Єдиний унікальний номер 719/216/22
Номер провадження 2-з/719/5/22
УХВАЛА

про відмову у забезпеченні позову

05 липня 2022 року м. Новодністровськ

Суддя Новодністровського міського суду Чернівецької області Цицак В.Л., розглянувши заяву про забезпечення позову у справі за позовною заявою ОСОБА_1 , за підписом представника ОСОБА_2 , до ОСОБА_3 про стягнення заборгованості за договором позики, -

ВСТАНОВИВ:

04 липня 2022 року в суд надійшла позовна заява ОСОБА_1 , за підписом представника ОСОБА_2 , до ОСОБА_3 про стягнення заборгованості за договором позики.

Одночасно із позовом подано заяву про забезпечення позову, згідно якої просить забезпечити позов ОСОБА_1 , за підписом представника ОСОБА_2 , до ОСОБА_3 про стягнення заборгованості за договором позики шляхом накладення арешту на все рухоме та нерухоме майно, що належить та зареєстроване на ім`я ОСОБА_3 , а саме квартиру АДРЕСА_1 ; земельну ділянку площею 0,25 га, кадастровий номер :03:001:0111, що знаходиться за адресою: АДРЕСА_2 ; житловий будинок АДРЕСА_3 , що знаходиться за адресою: Чернівецька область, м. Новодністровськ, садівниче товариство «Калина»; транспортний засіб марки «ВАЗ 21093», державний номерний знак НОМЕР_1 , шляхом позбавлення права відчуження.

В обґрунтування заяви про забезпечення позову зазначає, що після отримання відповідачем копії позовної заяви існує реальна загроза відчуження заінтересованими особами та нею майна, яке належить їй на праві власності, що унеможливить виконання рішення суду.

Відповідно до ч.ч. 1, 2 ст. 149 ЦПК України суд за заявою учасника справи має право вжити передбачених статтею 150 цього Кодексу заходів забезпечення позову. Забезпечення позову допускається як до пред`явлення позову, так і на будь-якій стадії розгляду справи, якщо невжиття таких заходів може істотно ускладнити чи унеможливити виконання рішення суду або ефективний захист, або поновлення порушених чи оспорюваних прав або інтересів позивача, за захистом яких він звернувся або має намір звернутися до суду, а також з інших підстав, визначених законом.

Така заява відповідно до п. 2 ч. 1 ст. 152, ч. 1 ст. 153 ЦПК України подається одночасно з пред`явленням позову - до суду, до якого подається позовна заява, за правилами підсудності, встановленими цим Кодексом, та розглядається судом не пізніше двох днів з дня її надходження без повідомлення учасників справи (учасників третейського (арбітражного) розгляду), крім випадків, передбачених частиною п`ятою цієї статті.

Як роз`яснив ВС у складі Об`єднаної плати Касаційного цивільного суду у постанові від 14.06.2021р. по справі № 308/8567/20 системне тлумачення частини першої статті 153, частини тринадцятої статті 158, частини першої статті 187 ЦПК України дає можливість дійти висновку, що: законодавець передбачив відповідний процесуальний порядок розгляду заяви про забезпечення позову та вирішення питання про відкриття провадження у справі; для розгляду заяви про забезпечення позову та вирішення питання про відкриття провадження у справі встановлені різні процесуальні строки: два та п`ять днів відповідно; першочерговим при надходженні на розгляд суду заяви про забезпечення позову є надання оцінки щодо порядку звернення з нею до суду, за умови дотримання якого здійснюється її розгляд по суті; у випадку одночасного подання позовної заяви та заяви про забезпечення позову, розгляд заяви про забезпечення позову не залежить від вирішення питання про відкриття провадження у справі. Законодавець не покладає обов`язку на суд відкрити провадження у справі, а тільки потім вирішувати питання про забезпечення позову; у разі повернення позовної заяви, відмови у відкритті провадження у справі передбачений процесуальний механізм скасування заходів забезпечення позову.

Таким чином, у даній справі розгляд заяви про забезпечення позову, яка подана разом із позовною заявою, відбувається до відкриття провадження у справі, що відповідає вимогам ЦПК України.

Підстави для повернення заяви про забезпечення позову згідно ч. 10 ст. 153 ЦПК України відсутні.

Відповідно до п. 1 ч. 1, ч. 3 ст. 150 ЦПК України позов забезпечується, зокрема, накладенням арешту на майно та (або) грошові кошти, що належать або підлягають передачі або сплаті відповідачеві і знаходяться у нього чи в інших осіб. Заходи забезпечення позову, крім арешту морського судна, що здійснюється для забезпечення морської вимоги, мають бути співмірними із заявленими позивачем вимогами.

У п. 4 Постанови Пленуму Верховного Суду України № 9 від 22.12.2006р. «Про практику застосування судами цивільного процесуального законодавства при розгляді заяв про забезпечення позову» зазначено, що суд, розглядаючи заяву про забезпечення позову, має з урахуванням доказів, наданих позивачем на підтвердження своїх вимог, пересвідчитися, зокрема, в тому, що між сторонами дійсно виник спір та існує реальна загроза невиконання чи утруднення виконання можливого рішення суду про задоволення позову, з`ясувати обсяг позовних вимог, дані про особу відповідача, а також відповідність виду забезпечення позову, який просить застосувати особа, котра звернулася з такою заявою, позовним вимогам.

У постанові Великої Палати Верховного Суду від 15.09.2020р. по справі №753/22860/17 зазначено, що умовою застосування заходів забезпечення позову є достатньо обґрунтоване припущення, що невжиття таких заходів може істотно ускладнити чи унеможливити виконання рішення суду або ефективний захист або поновлення порушених чи оспорюваних прав або інтересів позивача. Гарантії справедливого суду діють не тільки під час розгляду справи, але й під час виконання судового рішення. Зокрема тому, розглядаючи заяву про забезпечення позову, суд повинен врахувати, що вжиття відповідних заходів може забезпечити належне виконання рішення про задоволення позову у разі ухвалення цього рішення, а їх невжиття, навпаки, ускладнити або навіть унеможливити таке виконання. Конкретний захід забезпечення позову буде домірним позовній вимозі, якщо при його застосуванні забезпечується: збалансованість інтересів сторін та інших учасників судового процесу під час вирішення спору; можливість ефективного захисту або поновлення порушених чи оспорюваних прав або інтересів позивача без порушення або безпідставного обмеження прав та охоронюваних інтересів інших учасників справи чи осіб, що не є її учасниками; можливість виконання судового рішення у разі задоволення вимог, які є ефективними способами захисту порушених чи оспорюваних прав або інтересів позивача.

Отже, цивільний процесуальний закон не зобов`язує суд при розгляді питань про забезпечення позову перевіряти обставини, які мають значення для справи, а лише запобігає ситуації, при якій може бути утруднено чи стане неможливим виконання рішення у разі задоволення позову.

Метою забезпечення позову є вжиття судом заходів щодо охорони матеріально-правових інтересів позивача від можливих недобросовісних дій з тим, щоб забезпечити позивачу реальне та ефективне виконання судового рішення, якщо воно буде прийняте на користь позивача, в тому числі задля попередження потенційних труднощів у подальшому виконанні такого рішення.

Заходи забезпечення позову повинні застосовуватись лише у разі необхідності та бути співмірними із заявленими вимогами, оскільки безпідставне забезпечення позову може привести до порушення прав і законних інтересів інших осіб.

При вирішенні питання про забезпечення позову суд має здійснити оцінку обґрунтованості доводів заявника щодо необхідності вжиття відповідних заходів з урахуванням: розумності, обґрунтованості і адекватності заявлених вимог щодо забезпечення позову; забезпечення збалансованості інтересів сторін, а також інших учасників судового процесу; наявності зв`язку між конкретним заходом забезпечення позову і предметом позовної вимоги, зокрема, чи спроможний такий захід забезпечити фактичне виконання судового рішення в разі задоволення позову; імовірності утруднення виконання або невиконання рішення суду в разі невжиття таких заходів; запобігання порушенню у зв`язку з вжиттям таких заходів прав та охоронюваних законом інтересів осіб, що не є учасниками судового процесу.

Розглянувши заяву про забезпечення позову, судом встановлено, що відповідачу належить на праві власності квартира АДРЕСА_1 , що підтверджується інформаційною довідкою № 303106364 від 20.06.2022р. з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно та Реєстру прав власності на нерухоме майно, Державного реєстру Іпотек, Єдиного реєстру заборон відчуження об`єктів нерухомого майна щодо об`єкта нерухомого майна. Доказів належності ОСОБА_3 іншого, вказаного у заяві про забезпечення позову, майна суду не надано.

При цьому, ОСОБА_1 , за підписом представника ОСОБА_2 , подано позов до ОСОБА_3 про стягнення заборгованості за договором позики, в якому останній просить, зокрема, стягнути зі ОСОБА_3 на його користь борг за розпискою від 24.03.2019р. в розмірі 2113718,75 грн., з яких 1966250,00 грн. основний борг, 147468,75 грн. 3% річних.

Отже, хоча на даний час між сторонами реально існує спір щодо стягнення заборгованості за договором позики, проте, беручи до уваги обсяг позовних вимог, згідно яких позивач бажає отримати грошові кошти, які включають суму основного боргу та 3 % річних, а не майно відповідача, зважаючи, що в заяві про забезпечення позову не наведено мотивів співмірності застосованих заходів із предметом позову, суд приходить до висновку, що накладення арешту на рухоме та нерухоме майно, що належить ОСОБА_3 , не відповідає позовним вимогам та не забезпечить ефективний захист інтересів позивача, а невжиття таких заходів не матиме наслідків, що істотно ускладнять чи унеможливлять виконання рішення суду.

Сам факт подання позову не свідчить про реальну загрозу відчуження майна з метою ухилення від виконання судового рішення, а посилання в заяві на існуючий спір та наявне у відповідача рухоме та нерухоме майно без наведення відповідного обґрунтування неможливості виконання рішення суду в майбутньому не є достатньою підставою для задоволення відповідної заяви.

Відповідно до ч.ч. 7, 11 ст. 153 ЦПК України про забезпечення позову або про відмову у забезпеченні позову суд постановляє ухвалу. Ухвалу про забезпечення позову або про відмову у забезпеченні позову може бути оскаржено.

З огляду на зазначене, суд приходить до висновку, що вид заходів забезпечення позову не є обґрунтованим та адекватним предмету спору, не перебуває у зв`язку з предметом позовних вимог, а тому відсутні підстави для задоволення заяви про забезпечення позову шляхом накладення арешту на рухоме та нерухоме майно ОСОБА_3 .

Керуючись Постановою Пленуму Верховного Суду України № 9 від 22.12.2006р. «Про практику застосування судами цивільного процесуального законодавства при розгляді заяв про забезпечення позову», ст.ст. 2-4, 7-13, 17-19, 23, 149-153, 247, 258-261, 353-355, п. 3 Прикінцевих положень, п. 15.5. Перехідних положень ЦПК України, -

ПОСТАНОВИВ:

У задоволені заяви ОСОБА_1 , за підписом представника ОСОБА_2 , про забезпечення позову відмовити.

На ухвалу може бути подано апеляційну скаргу протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення до Чернівецького апеляційного суду через Новодністровський міський суд Чернівецької області.

Учасник справи, якому ухвала суду не була вручена у день її проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження ухвали суду, якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Під час дії карантину, встановленого Кабінетом Міністрів України з метою запобігання поширенню коронавірусної хвороби (COVID-19), суд за заявою учасників справи та осіб, які не брали участі у справі, якщо суд вирішив питання про їхні права, інтереси та (або) обов`язки (у разі наявності у них права на вчинення відповідних процесуальних дій, передбачених цим Кодексом), поновлює процесуальні строки, встановлені нормами цього Кодексу, якщо визнає причини їх пропуску поважними і такими, що зумовлені обмеженнями, впровадженими у зв`язку з карантином. Суд може поновити відповідний строк як до, так і після його закінчення.

Ухвала набирає законної сили негайно після її проголошення, якщо інше не передбачено цим Кодексом. Ухвали, що постановлені судом поза межами судового засідання або в судовому засіданні у разі неявки всіх учасників справи, розгляду справи без повідомлення (виклику) учасників справи, набирають законної сили з моменту їх підписання суддею.

Суддя: