Провадження № 2-з/592/2/22
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

04 січня 2022 року м.Суми

Суддя Ковпаківського районного суду міста Суми Котенко О.А., розглянувши заяву ОСОБА_1 про забезпечення позову,-

ВСТАНОВИВ:

До суду надійшла позовна заява ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 про визнання відповідачів солідарними боржниками, стягнення боргу за договором позики в сумі 1158324грн.36коп., з них 371925грн. (сума позики), 72425,64грн. (сума інфляційних збитків), 33350,97грн. (3% річних), 680622,75грн. (пеня).

Ухвалою суду від 04.01.2022 року позовна заява ОСОБА_1 залишена без руху. Позивачем ОСОБА_1 подана заява про забезпечення позову, яка обгрунтована тим, що ним заявлені вимоги до відповідачів про стягнення боргу в сумі 1158324,36грн. Відповідачі переховуються від позивача, борг не повертають. Відповідачі вчиняють дії щодо переховування та відчуження майна з метою неповернення боргу. Позивач вважає, що є всі підстави для забезпечення позову і просить накласти арешт на все рухоме та нерухоме майно ОСОБА_2 , ОСОБА_3 в межах суми стягнення.

Згідно з ст.149 ЦПК України забезпечення позову допускається на будь-якій стадії розгляду справи, якщо невжиття таких заходів може істотно ускладнити чи унеможливити виконання рішення суду або ефективний захист, або поновлення порушених чи оспорюваних прав або інтересів позивача.

Відповідно до п.1 ч.1 ст.150 ЦПК України позов забезпечується накладенням арешту на майно та (або) грошові кошти, що належать або підлягають передачі або сплаті відповідачеві і знаходяться у нього чи в інших осіб.

Під забезпеченням позову слід розуміти вжиття судом заходів щодо охорони матеріально-правових інтересів позивача, які гарантують реальне виконання судового рішення, прийнятого за його позовом. Інститут забезпечення позову спрямований проти несумлінних дій відповідача, який може приховати майно, розтратити його, продати, знецінити.

Відповідно до частини третьої статті 150 ЦПК України заходи забезпечення позову, крім арешту морського судна, що здійснюється для забезпечення морської вимоги, мають бути співмірними із заявленими позивачем вимогами.

Згідно з правовим висновком Великої Палати Верховного суду у справі №381/4019/18, викладеним в постанові від 12.02.2020 року, співмірність передбачає співвідношення судом негативних наслідків від вжиття заходів забезпечення позову з тими негативними наслідками, які можуть настати внаслідок невжиття цих заходів, з урахуванням відповідності права чи законного інтересу, за захистом яких заявник звертається до суду, вартості майна, на яке він заявляє клопотання накласти арешт, чи майнових наслідків заборони відповідачу здійснювати певні дії. Заходи забезпечення позову застосовуються для того, щоб гарантувати виконання можливого рішення суду і повинні застосовуватися лише в разі необхідності, оскільки безпідставне звернення до таких дій може спричинити порушення прав та законних інтересів інших осіб чи учасників процесу. Розглядаючи заяву про забезпечення позову, суд має з урахуванням доказів, наданих позивачем на підтвердження своїх вимог, пересвідчитися, зокрема, в тому, що між сторонами дійсно виник спір та існує реальна загроза невиконання чи утруднення виконання можливого рішення суду про задоволення позову; з`ясувати обсяг позовних вимог, дані про особу відповідача, а також відповідність виду забезпечення позову, який просить застосувати особа, котра звернулася з такою заявою, позовним вимогам.

Відповідно до п.4 ч.1 ст.151 ЦПК України заява про забезпечення позову подається в письмовій формі, підписується заявником і повинна містити, зокрема, захід забезпечення позову, який належить застосувати, з обґрунтуванням його необхідності.

В заяві про забезпечення позову ОСОБА_1 просить накласти арешт на все рухоме та нерухоме майно відповідачів в межах суми стягнення.

Згідно з п.1 ч.1 ст.150 ЦПК України позов забезпечується накладенням арешту на майно та (або) грошові кошти, що належать або підлягають передачі або сплаті відповідачеві і знаходяться у нього чи в інших осіб.

В заяві про забезпечення позову не зазначається, яке рухоме чи нерухоме майно належить відповідачам, для вжиття судом заходів забезпечення позову. Позивач не надає доказів існування обставин щодо вчинення відповідачами дій з відчуження майна, яке їм належить. Тобто, відсутнє обгрунтування необхідності забезпечення позову.

Згідно з ч.10 ст.153 ЦПК України суд, встановивши, що заяву про забезпечення позову подано без додержання вимог статті 151 цього Кодексу, повертає її заявнику, про що постановляє ухвалу.

Керуючись ст.ст.149-150, 151, 153 ЦПК України, -

ПОСТАНОВИВ:

Заяву ОСОБА_1 про забезпечення позову, повернути заявникові.

На ухвалу суду може бути подана апеляційна скарга протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення до Сумського апеляційного суду. У разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення. Учасник справи, якому ухвала суду не були вручені у день її проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження.

Суддя О.А. Котенко