Справа № 455/773/22
Провадження № 2/455/476/2022
УХВАЛА

21 липня 2022 року м.Старий Самбір

Суддя Старосамбірського районного суду міста Львівської області Клімченко М.І., розглянувши матеріали позовної заяви ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу та визначення місця проживання дітей,

ВСТАНОВИВ:

ОСОБА_1 звернувся до суду з позовом до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу та визначення місця проживання дітей.

Перевіривши матеріали даної позовної заяви, вважаю таку слід залишити без руху з наступних підстав.

За приписами частини 1 статті 4 ЦПК України кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутись до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів.

Позовна заява за формою та змістом повинна відповідати вимогам, викладеним у статті 175 ЦПК України, а також вимогам статті 177 цього Кодексу.

При вирішенні питання про відкриття провадження у справі встановлено, що позовна заява не відповідає вимогам статей 175, 177 ЦПК України.

Частиною четвертою статті 177 ЦПК України визначено, що до позовної заяви додаються документи, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, що підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Відповідно до частини 1 статті 4 Закону України «Про судовий збір», судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.

Відповідно до положень частини 2 статті 4 Закону України «Про судовий збір», судовий збір подання до суду позовної заяви немайнового характеру справляється з фізичної особи у розмірі 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Станом на 01.01.2022 розмір прожиткового мінімуму для працездатних осіб становить 2481,00 грн., тобто при зверненні фізичної особи до суду з позовом, у якому заявлено вимогу немайнового характеру, позивач повинен сплатити судовий збір у сумі 992,40 грн.

Згідно положень частини першої статті 9 Закону України «Про судовий збір» судовий збір сплачується за місцем розгляду справи та зараховується до спеціального фонду Державного бюджету України.

Відповідно до частини 3 статті 6 Закону України «Про судовий збір» за подання позовної заяви, що має одночасно майновий і немайновий характер, судовий збір сплачується за ставками, встановленими для позовних заяв майнового та немайнового характеру. У разі коли в позовній заяві об`єднано дві і більше вимог немайнового характеру, судовий збір сплачується за кожну вимогу немайнового характеру.

Пленум Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ у постанові № 10 «Про застосування судами законодавства про судові витрати у цивільних справах» від 17.10.2014 роз`яснив, що якщо в позовній заяві об`єднано дві або більше самостійних вимог немайнового характеру, пов`язані між собою, судовий збір сплачується окремо з кожної із таких вимог (або загальною сумою).

З позовної заяви вбачається, що позивачем заявлено дві вимоги немайнового характеру: про розірвання шлюбу та про визначення місця проживання дітей. Тобто, позивачу необхідно сплатити судовий збір за дві позовні вимоги немайнового характеру окремо.

Водночас, до матеріалів справи долучено квитанцію №34 від 28.06.2022 про сплату судового збору за одну позовну вимогу у розмірі 992 грн. 40 коп., тому доплаті підлягає судовий збір за другу позовну вимогу у розмірі 992 грн. 40 коп.

Крім того, відповідно до статті 175 ЦПК України позовна заява, зокрема, повинна містити: зміст позовних вимог: спосіб (способи) захисту прав або інтересів, передбачений законом чи договором, або інший спосіб (способи) захисту прав та інтересів, який не суперечить закону і який позивач просить суд визначити у рішенні; виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги; зазначення доказів, що підтверджують вказані обставини.

Частинами 4 та 5 статті 19 Сімейного кодексу України передбачено, що при розгляді судом спорів щодо участі одного з батьків у вихованні дитини, місця проживання дитини, виселення дитини, зняття дитини з реєстрації місця проживання, визнання дитини такою, що втратила право користування житловим приміщенням, позбавлення та поновлення батьківських прав, побачення з дитиною матері, батька, які позбавлені батьківських прав, відібрання дитини від особи, яка тримає її у себе не на підставі закону або рішення суду, управління батьками майном дитини, скасування усиновлення та визнання його недійсним обов`язковою є участь органу опіки та піклування, представленого належною юридичною особою. Орган опіки та піклування подає суду письмовий висновок щодо розв`язання спору на підставі відомостей, одержаних у результаті обстеження умов проживання дитини, батьків, інших осіб, які бажають проживати з дитиною, брати участь у її вихованні, а також на підставі інших документів, які стосуються справи.

Згідно частини 1 статті 161 Сімейного кодексу України якщо мати та батько, які проживають окремо, не дійшли згоди щодо того, з ким із них буде проживати малолітня дитина, спір між ними може вирішуватися органом опіки та піклування або судом.

Проте, у позовній заяві не зазначено чи звертався позивач до органу опіки та піклування, чи наявний висновок органу опіки та піклування про визначення місця проживання дітей з позивачем, відсутні посилання на будь-які докази, що дітям створені належні побутові умови для проживання.

Позивач не виклав обставини про те, що місце проживання дітей не встановлено за згодою подружжя, у позові тільки просить визначити місце проживання дітей з ним.

У постанові Верховного Суду від 15 січня 2020 року у справі №200/952/18 вказано, що під час вирішення питання про визначення місця проживання дитини участь органу опіки та піклування є обов`язковою, а позивач до заяви про визначення місця проживання дитини повинен надати висновок органу опіки та піклування про доцільність проживання дитини з одним із батьків, характеристики з місця проживання, роботи, місця навчання дитини (гуртків), медичні довідки (суд обов`язково враховує стан здоров`я і батьків, і дитини), довідки про доходи (інші документи, які підтверджують матеріальне становище заявника), акти обстеження житлово-побутових умов, документи, що підтверджують право власності на житло.

За умови звернення до суду з позовною заявою, сторонами у справі є позивач та відповідач. Крім того, у справі можуть брати участь треті особи з самостійними вимогами на предмет спору або без таких.

З позову вбачається, що ОСОБА_1 звернувся до суду з позовною заявою до ОСОБА_2 , а, оскільки, участь органу опіки та піклування, представленого належною юридичною особою, при розгляді судом спорів щодо, зокрема, визначення місця проживання дитини, є обов`язковою, позивачу необхідно уточнити склад осіб, які беруть участь у справі.

Таким чином, судом встановлено, що позовна заява не відповідає вимогам статей 175, 177 ЦПК України, оскільки: позивачем не сплачено судовий збір за другу позовну вимогу у розмірі 992 грн. 40 коп.; у позовній заяві не вирішено питання про залучення органу опіки та піклування та, у разі такого, надання відповідно копії позовної заяви з додатками для вказаного учасника справи.

Згідно статті 185 ЦПК України, суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175 і 177 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху. В ухвалі про залишення заяви без руху зазначаються недоліки заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення заяви без руху.

Враховуючи викладене, даний позов підлягає залишенню без руху з наданням позивачу строку для усунення вказаних вище недоліків.

Керуючись статтями 175, 177, 185 ЦПК України, суддя

ПОСТАНОВИВ:

Позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу та визначення місця проживання дітей - залишити без руху.

Призначити позивачу строк для усунення вказаних недоліків протягом десяти днів з дня отримання даної ухвали.

Роз`яснити позивачу, що у випадку не усунення вказаних недоліків в зазначений строк, позов буде вважатися не поданим та повернутий позивачу.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя М.І. Клімченко