Провадження № 2/761/7770/2022
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

18 липня 2022 року Шевченківський районний суд м. Києва у складі:

головуючого судді: Аббасової Н.В.,

за участю секретаря: Шалівського В.О.,

відповідача: ОСОБА_1 ,

представника відповідача: ОСОБА_4,

представника третьої особи: Прохорова І.Р.,

розглядаючи у підготовчому судовому засіданні в приміщенні суду цивільну справу за позовом ОСОБА_2 ( АДРЕСА_2 ) до ОСОБА_1 ( АДРЕСА_2 ), третя особа: товариство з обмеженою відповідальністю «КЕЙ-КОЛЕКТ», про визнання права власності та витребування майна з чужого володіння

В С Т А Н О В И В :

У вересні 2020 року позивач звернулася до Оболонського районного суду м. Києва з даним позовом.

Ухвалою Оболонського районного суду м. Києва від 30 вересня 2021 року вказану справу було направлено до Київського апеляційного суду для визначення підсудності.

Ухвалою Київського апеляційного суду від 24 січня 2022 року визначено підсудність у даній справі Шевченківському районному суду м. Києва.

Ухвалою Шевченківського районного суду м. Києва від 08.02.2022 відкрито провадження у цивільній справі за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_1 , третя особа: товариство з обмеженою відповідальністю «КЕЙ-КОЛЕКТ», про визнання права власності та витребування майна з чужого володіннята призначено підготовче судове засідання.

Як вбачається із матеріалів справи, надісланих до суду, позивачем було подано до Оболонського районного суду м. Києва заяву про зміну підстав позову, яка була прийнята судом до розгляду, про що свідчить протокол судового засідання від 29.07.2021.

10.09.2021 на адресу Оболонського районного суду надійшла заява позивача про зміну предмету позову.

Як вбачається із матеріалів справи, вказана заява не була розглянута Оболонським районним судом міста Києва, та її розгляд було відкладено.

У подальшому, на виконання ухвали Київського апеляційного суду від 24.01.2022 дану цивільну справу направлено для розгляду до Шевченківського районного суду м. Києва.

В силу приписів ч. 12 ст. 33 ЦПК України у разі зміни складу суду на стадії підготовчого провадження розгляд справи починається спочатку, за винятком випадків, передбачених цим Кодексом.

У разі зміни складу суду на стадії розгляду справи по суті суд повторно розпочинає розгляд справи по суті, крім випадку, коли суд ухвалить рішення про повторне проведення підготовчого провадження.

Як зазначено вище, ухвалою Шевченківського районного суду м. Києва від 08.02.2022 відкрито провадження у даній цивільній справі та призначено підготовче судове засідання.

У підготовче судове засідання позивач не з`явився, надіславши на адресу суду заяву про розгляд справи у його відсутності.

Відповідач, представник відповідача та представник третьої особи заперечили проти прийняття до розгляду заяви про зміну предмету позову, яка не була розглянута Оболонським районним судом м. Києва, зокрема, відповідачем та представником відповідача надано письмові заперечення.

Суд, дослідивши заяву, вислухавши думку відповідача, її представника та представника третьої особи, приходить до наступного висновку.

Основним принципом цивільного судочинства є принцип диспозитивності, який полягає у тому, що зацікавлена особа вільно розпоряджається своїми матеріальними та процесуальними правами, а відтак позивач на власний розсуд визначає особу, до якої пред`являє вимоги.

Завданням цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави (ст. 2 ЦПК України).

Із змісту частин 2, 3 статті 49 ЦПК України вбачається, що позивач вправі збільшити або зменшити розмір позовних вимог до закінчення підготовчого засідання або до початку першого судового засідання, якщо справа розглядається в порядку спрощеного позовного провадження. До закінчення підготовчого засідання позивач має право змінити предмет або підстави позову шляхом подання письмової заяви. У справі, що розглядається за правилами спрощеного позовного провадження, зміна предмета або підстав позову допускається не пізніше ніж за п`ять днів до початку першого судового засідання у справі.

Під збільшенням або зменшенням розміру позовних вимог слід розуміти відповідно збільшення або зменшення кількісних показників за тією ж самою вимогою, яку було заявлено в позовній заяві.

Збільшено (чи зменшено) може бути лише розмір попередньо поданих вимог майнового характеру, відповідно заявленої ціни позову.

Крім того, загальні положення ЦПК України вказують, що підстава позову це фактичні обставини, на яких ґрунтується вимога позивача. Зміна підстав позову це зміна обставин, на яких ґрунтується вимога позивача.

Зміна предмета позову означає зміну вимоги, з якою позивач звернувся до відповідача.

Предмет позову це частина позову, яка становить матеріально-правову вимогу позивача до відповідача, щодо якої суд повинен ухвалити рішення. Ця вимога повинна мати правовий характер, тобто бути врегульованою нормами матеріального права, а також підпадати під цивільну юрисдикцію.

Підстава позову це частина позову, яка відображає обставини, якими позивач обґрунтовує свої вимоги і докази, що підтверджують кожну обставину, а також наявність підстав для звільнення від доказування.

Так, згідно із постановою Верховного Суду у справі № 922/404/19 від 09.07.2020 року, зроблено висновок: «позовом є звернення до суду з вимогою про захист своїх прав та інтересів, який складається із двох елементів: предмета і підстави позову. При цьому під предметом позову розуміється певна матеріально-правова вимога позивача до відповідача, стосовно якої позивач просить прийняти судове рішення. Підставу позову становлять обставини, якими позивач обґрунтовує свої вимоги щодо захисту права та охоронюваного законом інтересу. Відтак зміна предмета позову означає зміну вимоги, з якою позивач звернувся до відповідача, а зміна підстав позову - це зміна обставин, на яких ґрунтується вимога позивача. Під збільшенням або зменшенням розміру позовних вимог слід розуміти відповідно збільшення або зменшення кількісних показників за тією ж самою вимогою, яку було заявлено в позовній заяві. Збільшено (чи зменшено) може бути лише розмір вимог майнового характеру. Під збільшенням розміру позовних вимог не може розумітися заявлення ще однієї чи кількох вимог, додатково до викладених у позовній заяві. Неправомірно під виглядом збільшення розміру позовних вимог висувати нові вимоги, які не були зазначені у тексті позовної заяви.

Позивач може змінити або підставу, або предмет позову. Зміна підстав і предмету позову не допускається. Верховний Суд вказує, що якщо в процесі розгляду справи повністю змінюються підстави й предмет позову, то це слід розглядати як нові позовні вимоги, які мають бути оформлені письмовою заявою у відповідності з ЦПК України і одночасною відмовою від раніше заявлених вимог.

Як установлено в ході підготовчого судового засідання, первісні позовні вимоги позивачем були заявлені про визнання права власності та витребування майна з чужого володіння, зокрема:

-витребувати із чужого незаконного володіння нерухоме майно у ОСОБА_1 , а саме: квартиру АДРЕСА_2 на користь ОСОБА_2 ;

-визнати (поновити) за ОСОБА_2 право власності на квартиру АДРЕСА_2 .

10.09.2021 на адресу Оболонського районного суду надійшла заява позивача про зміну предмету позову, відповідно до прохальної частини якої заявлено вимоги:

- визнати протиправним та скасувати реєстраційний запис приватного нотаріуса Київського міського нотаріального округу Кобелєвої А.М. про право власності № 13083240 від 28.01.2016 на однокімнатну квартиру АДРЕСА_2 за товариством з обмеженою відповідальністю «Кей Колект» ();

- визнати недійсним договір від 25.07.2019 купівлі - продажу квартири АДРЕСА_2 , укладений між відповідачем - товариством з обмеженою відповідальністю «Кей Колект» та ОСОБА_1 , посвідчений приватним нотаріусом Київського міського нотаріального округу Швець Р.О., зареєстрований в реєстрі за № 3793;

- визнати протиправним та скасувати реєстраційний запис приватного нотаріуса Київського міського нотаріального округу Швець Р.О. про право власності № 32545209 від 25.07.2019 на квартиру АДРЕСА_2 за ОСОБА_1 ;

- витребувати з чужого незаконного володіння нерухоме майно у ОСОБА_1 , а саме: квартиру АДРЕСА_2 на користь ОСОБА_2 ;

- визнати (поновити) за ОСОБА_2 право власності на квартиру АДРЕСА_2 . Зокрема, у заяві вказано, що позивач відмовляється від заяви свого представника ОСОБА_3 про зміну підстав позову.

З аналізу заяви про зміну предмету позову, слід дійти висновку, що позивачем заявлено додаткові позовні вимоги у порівнянні з первісними.

Згідно із ч. 4 ст. 177 ЦПК України, до заяви додаються документи, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі.

Оскільки предмет позову мав та має майновий характер, але у позові до зміни його предмету, позивач просила визнати витребувати із чужого незаконного володіння нерухоме майно у ОСОБА_1 , а саме: квартиру АДРЕСА_2 на користь ОСОБА_2 та поновити її право власності на вказану квартиру, а після зміни предмету позову, позивач просить також скасувати реєстраційний запис приватного нотаріуса Київського міського нотаріального округу Кобелєвої А.М. про право власності № 13083240 від 28.01.2016 на однокімнатну квартиру АДРЕСА_2 за товариством з обмеженою відповідальністю «Кей Колект»; визнати недійсним договір від 25.07.2019 купівлі - продажу квартири АДРЕСА_2 , укладений між відповідачем - товариством з обмеженою відповідальністю «Кей Колект» та ОСОБА_1 , посвідчений приватним нотаріусом Київського міського нотаріального округу Швець Р.О., зареєстрований в реєстрі за № 3793 та визнати протиправним та скасувати реєстраційний запис приватного нотаріуса Київського міського нотаріального округу Швець Р.О. про право власності № 32545209 від 25.07.2019 на квартиру АДРЕСА_2 за ОСОБА_1 , тому згідно із вимогами Закону України «Про судовий збір» такі вимоги мають бути сплачені судовим збором.

Відповідно до ст. 2 Закону України "Про судовий збір" платники судового збору - громадяни України, іноземці, особи без громадянства, підприємства, установи, організації, інші юридичні особи (у тому числі іноземні) та фізичні особи - підприємці, які звертаються до суду чи стосовно яких ухвалене судове рішення, передбачене цим Законом.

Судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі ( ч. 1 ст. 4 Закону України «Про судовий збір»).

З 01 січня 2022 року, згідно із Законом України " Про Державний бюджет України на 2022 рік " прожитковий мінімум для працездатних осіб становить 2481,00 грн.

Відповідно до ч. 2 ст. 4 Закону України " Про судовий збір ", за подання до суду позовної заяви немайнового характеру, яка подана фізичною особою ставка судового збору становить 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб (992,40 грн.)

У зв`язку з вищезазначеним, суддя дійшла до висновку, що позивач, при зверненні до суду із даним позовом має сплатити судовий збір за 3 вимоги немайнового характеру та надати суду оригінал квитанції, що передбачено ЦПК України

Судовий збір має бути сплачено на рахунок отримувача UA0026011, код банку отримувача МФО - 899998, код класифікації доходів бюджету - 22030101, Код отримувача (код за ЄДРПОУ) - 37993783, отримувач коштів - УК у Шевчен.р-ні/Шевченк.р-н, Банк одержувача - Казначейство України (ЕАП), призначення: судовий збір у справі №756/11190/20.

Також слід вказати, що відповідно до ч. 1 ст. 42 ЦПК України у справах позовного провадження учасниками справи є сторони, треті особи.

При цьому, сторонами в цивільному процесі є позивач і відповідач ( ч.1 ст. 48 ЦПК України).

Разом з тим, позивачем у заяві зазначено вимоги до приватного нотаріуса Київського міського нотаріального округу Кобелєвої А.М., приватного нотаріуса Київського міського нотаріального округу Швець Р.О. та товариства з обмеженою відповідальністю «Кей Колект», однак не визначено процесуального статусу вказаних сторін.

У відповідності з ч. 1 ст. 185 ЦПК України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175 і 177 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

Керуючись ст.ст. 175, 177, 185 ЦПК України, суд

УХВАЛИВ:

Заяву позивача ОСОБА_2 про зміну предмету позову у цивільній справі №756/11190/20 за позовом ОСОБА_2 ( АДРЕСА_2 ) до ОСОБА_1 ( АДРЕСА_2 ), третя особа: товариство з обмеженою відповідальністю «КЕЙ-КОЛЕКТ», про визнання права власності та витребування майна з чужого володіння - залишити без руху, та надати позивачу строк, який не може перевищувати десяти днів з дня отримання копії ухвали про залишення позовної заяви без руху, для усунення вказаних в ній недоліків.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя: