Справа №705/2977/19
2-п/705/3/22
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

11 липня 2022 року м. Умань

Уманський міськрайонний суд Черкаської області у складі:

головуючого судді Єщенко О.І.

за участю:

секретаря судового засідання Щербакової Л.А.,

представника заявника адвоката Єременко І.В.,

розглянувши заяву ОСОБА_1 про перегляд заочного рішення від 02.12.2019 у справі № 705/2977/19 за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_3 про визнання договорів дарування житлового будинку та земельної ділянки недійсними,

ВСТАНОВИВ:

У липні 2020 року ОСОБА_1 звернулась до суду із заявою про перегляд заочного рішення та просила залучити її як правонаступника відповідача ОСОБА_3 у справі за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_3 про визнання договорів дарування житлового будинку та земельної ділянки недійсними у зв`язку зі смертю ОСОБА_3 ; поновити строк на подання заяви про перегляд заочного рішення Уманського міськрайонного суду від 02.12.2019, яке ухвалене у справі № 705/2977/19, 2/705/1839/19 за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_3 про визнання договорів дарування житлового будинку та земельної ділянки недійсними; переглянути заочне рішення Уманського міськрайонного суду від 02.12.2019, яке ухвалене у справі № 705/2977/19, 2/705/1839/19 за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_3 про визнання договорів дарування житлового будинку та земельної ділянки недійсними; скасувати заочне рішення Уманського міськрайонного суду Черкаської області від 02.12.2019 та ухвалу про виправлення описки від 07.02.2020, які ухвалені у справі № 705/2977/19, 2/705/1839/19 за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_3 про визнання договорів дарування житлового будинку та земельної ділянки недійсними та призначити справу до розгляду за правилами загального позовного провадження.

В обґрунтування заяви зазначила, що 02 грудня 2019 року суддею Уманського міськрайонного суду Черкаської області Коваль А.Б. було винесене заочне рішення у справі за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_3 про визнання договорів дарування житлового будинку та земельної ділянки недійсними, яким позовні вимоги позивача було задоволено.

Відповідач не був присутнім при проголошенні вище зазначеного заочного рішення, про що вказано в самому рішенні на другій сторінці в третьому абзаці. Копію заочного рішення ні особисто, ні засобами поштового зв`язку не отримував у матеріалах справи відсутні докази, які б про те свідчили. Коли зазначена справа розглядалась в Уманському міськрайонному суді її чоловік та відповідач у справі був важко хворий та перебував на лікуванні у Польщі (даний факт підтверджується документами з медичного закладу Польщі), а вже ІНФОРМАЦІЯ_1 помер.

Про наявність заочного рішення вона дізналась від державного нотаріуса, у котрого нею була заведена спадкова справа після смерті її чоловіка ОСОБА_3 . Після піврічного терміну з дня смерті її чоловіка та відповідача у справі вона звернулась до Уманської міської державної нотаріальної контори про видачу свідоцтва про право на спадщину за заповітом після смерті її чоловіка ОСОБА_3 , на що нотаріус її повідомив, що вона не може успадкувати майно, котре належало її покійному чоловікові на підставі договорів дарування, оскільки вони були визнані недійсними рішенням Уманського міськрайонного суду від 02.12.2019.

При оголошенні заочного рішення суду відповідач присутній не був. Копію заочного рішення суду нею було отримано від її представника 28.07.2020. Відраховуючи 20-денний строк від 28.07.2020, закінчення строку припадає на 17.08.2020, тому вона має право на поновлення пропущеного строку на подання заяви про перегляд заочного рішення.

Вважає за необхідне переглянути вказане заочне рішення з таких підстав: відповідач взагалі не знав та не мав можливості дізнатися про розгляд даної справи в Уманському міськрайонному суді, оскільки перебував на лікуванні за межами України. Відповідач не мав можливості на захист та на долучення відповідних доказів у даній справі, що в подальшому і призвело до винесення оспорюваного рішення.

У судовому засіданні представник заявника ОСОБА_1 - адвокат Єременко І.В. заяву підтримали та просили її задовольнити.

Вислухавши представника заявника, дослідивши матеріали справи, суд встановив таке та дійшов такого висновку.

Заявник ОСОБА_1 є дружиною відповідача по справі ОСОБА_3 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_1 (копія свідоцтва про шлюб, копія свідоцтва про смерть) та є спадкоємцем після смерті чоловіка ( витяг про реєстрацію в Спадковому реєстрі).

Згідно зі ст.1216 ЦК України спадкування є перехід прав та обов`язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця), до іншої особи (спадкоємця).

У ст. 1218 ЦК України передбачено, що до складу спадщини входять усі права та обов`язки, що належали спадкодавцеві на момент відкриття спадщини і не припинилися внаслідок його смерті.

Відповідно до ч. 1 ст. 55 ЦПК України у разі смерті фізичної особи, припинення юридичної особи, заміни кредитора чи боржника у зобов`язанні, а також в інших випадках заміни особи у відносинах, щодо яких виник спір, суд залучає до участі у справі правонаступника відповідної сторони або третьої особи на будь якій стадії судового процесу.

Враховуючи, що ОСОБА_1 є спадкоємцем ОСОБА_3 , суд вважає за необхідне залучити у якості правонаступника відповідача ОСОБА_3 його дружину ОСОБА_1 на стадії розгляду заяви про перегляд заочного рішення Уманського міськрайонного суду Черкаської області від 02.12.2019.

Із матеріалів справи вбачається, що ОСОБА_1 копію рішення суду взагалі не отримувала, про наявність такого рішення вона дізналася від державного нотаріуса після піврічного терміну з дня смерті чоловіка. З даною заявою про скасування заочного рішення звернулася до суду 28.07.2020. А відповідач ОСОБА_3 помер до відкриття провадження у справі.

Тобто повне заочне рішення суду не було вручене правонаступнику у день його проголошення, з огляду на що вона має право на поновлення пропущеного строку на подання заяви про його перегляд, оскільки така заява подана у визначений ч. 3 ст. 284 ЦПК України строк. Стаття 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод гарантує право на справедливий і публічний розгляд справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом, при визначенні цивільних прав і обов`язків особи чи при розгляді будь-якого кримінального обвинувачення, що пред`являється особі.

У справі «Bellet у. France» Європейський суд з прав людини зазначив, що „стаття 6 § 1 Конвенції містить гарантії справедливого судочинства, одним з аспектів яких є доступ до суду. Рівень доступу, наданий національним законодавством, має бути достатнім для забезпечення права особи на суд з огляду на принцип верховенства права в демократичному суспільстві. Для того, щоб доступ був ефективним, особа повинна мати чітку практичну можливість оскаржити дії, які становлять втручання у її права".

Як свідчить позиція Європейського суду з прав людини у багатьох справах, основною складовою права на суд є право доступу, в тому розумінні, що особі має бути забезпечена можливість звернутись до суду для вирішення певного питання, і що з боку держави не повинні чинитись правові чи практичні перешкоди для здійснення цього права.

Відтак, вимога про поновлення строку на подання заяви про перегляд заочного рішення підлягає задоволенню.

Відповідно до ч. 3 ст. 287 ЦПК України у результаті розгляду заяви про перегляд заочного рішення суд може своєю ухвалою залишити заяву без задоволення чи скасувати заочне рішення і призначити справу до розгляду за правилами загального чи спрощеного позовного провадження.

Згідно з положенням ст. 285 ЦПК України у заяві про перегляд заочного рішення повинно бути зазначено, зокрема: обставини, що свідчать про поважність причин неявки в судове засідання та (або) неповідомлення їх суду, і посилання на докази, якими відповідач обґрунтовує свої заперечення проти вимог позивача.

Відповідно до ст. 288 ЦПК України заочне рішення підлягає скасуванню, якщо судом буде встановлено, що відповідач не з`явився в судове засідання та (або) не повідомив про причини неявки, а також не подав відзив на позовну заяву з поважних причин, і докази, на які він посилається, мають істотне значення для правильного вирішення справи. Тобто для скасування заочного рішення необхідна наявність одночасно двох наведених умов.

Використання законодавцем у конструкції коментованої статті 288 ЦПК України сполучника «і» дозволяє зробити висновок, що для скасування заочного рішення необхідно не лише встановити поважність причин неявки відповідача в судове засідання, в якому було ухвалено заочне рішення, а й те, щоб його аргументи щодо обставин справи впливали на правильне її вирішення. Лише за сукупності цих двох умов можна говорити про наявність підстав для скасування заочного рішення і призначення справи для розгляду в загальному порядку.

Так, поважними причинами неявки можуть бути хвороба, тривале відрядження, інші обставини, що об`єктивно перешкоджають явці до судового засідання, які, безумовно, повинні бути підтверджені документально відповідними доказами, тобто, повинні додаватися до заяви про перегляд заочного рішення. Крім того, відповідач має подати документи, що свідчать про неможливість повідомити суд про причини неявки у судове засідання.

Разом із тим, з`ясування причин неявки не може бути підставою для скасування заочного рішення. Для цього відповідач має вказати докази, які мають значення для справи, та можуть привести до ухвалення рішення, протилежного заочному повністю або частково, або до його зміни. Тобто, якщо б ці докази були відомі суду при розгляді справи, то у справі було б ухвалено інше рішення.

Як убачається з матеріалів цивільної справи, відповідач про час та місце розгляду справи повідомлявся у встановленому законом порядку, за вказаною у позові адресою, яка також була зазначена у відповіді виконавчого комітету Уманської міської ради на запит суду.

Крім того, відповідач був повідомлений про дату та час судового засідання шляхом розміщення оголошення про виклик на вебсайті судової влади України.

На підставі положень статей 128-131 ЦПК України судові повістки вважаються врученими, а сторона повідомленою.

Відповідач не був позбавлений права й можливості звернутись до суду із заявою про відкладення розгляду справи у разі неможливості з`явитись до судового засідання або повідомити про причини неявки. У матеріалах справи подібних заяв не виявлено.

Згідно з позицією Європейського суду з прав людини, наведеною в параграфі 33 рішення у справі «Домбо Бехеєр Б.В. проти Нідерландів» («Dombo Beheer B.V. v. the Netherlands», заява № 14448/88), параграфі 38 рішення у справі «Анкерль проти Швейцарії» («Ankerl v. Switzerland», заява № 17748/91), принцип рівності сторін у процесі у розумінні «справедливого балансу» між сторонами вимагає, щоб кожній стороні надавалася розумна можливість представити справу в таких умовах, які не ставлять цю сторону у суттєво невигідне становище відносно другої сторони.

Як наведено в параграфі 26 рішення Європейського суду з прав людини у справі «Надточій проти України» (заява № 7460/03), принцип рівності сторін один із складників ширшої концепції справедливого судового розгляду передбачає, що кожна сторона повинна мати розумну можливість представляти свою сторону в умовах, які не ставлять її в суттєво менш сприятливе становище у порівнянні з опонентом (див., серед інших рішень та mutatis mutandis, «Кресс проти Франції» («Kress v. France», заява № 39594/98, п. 72); «Кайя проти Австрії» («Kaya v. Austria», заява № 54698/00, п. 28).

Зважаючи на посилання сторони відповідача, суд зазначає, що розгляд справи за відсутності учасника справи, який згідно з положеннями національного законодавства вважається повідомленим, не може розцінюватись як порушення принципу рівності сторін.

До заяви про перегляд заочного рішення ОСОБА_1 додає копію форми інформованої згоди (на проведення медичної процедури у відділі клінічної онкології) центру онкології та діагностично-лікувального центру, філія в м. Влоцлавек.

Однак із вказаної копії форми неможливо встановити період перебування ОСОБА_3 на лікуванні за кордоном.

Також, в обґрунтування своїх заперечень проти вимог позивача, які мають істотне значення для вирішення спору та які не були відомі суду під час задоволення заочного рішення, заявник ОСОБА_1 долучила письмові свідчення ОСОБА_4 , ОСОБА_5 , ОСОБА_6 , відповідно до яких позивач ОСОБА_2 останні роки зазнавала тиску з боку доньки та все зазначене в позові не відповідає дійсності. Також додала інформаційну довідку, згідно з якою власником житлового будинку з надвірними спорудами за адресою: АДРЕСА_1 являється ОСОБА_7 на підставі договору дарування від 26.01.2021, котрий є сином доньки позивача ОСОБА_2 .

Аналізуючи викладене та враховуючи матеріали справи, суд вважає, що в межах розгляду означеної цивільної справи судом дотримані вимоги ЦПК України, а при зверненні із заявою про перегляд заочного рішення суду правонаступником не надано доказів, які б підтверджували поважність причин неявки в судові засідання та (або) неповідомлення їх суду протягом усього часу перебування справи у провадженні суду.

Таким чином, оскільки підставами скасування заочного рішення є поважність неявки в судове засідання відповідача та наявність істотних доказів у справі в обґрунтування заперечень проти вимог позивача, то за відсутності зазначених обставин у сукупності, суд не має законних підстав для скасування заочного рішення, тому у задоволенні заяви про перегляд заочного рішення слід відмовити.

З урахуванням викладеного, суд не вбачає підстав для вирішення питання щодо закриття провадження у справі в зв`язку зі смертю позивача.

Керуючись статтями 3, 10, 13, 258, 259, 260, 284, 287, 288, пунктами 8, 15.5 розділу ХІІІ ЦПК України, суд

ПОСТАНОВИВ:

Заяву ОСОБА_1 про залучення її до участі у справі як правонаступника відповідача ОСОБА_3 у розгляді заяви ОСОБА_1 про перегляд заочного рішення Уманського міськрайонного суду Черкаської області від 02.12.2019 задовольнити.

Залучити ОСОБА_1 до участі у справі № 705/2977/19 за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_3 про визнання договорів дарування житлового будинку та земельної ділянки недійсними як правонаступника відповідача ОСОБА_3 у розгляді заяви ОСОБА_1 про перегляд заочного рішення Уманського міськрайонного суду Черкаської області від 02.12.2019.

Поновити ОСОБА_1 строк на подання заяви про перегляд заочного рішення Уманського міськрайонного суду Черкаської області від 02.12.2019.

У задоволенні заяви ОСОБА_1 про перегляд заочного рішення Уманського міськрайонного суду Черкаської області від 02.12.2019 відмовити.

Правонаступник відповідача має право оскаржити рішення в апеляційному порядку безпосередньо до Черкаського апеляційного суду шляхом подачі апеляційної скарги в загальному порядку, встановленому Цивільним процесуальним кодексом України. У цьому разі строк на апеляційне оскарження рішення починає відраховуватись з дати постановлення ухвали про залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення.

Заочне рішення може бути оскаржено в апеляційному порядку безпосередньо до Черкаського апеляційного суду шляхом подачі апеляційної скарги протягом тридцяти днів з дня проголошення ухвали про залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення.

Ухвала оскарженню не підлягає та набирає законної сили з моменту її підписання.

Повний текст ухвали складено 15 липня 2022 року.

Суддя О.І.Єщенко