ДНІПРОВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
Провадження № 22-ц/803/5301/22 Справа № 210/413/22 Суддя у 1-й інстанції - Чайкіна О. В. Суддя у 2-й інстанції - Зубакова В. П.
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

27 липня 2022 року м.Кривий Ріг

Справа № 210/413/22

Дніпровський апеляційний суд у складі колегії суддів судової палати з розгляду цивільних справ:

головуючого судді - Зубакової В.П.

суддів - Бондар Я.М.,Остапенко В.О.,

сторони:

позивач ОСОБА_1 ,

відповідач ОСОБА_2 ,

розглянувши у спрощеному позовному провадженні, у порядку ч. 13 ст. 7, ч. 1 ст. 369 ЦПК України, без повідомлення учасників справи за наявними у справі матеріалами, апеляційну скаргу ОСОБА_2 , від імені та в інтересах якої діє адвокат Повалій Олена Василівна, на ухвалу Дзержинського районного суду міста Кривого Рогу Дніпропетровської області від 14 червня 2022 року, яка ухвалена суддею Чайкіною О.В. у місті Кривому Розі Дніпропетровської області та повне судове рішення складено 15 червня 2022 року -,

ВСТАНОВИВ:

24 січня 2022 року ОСОБА_1 звернувся до Дзержинського районного суду міста Кривого Рогу Дніпропетровської області з позовом до ОСОБА_2 треті особи: ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , відділ реєстрації місця проживання громадян Виконавчого комітету Металургійної районної у місті Кривий Ріг ради про визначення часток в праві спільної сумісної власності та вселення в квартиру.

До початку судового засідання, призначеного на 14 червня 2022 року, адвокат Повалій Олена Василівна, яка діє від імені та інтересів відповідачки ОСОБА_2 надала до канцелярії суду першої інстанції зустрічний позов ОСОБА_2 до ОСОБА_1 , треті особи: ОСОБА_3 , ОСОБА_4 про встановлення порядку користування житловим приміщенням (квартирою). В якому просила встановити порядок користування жилим приміщенням, а саме квартирою за адресою: АДРЕСА_1 .

Ухвалою Дзержинського районного суду міста Кривого Рогу Дніпропетровської області від 14 червня 2022 року зустрічну позовну заяву представника ОСОБА_2 - адвоката Повалій Олени Василівни до ОСОБА_1 , треті особи: ОСОБА_3 , ОСОБА_4 про встановлення порядку користування житловим приміщенням (квартирою) - повернуто позивачці за зустрічним позовом без розгляду.

.В апеляційній скарзі ОСОБА_2 , від імені та в інтересах якої діє адвокат Повалій Олена Василівна, посилаючись на порушення судом першої інстанції норм процесуального права, просить ухвалу суду скасувати та направити справу для продовження розгляду до суду першої інстанції для вирішення питання про прийняття зустрічного позову і розгляду спільно зустрічного і первісного позовів.

Вказує, що ухвалою суду першої інстанції від 17 травня 2022 року поновлено відповідачці строк для подання відзиву на позовну заяву, а саме 15 днів з моменту отримання даної ухвали. В даний строк, згідно положень ЦПК України, відповідачка має право пред`явити зустрічний позов.

Посилається на ст. 193 ЦПК України, відповідно до якої відповідач має право пред`явити зустрічний позов у строк для подання відзиву.

Вважає, що суд першої інстанції, поновлюючи відповідачці строк для подання відзиву, поновив строк для подання зустрічної позовної заяви.

Відзив на апеляційну скаргу не надходив.

Справа розглядається без повідомлення учасників справи, в порядку ч. 13 ст. 7, ч. 1 ст. 369 ЦПК України, оскільки ціна позову менше 100 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Заслухавши суддю-доповідача, перевіривши законність та обґрунтованість ухвали суду в межах заявлених позовних вимог, доводів апеляційної скарги, колегія суддів вважає, що апеляційна скарга підлягає задоволенню з наступних підстав.

Повертаючи без розгляду зустрічну позовну заяву ОСОБА_2 , від імені та в інтересах якої діє адвокат Повалій Олена Василівна, суд першої інстанції виходив з того, що надана в судовому засіданні зустрічна позовна заява подана поза межами процесуального строку. Крім того, суд врахував, що хоча обидва позови взаємопов`язані, оскільки виникають з одних правовідносин, однак в силу специфіки предмету позову за зустрічним позовом, який вимагає проведення експертиз, суд вважав, що спільний їх розгляд не є доцільним.

Колегія суддів не погоджується з такими висновками суду першої інстанції, з огляду на наступне.

Згідно зі статтею 8 Конституції України в Україні визнається і діє принцип верховенства права. Конституція України має найвищу юридичну силу.

В статті 129 Конституції України закріплені основні засади судочинства. Ці засади є конституційними гарантіями права на судовий захист.

Положеннями статті 2 ЦПК України передбачено, що завданням цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави.

Згідно з частиною 1 статті 4 ЦПК України кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів.

Відповідно до статті 5 ЦПК України, здійснюючи правосуддя, суд захищає права, свободи та інтереси фізичних осіб, права та інтереси юридичних осіб, державні та суспільні інтереси у спосіб, визначений законом або договором.

За своєю суттю зустрічний позов є матеріально-правовою вимогою відповідача до позивача, яка заявляється для сумісного розгляду з первісним позовом.

За приписами ч. 2 ст. 193 ЦПК України умовами прийняття зустрічного позову до спільного розгляду з первісним позовом є: взаємопов`язаність зустрічного позову з первісним, що виявляється у тому, що вони виникають з одних правовідносин; доцільність сумісного розгляду основного і зустрічного позовів, оскільки це дозволяє більш повно і об`єктивно дослідити обставини справи, встановити фактичні взаємовідносини сторін, виключити ухвалення взаємосуперечливих чи взаємовиключних судових рішень.

Як вбачається із ст. 193 ЦПК України, прийняття зустрічного позову до спільного розгляду з первісним не є обов`язком суду, що розглядає справу, а навпаки, відноситься до його дискреційних повноважень, при цьому, сам суд першої інстанції визначає взаємопов`язаність позовів (зокрема, виникнення із одних правовідносин, випадок коли задоволення зустрічного позову може виключити повністю або частково задоволення первісного позову, тощо), а, крім цього, додатково повинен визначитися із доцільністю такого спільного розгляду, що є оціночним поняттям у кожній окремій справі та оцінку цьому може дати виключно суд, що розглядає справу як суд першої інстанції.

Так, суд при вирішенні питання щодо прийняття до розгляду зустрічного позову повинен виходити з того, що наявність підстав, передбачених законом, як умови прийняття зустрічного позову, свідчать про наявність певного зв`язку між первісною і зустрічною вимогами. Відсутність такого зв`язку не виправдала б можливість спільного розгляду цих вимог в одному процесі.

Доцільним є сумісний розгляд первісного і зустрічного позову, якщо задоволення зустрічного позову може виключити повністю або частково задоволення первісного позову. Недоцільно розглядати первісний і зустрічний позови, якщо це затягне розгляд справи, істотно розширить предмет доказування, призведе до необхідності залучення нових учасників процесу.

Отже, цивільне процесуальне законодавство гарантує відповідачеві право на захист від пред`явленого позову, шляхом подання зустрічного позову.

Зустрічний позов дозволяє розглянути в одному процесі вимоги обох сторін, що дає можливість заощадити час і сприяє більш швидкому захисту їхніх прав та інтересів, а також запобігає можливості винесення суперечливих і взаємовиключних судових рішень у цивільній справі.

Таким чином, суд приймає зустрічний позов до спільного розгляду з первісним, якщо вони прямо взаємопов`язані між собою і спільний їх розгляд є доцільним.

За правилами пункту 3 частини 2 статті 49 ЦПК України відповідач має право подати зустрічний позов у строки, встановлені цим Кодексом.

Відповідно до частини 1 статті 193 ЦПК України відповідач має право пред`явити зустрічний позов у строк для подання відзиву.

Колегія суддів звертає увагу, що ОСОБА_1 звернувся до суду з позовом до ОСОБА_2 , треті особи: ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , відділ реєстрації місця проживання громадян виконавчого комітету Металургійної районної у місті Кривий Ріг ради про визначення часток в праві спільної сумісної власності та вселення в квартиру, а отже позовні вимоги ОСОБА_2 про встановлення порядку користування спірним житловим приміщенням (квартирою) є такими, що взаємопов`язані між собою. Об`єднання даних вимог в одному провадженні заощадить час і буде сприяти більш швидкому захисту прав та інтересів обох сторін, а тому колегія суддів вважає, що первісний та зустрічний позов взаємопов`язані, а їх спільний розгляд є доцільним.

Так, в силу ст.13 розділу І «Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод», кожен, чиї права та свободи, визнані в цій Конвенції, було порушено, має право на ефективний засіб юридичного захисту в національному органі, навіть якщо таке порушення було вчинене особами, які здійснювали свої офіційні повноваження.

Стаття 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод гарантує право на справедливий і публічний розгляд справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом, при визначенні цивільних прав і обов`язків особи чи при розгляді будь-якого кримінального обвинувачення, що пред`являється особі.

Ключовими принципами цієї статті є верховенство права та належне здійснення правосуддя. Ці принципи також є основоположними елементами права на справедливий суд.

Так, у справі Delcourt v. Belgium, Європейський суд з прав людини зазначив, що «у демократичному суспільстві у світлі розуміння Конвенції, право на справедливий суд посідає настільки значне місце, що обмежувальне тлумачення статті 6 не відповідало б меті та призначенню цього положення».

У справі Bellet у. France Європейський суд з прав людини зазначив, що «стаття 6 § 1 Конвенції містить гарантії справедливого судочинства, одним з аспектів яких є доступ до суду. Рівень доступу, наданий національним законодавством, має бути достатнім для забезпечення права особи на суд з огляду на принцип верховенства права в демократичному суспільстві. Для того, щоб доступ був ефективним, особа повинна мати чітку практичну можливість оскаржити дії. які становлять втручання у її права».

Як свідчить позиція Європейського суду з прав людини у багатьох справах, основною складовою права на суд є право доступу, в тому розумінні, що особі має бути забезпечена можливість звернутись до суду для вирішення певного питання, і що з боку держави не повинні чинитись правові чи практичні перешкоди для здійснення цього права.

Разом з тим, доступ до правосуддя в контексті пункту 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод та прецедентної практики Європейського суду з прав людини не може бути абсолютним і підлягає державному регулюванню й обмеженню. Кожна держава встановлює правила судової процедури, зокрема й процесуальні заборони й обмеження, зміст яких не допустити судовий процес у безладний рух. Доступ до правосуддя здійснюється шляхом точного, послідовного і неухильного дотримання процесуального алгоритму, що передбачений ЦПК. Процесуальні дії судді чітко врегульовані нормами ЦПК, які повинні правильно розумітися і застосовуватися, починаючи з моменту пред`явлення позову до суду.

Європейський суд з прав людини у справах «Осман проти Сполученого королівства» та «Креуз проти Польщі» роз`яснив, що реалізуючи пункт 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод щодо доступності правосуддя, держави-учасниці цієї Конвенції вправі встановлювати правила судової процедури, в тому числі й процесуальні заборони й обмеження, зміст яких полягає в запобіганні безладного руху у судовому процесі.

Таким чином, висновок суду першої інстанції про те, що хоча обидва позови взаємопов`язані, оскільки виникають з одних правовідносин, однак в силу специфіки предмету позову за зустрічним позовом, який вимагає проведення експертиз, їх спільний розгляд не є доцільним, колегія суддів вважає передчасним, оскільки, відповідно до ч.ч. 1, 3 ст. 13 ЦПК України, суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках. Учасник справи розпоряджається своїми правами щодо предмета спору на власний розсуд. Зокрема, для визначення порядку користування жилим приміщенням призначення експертизи не є обов`язковим, в силу ст. 105 ЦПК України.

Суд першої інстанції в оскаржуваній ухвалі зазначав, що надана в судовому засіданні зустрічна позовна заява подана поза межами процесуального строку, проте, як вбачається з матеріалів справи, відповідачка надала до суду першої інстанції зустрічну позовну заяву 06 червня 2022 року. Ухвалою Дзержинського районного суду міста Кривого Рогу Дніпропетровської області від 17 травня 2022 року поновлено відповідачу ОСОБА_2 строк для подання відзиву на позовну заяву. Встановлено відповідачці ОСОБА_2 строк для подання відзиву на позовну заяву, а саме 15 днів з моменту отримання даної ухвали. Відповідно до ст.193 ЦПК України, відповідач має право пред`явити зустрічний позов у строк для подання відзиву, отже, суд першої інстанції на вищезазначене належної уваги не звернув та дійшов помилково висновку про повернення без розгляду зустрічної позовної заяви представника ОСОБА_2 - адвоката Повалій Олени Василівни до ОСОБА_1 , треті особи: ОСОБА_3 , ОСОБА_4 про встановлення порядку користування житловим приміщенням (квартирою).

Таким чином, колегія суддів вважає, що доводи апеляційної скарги заслуговують на увагу, висновки суду не відповідають обставинам справи, ухвала суду першої інстанції постановлена з порушенням норм процесуального права і підлягає скасуванню з направленням справи до суду першої інстанції для вирішення питання відповідно до вимог ЦПК України, а саме згідно до ст.379 ЦПК України.

Керуючись ст.ст. 367, 368, 374, п. 4 ч. 1 ст. 379, ст. ст. 381-384 ЦПК України, суд, -

ПОСТАНОВИВ:

Апеляційну скаргу ОСОБА_2 , від імені та в інтересах якої діє адвокат Повалій Олена Василівна задовольнити.

Ухвалу Дзержинського районного суду міста Кривого Рогу Дніпропетровської області від 14 червня 2022 року скасувати та направити цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , треті особи: ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , відділ реєстрації місця проживання громадян Виконавчого комітету Металургійної районної у місті Кривий Ріг ради про визначення часток в праві спільної сумісної власності та вселення в квартиру, до суду першої інстанції для вирішення питання щодо зустрічної позовної заяви представника відповідачки ОСОБА_2 - адвоката Повалій Олени Василівни, до ОСОБА_1 , треті особи: ОСОБА_3 , ОСОБА_4 про встановлення порядку користування житловим приміщенням (квартирою),відповідно до вимог ЦПК України.

Постанова набирає законної сили з дня її прийняття та оскарженню в касаційному порядку не підлягає.

Повне судове рішення складено 27 липня 2022 року.

Головуючий:

Судді: