УХВАЛА

21 липня 2022 року

м. Київ

справа № 308/8629/19

провадження № 61-6019ск22

Верховний Суд у складі судді Касаційного цивільного суду Червинської М. Є. розглянув касаційну скаргу Товариства з обмеженою відповідальністю «Кредитні ініціативи», подану адвокатом Дорош Іриною Іванівною, на рішення Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області від 23 листопада 2020 року та постанову Закарпатського апеляційного суду від 24 лютого 2022 року в справі за позовом ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , ОСОБА_3 до Державного реєстратора Велятинської сільської ради Горщар Михайла Васильовича, Товариства з обмеженою відповідальністю «Кредитні ініціативи», ОСОБА_4 про скасування рішення державного реєстратора про державну реєстрацію права власності, поновлення права власності та витребування майна,

ВСТАНОВИВ:

У липні 2019 року ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , ОСОБА_3 звернулись до суду з вищевказаним позовом.

Рішенням Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області від 23 листопада 2020 року, яке залишено без змін постановоюЗакарпатського апеляційного суду від 24 лютого 2022 року, позов ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , ОСОБА_3 задоволено.

Скасовано рішення державного реєстратора Велятинської сільської ради Хустського району Закарпатської області Горщар М. В. за індексним номером 47061399 від 27травня 2019 року про реєстрацію за ТОВ «Кредитні ініціативи» права власності на житлову квартиру в АДРЕСА_1 , реєстраційний номер об`єкта нерухомого майна № 101.

Поновлено у Державному реєстрі речових прав на нерухоме майно право власності на нерухоме майно, об`єкт житлової нерухомості - квартиру в АДРЕСА_1 за ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , реєстраційний номер нерухомого майна 101, яке до 27 травня 2019 року було зареєстровано на підставі Свідоцтва про право власності на житло, виданого виконавчим комітетом Ужгородської міської ради, РПВП 23072831.

Витребувано із володіння ОСОБА_4 на користь ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , ОСОБА_3 об`єкт житлової нерухомості - квартиру в АДРЕСА_1 .

Вирішено питання розподілу судових витрат.

У червні 2022 року ТОВ «Кредитні ініціативи», через свого адвоката

Дорош І. І., звернулося засобами поштового зв`язку до Верховного Суду із касаційною скаргою на рішення Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області від 23 листопада 2020 року та постанову Закарпатського апеляційного суду від 24 лютого 2022 року.

У касаційній скарзі заявник просить поновити пропущений ним строк на касаційне оскарження судових рішень, посилаючись на те, що оскаржену постанову ним отримано 31 травня 2022 року, що підтверджується копією клопотання про видачу копії судового рішення з відповідною розпискою про отримання.

Згідно з частиною третьою статті 3 ЦПК України провадження в цивільних справах здійснюється відповідно до законів, чинних на час вчинення окремих процесуальних дій, розгляду і вирішення справи.

Згідно з частиною другою статті 390 ЦПК України учасник справи, якому повне судове рішення не було вручено у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на касаційне оскарження, якщо касаційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому такого судового рішення.

Строк на касаційне оскарження може бути також поновлений в разі пропуску з інших поважних причин, крім випадків, зазначених у частині третій статті 394 цього Кодексу.(частина третя статті 390 ЦПК України).

Зважаючи на те, що строк на касаційне оскарження судового рішення заявником пропущено з поважних причин, такий строк підлягає поновленню.

Проте, у порушення вимог пункту 3 частини четвертої статті 392 ЦПК України до касаційної скарги не додано документ, що підтверджує сплату судового збору.

Частина третя статті 6 Закону України «Про судовий збір» передбачає, що за подання позовної заяви, що має одночасно майновий і немайновий характер, судовий збір сплачується за ставками, встановленими для позовних заяв майнового та немайнового характеру.

Згідно з частиною сьомою статті 6 Закону України «Про судовий збір» у разі, коли позов немайнового характеру подається одночасно кількома позивачами до одного або кількох відповідачів, судовий збір сплачується кожним позивачем окремим платіжним документом у розмірах, установлених статтею 4 цього Закону за подання позову немайнового характеру. У разі коли позов немайнового характеру подається одночасно кількома позивачами до одного або кількох відповідачів, судовий збір сплачується кожним позивачем окремим платіжним документом у розмірах, установлених статтею 4 цього Закону за подання позову немайнового характеру.

Підпунктом 2 пункту 1 частини другої статті 4 Закону України «Про судовий збір» визначено, що за подання до суду позовної заяви немайнового характеру, яка подана фізичною особою, справляється судовий збір у розмірі 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Відповідно до пункту 2 частини 1 статті 176 ЦПК України, ціна позову визначається у позовах про визнання права власності на майно або його витребування - вартістю майна.

Відповідно до пункту 1 частини другої статті 4 Закону України «Про судовий збір» за подання до суду фізичною особою позовної заяви майнового характеру сплачується судовий збір у розмірі 1 відсотку ціни позову,

але не менше 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб

та не більше 5 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Законом України «Про Державний бюджет України на 2019 рік» з 01 січня 2019 року встановлено прожитковий мінімум для працездатних осіб у розмірі 1 921,00 грн.

Відповідно до підпункту 7 пункту 1 частини другої статті 4 Закону України «Про судовий збір» за подання касаційної скарги на рішення суду, заяви про приєднання до касаційної скарги на рішення суду судовий збір підлягає сплаті в розмірі 200 відсотків ставки, що підлягала сплаті при поданні позовної заяви, іншої заяви і скарги в розмірі оспорюванної суми.

Позов у даній справі містить вимогу немайнового характеру (скасування рішення державного реєстратора про державну реєстрацію права власності, та поновлення права власності) та вимогу майнового характеру (витребування майна).

Враховуючи те, що позивачі звернулися до суду першої інстанції у липні 2019 року, то заявник за подання касаційної скарги в частині немайнової вимоги має сплатити судовий збір у розмірі 4 610,40 грн (((1 921,00 грн х 0,4) х 3) х 200 %).

Аналіз скарги та доданих до неї матеріалів не дозволяє встановити ціну позову в частині майнової вимоги, оскільки неможливо встановити вартості об`єкту житлової нерухомості - квартири в АДРЕСА_1 , про витребування якої просять позивачі у позові.

Як наслідок, заявнику необхідно самостійно визначити розмір судового збору за подання касаційної скарги в частині позовної вимоги майнового характеру, підтвердивши його розмір належними доказами (зокрема, позовна заява з визначеною ціною позову станом на день їх подання, експертний висновок) та сплатити його у розмірі 200 % ставки, що підлягала сплаті при поданні позовної заяви з урахуванням вартості спірної квартири.

Судовий збір за подання касаційної скарги до Касаційного цивільного суду

у складі Верховного Суду має бути перераховано або внесено до ГУК у м. Києві/Печерс. р-н/22030102, код отримувача (код за ЄДРПОУ): 37993783, банк отримувача: Казначейство України (ЕАП), рахунок отримувача: UA0026007, ККДБ: 22030102, найменування платежу: «Судовий збір (Верховний Суд, 055)».

Порядок сплати судового збору визначено статтею 6 Закону України

«Про судовий збір». На підтвердження сплати судового збору необхідно суду надати документ, що підтверджує його сплату.

Відповідно до вимог частини другої статті 393 ЦПК України у разі, якщо касаційна скарга оформлена з порушенням вимог, встановлених статтею 392 цього Кодексу, застосовуються положення статті 185 цього Кодексу, про що суддею постановляється відповідна ухвала.

Ураховуючи наведене, касаційну скаргу слід залишити без руху та надати заявнику строк для усунення її недоліків.

Керуючись статтями 185, 390, 392, 393 ЦПК України,

УХВАЛИВ:

Клопотання Товариства з обмеженою відповідальністю «Кредитні ініціативи», подане адвокатом Дорош Іриною Іванівною, про поновлення строку на касаційне оскарження задовольнити.

Поновити Товариству з обмеженою відповідальністю «Кредитні ініціативи» строк на касаційне оскарження рішення Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області від 23 листопада 2020 року та постанови Закарпатського апеляційного суду від 24 лютого 2022 року.

Касаційну скаргу Товариства з обмеженою відповідальністю «Кредитні ініціативи», подану адвокатом Дорош Іриною Іванівною, на рішення Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області від 23 листопада 2020 року та постанову Закарпатського апеляційного суду від 24 лютого 2022 року залишити без руху.

Надати для усунення зазначених вище недоліків строк - десять днів з дня вручення цієї ухвали.

У разі невиконання у встановлений строк вимог цієї ухвали касаційна скарга буде повернута заявникові.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя М. Є. Червинська