовна заява повинна містити зазначення ціни позову, якщо позов підлягає грошовій оцінці; обґрунтований розрахунок сум, що стягуються чи оспорюються.

Так, з прохальної частини позовної заяви вбачається, що позивач ОСОБА_1 просить визнати за ним: право власності на будинок та чотири земельні ділянки.

Згідно із п.п.2, 9, 10 ч.1 ст.176 ЦПК України ціна позову визначається: у позовах про визнання права власності - вартістю майна, а у позовах про право власності на нерухоме майно, що належить фізичним особам на праві приватної власності, - дійсною вартістю нерухомого майна, а на нерухоме майно, що належить юридичним особам, - не нижче його балансової вартості, а якщо позов складається з кількох самостійних вимог, як в даному випадку, - ціна позову визначається загальною сумою всіх вимог.

Згідно роз`яснень, які містяться в постанові Пленуму Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ «Про застосування судами законодавства про судові витрати у цивільних справах» від 17.10.2014р., розмір судового збору за подання позовної заяви про визнання права власності на майно або його витребування визначається з урахуванням вартості спірного майна. При цьому суд не повинен визначати вартість майна за відповідними вимогами, оскільки за змістом ЦПК України такий обов`язок покладається на позивача. Вартість майна визначається на момент пред`явлення позову.

Дійсна вартість майна визначається згідно вимог Закону України «Про оцінку майна, майнових прав та професійну оціночну діяльність в Україні». Документом, який підтверджує вартість майна та підтверджує виконані процедури з оцінки майна суб`єктом оціночної діяльності - суб`єктом господарювання відповідно до договору є звіт про оцінку майна, висновок про вартість майна є його невід`ємною частиною (стаття 12 Закону).

Зі змісту ст.ст.175, 176 ЦПК України вбачається, що тягар доказування вартості майна несе саме позивач.

Однак, сторона позивача не надала доказів вартості частини спірного майна (житлового будинку), вартість якого також необхідно включити в ціну позову та сплатити судовий збір. Зазначена стороною позивача ціна позову не відповідає і загальній сумі інших вимог (про визнання права власності на зазначені земельні ділянки) згідно поданих витягів із технічної документації про нормативну грошову оцінку земельної ділянки.

Таким чином, позивачем не надано доказів вартості усього спірного майна та не належно визначено ціну позову.

У зв`язку із не визначенням дійсної (реальної) вартості спірного майна, суд позбавлений можливості перевірити правильність сплаченого позивачем судового збору.

Позовні вимоги у поданій заяві обґрунтовані обставинами спадкування позивачем ОСОБА_1 спадкового майна спадкодавця ОСОБА_4 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_1 ; однак у позовній заяві не в повній мірі викладено обставини, якими позивач обґрунтовує свої вимоги, зокрема не зрозуміло чи то обставинами спадкування за заповітом чи обставинами спадкування за законом сторона позивача обґрунтовує позовні вимоги (у мотивувальній частині позовної заяви наявне покликання як на існування заповіту, так і на спадкування позивачем спадкового майна як спадкоємцем першої черги за законом, натомість у прохальній частині позовної заяви сторона позивача покликається на порядок спадкування за законом, однак без підтвердження належними доказами родинних відносин позивача зі спадкодавцем); у матеріалах, доданих до позовної заяви, наявне повідомлення нотаріуса про неможливість видачі позивачу Свідоцтва про право на спадщину на спадкове майно через пропуск ним терміну, необхідного для прийняття спадщини, та необхідність звернення до суду з позовом про продовження строку на прийняття спадщини, натомість сторона позивача звернулася до суду з іншим позовом, зокрема з вимогами про визнання права власності на спадкове майно без викладу обставин в обґрунтування саме таких вимог.

Згідно з п.4.2 Глави 10 Розділу 2 «Порядку вчинення нотаріальних дій нотаріусами України», затвердженого та зареєстрованого Міністерством юстиції України від 22.02.2012р., доказом родинних та інших відносин спадкоємців зі спадкодавцем є: свідоцтва органів реєстрації актів цивільного стану, повний витяг з реєстру актів цивільного стану громадян щодо актового запису, копії актових записів, копії рішень суду, що набрали законної сили, про встановлення факту родинних та інших відносин.

Крім того, згідно з п.9 ч.3 ст.175 ЦПК України позовна заява повинна містити попередній (орієнтовний) розрахунок суми судових витрат, які позивач поніс і які очікує понести у зв`язку із розглядом справи. Проте, подана позовна заява не містить попереднього (орієнтовного) розрахунку суми судових витрат, які позивач поніс і які очікує понести у зв`язку із розглядом справи.

В порушення вимог ч.5 ст.95, п.8 ч.3 ст.175 ЦПК України, до заяви долучені копії письмових доказів (документів), однак не зазначено про місцезнаходження (у позивача чи іншої особи) оригіналів таких доказів. В порушення вимог п.10 ч.3 ст.175 ЦПК України відсутнє підтвердження позивача про те, що ним не подано іншого позову (позовів) до цього ж відповідача (відповідачів) з тим самим предметом та з тих самих підстав.

Також в матеріалах, доданих до позовної заяви, - відсутня копія протоколу №7569337 виправлення помилки від 01.02.2021р. вцілому (наявна лише копія першої сторінки такого), так і відсутня копія паспорту громадянина України позивача ОСОБА_1 як документа, що підтверджують наявність у позивача процесуальної правосуб`єктності.

Вищезазначені обставини позбавляють можливості суд вирішити питання про відкриття провадження у справі, відповідно, позивачу слід виправити зазначені недоліки позовної заяви.

Відповідно до ч.ч.1-3 ст.185 ЦПК України, суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175 і 177 цього Кодексу, постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху. В ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху. Якщо ухвала про залишення позовної заяви без руху постановляється з підстави несплати судового збору у встановленому законом розмірі, суд в такій ухвалі повинен зазначити точну суму судового збору, яку необхідно сплатити (доплатити). Якщо позивач відповідно до ухвали суду у встановлений строк виконає вимоги, визначені статтями 175 і 177 цього Кодексу, сплатить суму судового збору, позовна заява вважається поданою в день первісного її подання до суду. Якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, заява вважається неподаною і повертається позивачеві.

Враховуючи вищенаведене, приходжу до переконання, що вказана позовна заява підлягає залишенню без руху, а позивачу ОСОБА_1 необхідно надати строк для усунення зазначених вище недоліків.

На підставі наведеного, керуючись ст.185 ЦПК України, суддя,

У Х В А Л И В:

Позовну заяву ОСОБА_1 до Мостиської територіальної громади, ОСОБА_2 та ОСОБА_3 про визнання права власності на спадкове майно залишити без руху.

Надати позивачу ОСОБА_1 строк для усунення недоліків - п`ять днів з дня вручення йому копії ухвали про залишення позову без рухута роз`яснити, що у випадку виконання ним у встановлений строк відповідних вимог ухвали суду, позовна заява вважається поданою в день первісного її подання, інакше заява вважається неподаною та повертається позивачеві.

Ухвала є остаточною та оскарженню в апеляційному порядку не підлягає.

Суддя Ю.В. Кічак