ДАРНИЦЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД М.КИЄВА
провадження № 2/753/3014/22
Р І Ш Е Н Н Я

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"23" червня 2022 р. Дарницький районний суд міста Києва у складі головуючого судді Якусика О.В., за участю секретаря судового засідання Херенкової К.К., представника позивача - адвоката Проходи Ю.Л., розглянувши в порядку спрощеного позовного провадження цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу,

ВСТАНОВИВ:

У серпні 2021 року адвокат Прохода Ю.Л., яка представляє інтереси ОСОБА_1 , звернулася до Дарницького районного суду міста Києва з позовом до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу.

В обґрунтування позовних вимог позивач посилається на те, що спільне життя сторін не склалося через відсутність порозуміння, спільних інтересів та поглядів на життя, що в кінцевому результаті призвело до фактичного припинення між ними шлюбних відносин. Зазначає, що сторони не проживають однією сім`єю, живуть в різних містах та країнах, спільного господарства не ведуть, почуття взаємної любові втрачено назавжди, тому подальшого сенсу підтримувати такі сімейні відносини немає.

Згідно із протоколом автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 28 серпня 2021 року позовну заяву було передано для розгляду судді Якусику О.В.

Ухвалою Дарницького районного суду м. Києва від 30 вересня 2021 року позов ОСОБА_1 залишено без руху для усунення недоліків, а саме: сплати судового збору у розмірі 908 гривень.

12 листопада 2021 року до суду надійшла заява позивача про усунення недоліків.

Ухвалою суду від 15 листопада 2021 року позовну заяву прийнято до розгляду та відкрито провадження у справі № 753/17324/21, розгляд справи призначено судом в порядку спрощеного позовного провадження з викликом сторін на 17 січня 2022 року.

У судовому засіданні 17 січня 2022 року розгляд справи відкладено на 3 лютого 2022 року у зв`язку із неявкою сторін.

У судовому засіданні 3 лютого 2021 року представник відповідача подала клопотання про надання терміну на примирення 6 місяців, зазначила, що відповідач має намір шлюб зберегти.

3 лютого 2021 року судове засідання відкладено на 25 лютого 2022 року, для надання представнику позивача можливості надати свої пояснення щодо клопотання про надання терміну на примирення.

25 лютого 2022 року відкладено розгляд справи у зв`язку із введенням воєнного стану в Україні згідно з Указом Президента України «Про введення воєнного стану в Україні» від 24 лютого 2022 року № 64/2022 та пошкодженням адміністративної будівлі Дарницького районного суду м. Києва внаслідок проведення бойових дій під час військової агресії Російської Федерації проти держави Україна до моменту відновлення безпечних умов перебування у приміщенні суду, з метою збереження життя та здоров`я працівників суду та учасників судових справ.

Розгляд справи призначено на 31 травня 2022 року.

31 травня 2022 року до суду від представника позивача надійшли письмові пояснення щодо клопотання про надання строку на примирення і зупинення провадження у справі, в яких вона просить відмовити в задоволенні даного клопотання, оскільки з часу подання відповідачем клопотання вже пройшло три місяці, а наміри позивача про розірвання шлюбу не змінилися, оскільки він фактично вже створив сім`ю з іншою жінкою за місцем свого постійного проживання.

Від відповідача ОСОБА_2 на електрону адресу надійшла заява про відкладення судового засідання на час дії воєнного стану в Україні, оскільки вона та її представник знаходяться за межами країни.

Розгляд справи призначено на 23 червня 2022 року.

22 червня 2022 року від відповідача та її представника до суду надійшли заяви про відкладення розгляду справи.

У судовому засіданні 23 червня 2022 року представник позивача позовні вимоги просила задовольнити.

Відповідач, повідомлена про розгляд справи у встановленому законом порядку, у судове засідання 23 червня 2022 року не з`явилася.

Судом, враховано, що в силу вимог ч. 1 ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, кожен при вирішенні судом питання щодо його цивільних прав та обов`язків має право на судовий розгляд упродовж розумного строку.

Обов`язок швидкого здійснення правосуддя покладається, в першу чергу, на відповідні державні судові органи. Розумність тривалості судового провадження оцінюється в залежності від обставин справи та з огляду на складність справи, поведінки сторін, предмету спору. Нездатність суду ефективно протидіяти недобросовісно створюваним учасниками справи перепонам для руху справи є порушенням ч. 1 ст. 6 даної Конвенції (§ 66 69 рішення Європейського суду з прав людини від 08.11.2005р. у справі «Смірнова проти України»).

Всі ці обставини судам слід враховувати при розгляді кожної справи, оскільки перевищення розумних строків розгляду справ становить порушення прав, гарантованих пунктом 1 статті 6 Конвенції про захист прав і основних свобод людини.

Суд, заслухавши пояснення учасників справи, дослідивши матеріали справи, вважає встановленими наступні обставини та відповідні їм правовідносини.

Судом встановлено, що сторони перебувають в шлюбі, який зареєстровано 2 березня 2019 року Печерським районним у місті Києві відділом державної реєстрації актів цивільного стану Головного територіального управління юстиції у місті Києві, актовий запис № 410.

Спільних дітей у сторін немає.

Як зазначає позивач, протягом останніх років сімейне життя між подружжям поступово погіршувалося, що призвело до фактичного припинення шлюбних відносин, позивач не проживає разом з відповідачем, кожен з подружжя має особисте життя, незалежне один від одного. Вказує, що примирення та збереження шлюбу між сторонами неможливе і перебування у шлюбі суперечить її інтересам.

Відповідно до ч. 1 ст. 51 Конституції України шлюб ґрунтується на вільній згоді жінки і чоловіка. Кожен із подружжя має рівні права і обов`язки у шлюбі та сім`ї.

Згідно із статтями 21, 24 СК України шлюбом є сімейний союз жінки та чоловіка, зареєстрований у державному органі реєстрації актів цивільного стану. Шлюб ґрунтується на вільній згоді жінки та чоловіка. Примушування жінки та чоловіка до шлюбу не допускається.

Статтею 5 Протоколу № 7 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод встановлено, що кожен із подружжя у відносинах між собою і в їхніх відносинах зі своїми дітьми користується рівними правами та обов`язками цивільного характеру, що виникають зі вступу в шлюб, перебування в шлюбі та у випадку його розірвання.

Як передбачено частиною 1 статті 110 Сімейного кодексу України позов про розірвання шлюбу може бути пред`явлений одним із подружжя.

За приписом частини 2 статті 112 цього Кодексу суд постановляє рішення про розірвання шлюбу, якщо буде встановлено, що подальше спільне життя подружжя і збереження шлюбу суперечило б інтересам одного з них, інтересам спільної дитини, що мають істотне значення.

Згідно із ст.111 СК України, суд вживає заходів щодо примирення подружжя, якщо це не суперечить моральним засадам суспільства.

Системний аналіз норм СК України вказує на те, що шлюб може бути розірвано в судовому порядку лише за умови, якщо встановлено, що подальше спільне життя подружжя, збереження шлюбу суперечитиме інтересам одного з них чи інтересам їх дітей. З цією метою суди повинні уникати формалізму при вирішенні позовів про розірвання шлюбу, повно та всебічно з`ясовувати фактичні взаємини подружжя, дійсні причини позову про розірвання шлюбу, враховувати наявність малолітньої дитини, дитини-інваліда та інші обставини життя подружжя, забезпечувати участь у судовому засіданні, як правило, обох сторін, вживати заходів до примирення подружжя.

Отже, надання додаткового строку для примирення є виключно правом суду, а не його обов`язком. Такого висновку дійшов Верховний Суд у постанові від 30.05.2019 у справі №442/6319/16-ц.

Розглянувши подане відповідачем клопотання про надання строку для примирення, суд дійшов висновку про відсутність підстав для надання такого строку, оскільки з матеріалів справи вбачається наявність обставин, як свідчать про неможливість примирення сторін. Крім цього, від моменту подання відповідачем вказаного клопотання пройшов строк, що становить майже 5 місяців і відомостей, що сторони за вказаний строк вжили заходів до примирення чи досягли спільного рішення про можливість такого примирення відповідачем не надано.

Перешкод для розірвання шлюбу, визначених частиною 2 статті 110 Сімейного кодексу України, судом не встановлено.

Беручи до уваги викладене, врахувавши пояснення сторін, суд дійшов висновку, що примирення сторін неможливе, подальше спільне життя подружжя і збереження шлюбу буде суперечити інтересам позивача, заява про розірвання шлюбу відповідає дійсній волі позивача.

Згідно з частиною 2 статті 114 Сімейного кодексу України у разі розірвання шлюбу судом, шлюб припиняється у день набрання чинності рішенням суду про розірвання шлюбу.

Документом, що засвідчує факт розірвання шлюбу судом, є рішення суду про розірвання шлюбу, яке набрало законної сили (абзац 2 частини 3 статті 115 Сімейного кодексу України).

Судові витрати відповідно до ст. 141 Цивільного процесуального кодексу України покладаються на відповідача.

Керуючись статтями 4, 10, 12-13, 76-80, 133, 141, 263-265, 268, 354, 355 ЦПК України, суд

ВИРІШИВ:

Позов ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу задовольнити.

Розірвати шлюб між ОСОБА_1 та ОСОБА_2 , який зареєстрований 2 березня 2019 року Печерським районним у місті Києві відділом державної реєстрації актів цивільного стану Головного територіального управління юстиції у місті Києві, актовий запис № 410.

Стягнути з ОСОБА_2 на користь ОСОБА_1 908 (дев`ятсот вісім) гривень судового збору за подання позовної заяви.

Позивач: ОСОБА_1 ( ІНФОРМАЦІЯ_1 ; АДРЕСА_1 ; РНОКПП -відсуній);

Відповідач: ОСОБА_2 ( ІНФОРМАЦІЯ_2 , зареєстрована: АДРЕСА_2 ).

Рішення суду може бути оскаржене до Київського апеляційного суду шляхом подання апеляційної скарги протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Повне рішення складено 20 липня 2022 року.

Суддя О.В. Якусик