Справа №:755/5322/22
Провадження №: 2/755/4452/22
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"01" липня 2022 р. суддя Дніпровського районного суду м. Києва Слободянюк А.В., перевіривши ви конання вимог ст.ст. 175, 177 ЦПК України у цивільній справі за позовом ОСОБА_1 ( АДРЕСА_1 ) до ОСОБА_2 ( АДРЕСА_2 ) про стягнення грошової компенсації вартості частки квартири за правом спільної часткової власності, припинення права власності на частку квартири, -

В С Т А Н О В И В :

До Дніпровського районного суду м. Києва надійшла позовна заява ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про стягнення грошової компенсації вартості частки квартири за правом спільної часткової власності, припинення права власності на частку квартири.

Вивчивши зміст позовної заяви та додатків до неї приходжу до наступного.

Позовна заява віднесена до предметної, суб`єктної, інстанційної та територіальної юрисдикції Дніпровського районного суду м. Києва.

Підстав для залишення позовної заяви без руху, повернення позовної заяви, відмови в відкритті провадження у справі, відсутні.

Відповідно до ч. 2, п.1 ч.4, п.4 ч.6, ст. 19 ЦПК України цивільне судочинство здійснюється за правилами, передбаченими цим Кодексом, у порядку: 1) наказного провадження; 2) позовного провадження (загального або спрощеного); 3) окремого провадження. Спрощене позовне провадження призначене для розгляду: малозначних справ.

За вимог ч.ч 1, 2 ст. 277 Цивільного процесуального кодексу України питання про розгляд справи в порядку спрощеного позовного провадження суд вирішує в ухвалі про відкриття провадження у справі.

Таким чином, при вирішенні питання про розгляд справи в порядку спрощеного або загального позовного провадження, суддя враховує положення ч. ч. 3-4 ст. 274 ЦПК України, та з огляду на що вважає, що дана справа підпадає під ознаки малозначної справи та не віднесена до категорії справ, які підлягають розгляду лише за правилами загального позовного провадження.

Обставини справи, що згідно частини третьої статті 274 ЦПК України, мають значення для вирішення питання про можливість розгляду справи в порядку спрощеного провадження, також свідчать про наявність підстав для розгляду цієї справи в спрощеному порядку, тому суддя приходить до висновку, що справа підлягає розгляду в порядку спрощеного позовного провадження з викликом сторін, оскільки відповідно до положень ч. 6 ст. 19 ЦПК України даний спір є малозначним.

В той же час, як вбачається, разом з позовною заявою позивач подав клопотання про звільнення його від сплати судового збору за подання даного позову, посилаючись на положення ст. 8 Закону України «Про судовий збір».

Як зазначає заявник у своєму клопотанні, наразі він позбавлений можливості сплатити судовий збір за подання даного позову в розмірі та порядку, визначеному Законом України «Про судовий збір», оскільки має скрутне матеріальне становище. Зокрема, позивач вказує на те, що на даний час він не працює, є пенсіонером, всі його кошти витрачаються на лікування, а сума судового збору, яку він має сплатити за подання даної позовної заяви, є непомірною для нього та перевищує 5 відсотків його річного доходу за минулий рік, що є підставою, для звільнення його від сплати судового збору, на підставі ч. 2 ст. 8 Закону України «Про судовий збір».

Так, ст. 8 Закону України «Про судовий збір» визначає перелік підстав щодо розстрочення, відстрочення сплати судового збору, його зменшення та звільнення від сплати.

Зокрема, частиною першою цієї статті передбачено, що враховуючи майновий стан сторони, суд може своєю ухвалою за її клопотанням відстрочити або розстрочити сплату судового збору на певний строк, але не довше ніж до ухвалення судового рішення у справі за таких умов:

1) розмір судового збору перевищує 5 відсотків розміру річного доходу позивача - фізичної особи за попередній календарний рік; або

2) позивачами є:

а) військовослужбовці;

б) батьки, які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину-інваліда, якщо інший з батьків ухиляється від сплати аліментів;

в) одинокі матері (батьки), які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину-інваліда;

г) члени малозабезпеченої чи багатодітної сім`ї;

ґ) особа, яка діє в інтересах малолітніх чи неповнолітніх осіб та осіб, які визнані судом недієздатними чи дієздатність яких обмежена; або

3) предметом позову є захист соціальних, трудових, сімейних, житлових прав, відшкодування шкоди здоров`ю.

При цьому, суд може зменшити розмір судового збору або звільнити від його сплати на підставі, зазначеній у частині першій цієї статті (ч. 2 ст. 8 Закону України «Про судовий збір»).

Так, ч. 1 ст. 136 ЦПК України встановлено, що суд, враховуючи майновий стан сторони, може своєю ухвалою відстрочити або розстрочити сплату судового збору на визначений строк у порядку, передбаченому законом, але не більше як до ухвалення судового рішення у справі.

З підстав, зазначених у частині першій цієї статті, суд у порядку, передбаченому законом, може зменшити розмір належних до сплати судових витрат, пов`язаних з розглядом справи, або звільнити від їх сплати (ч. 3 ст. 136 ЦПК України).

При цьому, п. 29 Постанови Пленуму Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ № 10 від 17.10.2014 «Про застосування судами законодавства про судові витрати у цивільних справах», роз`яснено, що відповідно до ст. 8 Закону України «Про судовий збір» та ст. 82 ЦПК України (в ред. 2005 року) єдиною підставою для відстрочення або розстрочення сплати судового збору є врахування судом майнового стану сторони, тобто фізичної або юридичної особи. Клопотання про відстрочення або розстрочення сплати судового збору, зменшення його розміру або звільнення від його сплати може бути викладене в заяві чи скарзі, які подаються до суду, або окремим документом. Особа, яка заявляє відповідне клопотання, згідно зі статтею 10 ЦПК (в ред. 2005 року) повинна навести доводи і подати докази на підтвердження того, що її майновий стан перешкоджає сплаті нею судового збору у встановленому законодавством порядку і розмірі.

Частиною 1 ст. 81 ЦПК України встановлено, що кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом.

Разом з тим, у відповідності до ст. 4 Закону України «Про судовий збір», за подання позовної заяви майнового характеру фізичною особою сплачується судовий збір, який становить 1 відсоток ціни позову, але не менше 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб та не більше 5 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Так, враховуючи наведені положення закону щодо порядку сплати судового збору, ціну даного позову (381497,50 грн.), а також те, що відповідно до ст. 7 Закону України «Про державний бюджет на 2022 рік» прожитковий мінімум для працездатних осіб з 1 січня 2022 року становить 2481 грн., за заявлену у позовній заяві вимогу майнового характеру позивачу необхідно сплатити 3814,97 грн.

Водночас, як вбачається з довідки про доходи позивача за 2021 рік, його дохід за період з 01 січня 2021 року по 31 грудня 2021 рокускладає 29436,36 грн.

Тобто вбачається, що позивач отримує дохід, який не надає йому змогу оплатити судовий збір на загальних підставах, в розмірі та порядку, передбаченому положеннями закону, оскільки сума судових витрат, які йому необхідно сплатити за подання даного позову (3814,97 грн.) - перевищує 5 відсотків розміру річного доходу позивача за попередній календарний рік, які становлять 1471,82 грн.

Отже, з врахуванням норм ст. 136 ЦПК України та ст. 8 Закону України «Про судовий збір», в даному випадку, суд приходить до висновку про задоволення клопотання позивача та звільнення його від сплати судового збору за подання даної позовної заяви.

Крім того, вбачається, що разом з позовною заявою до суду надійшло клопотання позивача про витребування доказів у справі, в порядку ст. 84 ЦПК України. Зокрема позивач просить витребувати інформацію у Комунального підприємства Київської міської ради «Київське міське бюро технічної інвентаризації» та Київської міської організації «Військовий автоаматор».

Відповідно до положень п. 7 ч. 2 ст. 187 ЦПК України, про прийняття позовної заяви до розгляду та відкриття провадження у справі суд постановляє ухвалу, в якій зазначаються, зокрема, результат вирішення заяв і клопотань позивача, що надійшли разом із позовною заявою, якщо їх вирішення не потребує виклику сторін.

Згідно частини третьої статті 12 ЦПК України, кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим кодексом.

Сторони та інші учасники судового розгляду повинні подати докази у справі безпосередньо до суду разом із поданням відповідних заяв по суті. Порядок та строки подання доказів та копій доказів визначено статтею 83 ЦПК України.

Докази, не подані у встановлений законом або судом строк, до розгляду судом не приймаються, крім випадку, коли особа, яка їх подає, обґрунтувала неможливість їх подання у вказаний строк з причин, що не залежали від неї.

Копії доказів (крім речових доказів), що подаються до суду, заздалегідь надсилаються або надаються особою, яка їх подає, іншим учасникам справи. Суд не бере до уваги відповідні докази у разі відсутності підтвердження надсилання (надання) їх копій іншим учасникам справи, крім випадку, якщо такі докази є у відповідного учасника справи або обсяг доказів є надмірним, або вони подані до суду в електронній формі, або є публічно доступними.

Відповідно до вимог статті 95 ЦПК України та з урахуванням визначеного порядку розгляду справи, сторони повинні подати суду письмові докази, які містять дані про обставини, що мають значення для правильного вирішення спору, у копіях, засвідчених у порядку, встановленому діючим законодавством.

За змістом ч.ч. 1, 2, 3 ст. 84 ЦПК України, учасник справи, у разі неможливості самостійно надати докази, вправі подати клопотання про витребування доказів судом. Таке клопотання повинно бути подане в строк, зазначений у частинах другій та третій статті 83 цього Кодексу. У клопотанні повинно бути зазначено: 1) який доказ витребовується; 2) обставини, які може підтвердити цей доказ, або аргументи, які він може спростувати; 3) підстави, з яких випливає, що цей доказ має відповідна особа; 4) вжиті особою, яка подає клопотання, заходи для отримання цього доказу самостійно, докази вжиття таких заходів та (або) причини неможливості самостійного отримання цього доказу. У разі задоволення клопотання суд своєю ухвалою витребовує відповідні докази.

На виконання вимог наведеного законодавства до матеріалів позовної заяви позивачем були долучені запити до вказаних у клопотанні організацій, які виявились неефективними, зокрема листом КП КМР «Київське міське бюро технічної інвентаризації» від 18.04.2022 року № 062/14-3240 (И-2022) позивачу було відмовлено у витребуваній інформації, та відповідь на запит від Київської міської організації «Військовий автоаматор», як зазначає позивач, він взагалі не отримав.

Таким чином, вивчивши зміст заяви про витребування доказів, приходжу до висновку про необхідність її задоволення, оскільки позивачем самостійно вживались заходи щодо отримання доказів, а інформація, яка може міститись у документах сприятиме повному, всебічному та ефективному розгляду справи.

Керуючись ст. ст. 84, 136, 175, 177, 187, 261, 274-279, 353 ЦПК України, суддя,

П О С Т А Н О В И В:

Клопотання позивача ОСОБА_1 про звільнення від сплати судового збору - задовольнити.

Звільнити позивача ОСОБА_1 від сплати судового збору за подання позовної заяви ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про стягнення грошової компенсації вартості частки квартири за правом спільної часткової власності, припинення права власності на частку квартири.

Відкрити провадження у справі за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про стягнення грошової компенсації вартості частки квартири за правом спільної часткової власності, припинення права власності на частку квартири.

Розгляд справи проводити за правилами спрощеного провадження, з повідомленням сторін.

Призначити судове засідання з повідомлення учасників справи в приміщенні Дніпровського районного суду м. Києва (м. Київ, вул. Сергієнка, 3, каб. 5) на 26 липня 2022 року на 10 год. 00 хв.

Відповідач не пізніше п`яти днів з дня отримання копії ухвали про відкриття провадження у справі, має право подати заяву із запереченнями щодо розгляду справи в порядку спрощеного позовного провадження. У разі неподання у встановлений судом строк яких, відповідач має право ініціювати перехід до розгляду справи за правилами загального позовного провадження лише у випадку, якщо доведе, що пропустив строк з поважних причин.

Не пізніше п`ятнадцяти днів з дня отримання копії ухвали про відкриття провадження, копії позовної заяви та додатків до неї, відповідач має право надіслати суду відзив на позовну заяву, який повинен відповідати вимогам ст. 178 ЦПК України, і всі письмові та електронні докази (які можливо доставити до суду), висновки експертів і заяви свідків, що підтверджують заперечення проти позову. Відповідно до вимог ч. 4 ст. 178 ЦПК України, одночасно з надісланням (наданням) відзиву до суду, копія відзиву та доданих до нього документів відповідач зобов`язаний надіслати іншим учасникам справи. У разі ненадання відповідачем відзиву у встановлений судом строк без поважних причин суд вирішує справу за наявними матеріалами (ч. 8 ст. 178 ЦПК України).

Відповідач має право пред`явити зустрічний позов у строк для подання відзиву.

Встановити позивачу п`ятиденний строк з дня отримання відзиву для подання відповіді на відзив, яка має відповідати вимогам частини третьої - п`ятої ст. 178 Цивільного процесуального кодексу України, в якій позивач викладає свої пояснення, міркування і аргументи щодо наведених відповідачем у відзиві заперечень і мотиви їх визнання або відхилення.

Встановити відповідачу п`ятиденний строк з дня отримання відповіді на відзив для подання заперечення, яке має відповідати вимогам частини третьої - п`ятої ст.178 ЦПК України, в якому відповідач викладає свої пояснення, міркування і аргументи щодо наведених позивачем у відповіді на відзив пояснень, міркувань і аргументів і мотиви їх визнання або відхилення.

Роз`яснити учасникам справи, що подання заяв по суті справи (позовна заява; відзив на позовну заяву (відзив); відповідь на відзив; заперечення) є їхнім правом. У разі ненадання учасником розгляду заяви по суті справи у встановлений судом або законом строк без поважних причин, суд вирішує справу за наявними матеріалами.

Клопотання позивача ОСОБА_1 про витребування доказів - задовольнити.

Витребувати у Комунального підприємства Київської міської ради «Київське міське бюро технічної інвентаризації» (вул. Трьохсвятительська, 4-В, м. Київ, 01001) інформацію про власника квартири АДРЕСА_3 .

Витребувати у Київської міської організації «Військовий автоаматор» (вул. Пухівська, 2, м. Київ, 02225) інформацію про членство Твердохлібова Романа Авксентійовича в Київській міській організації «Військовий автоаматор» щодо права користування гаражним боксом № НОМЕР_1 (колишній №59) ряд 7.

Інформацію по справі можна отримати на офіційному веб-порталі судової влади України в мережі інтернет http://court.gov.ua/sud2604.

Оскарження ухвали суду, окремо від рішення суду не допускається.

Заперечення на ухвали, що не підлягають оскарженню окремо від рішення суду, включаються до апеляційної скарги на рішення суду.

Апеляційна скарга не приймається до розгляду і повертається судом апеляційної інстанції, якщо скаргу подано на ухвалу, що не підлягає оскарженню окремо від рішення суду.

Суддя А.В. Слободянюк