КИЇВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
Апеляційне провадження Доповідач - Ратнікова В.М.
№ 22-ц/824/8560/2022
У Х В А Л А

м. Київ Справа № 753/5641/21

21 липня 2022 року Київський апеляційний суд у складі судді Судової палати з розгляду цивільних справ Ратнікової В.М., розглянувши матеріали апеляційної скарги представника відповідача Державної казначейської служби України Олешка Олексія Миколайовича на рішення Дарницького районного суду м. Києва від 14 грудня 2021 року, ухвалене під головуванням судді Котвицького В.Л., у цивільній справі за позовом ОСОБА_1 до Офісу Генерального прокурора, Київської міської прокуратури, Національної поліції України, Державної казначейської служби України про відшкодування моральної шкоди, завданої незаконними діями органів досудового слідства,-

в с т а н о в и в:

Рішенням Дарницького районного суду м. Києва від 14 грудня 2021 року позов ОСОБА_1 до Офісу Генерального прокурора, Київської міської прокуратури, Національної поліції України, Державної казначейської служби України про відшкодування моральної шкоди, завданої незаконними діями органів досудового слідства задоволено.

Стягнуто з Державної казначейської служби України за рахунок коштів державного бюджету України на користь ОСОБА_1 в рахунок відшкодування моральної шкоди 192 000,00 грн. шляхом списання з Єдиного казначейського рахунку та перерахування на банківський рахунок ОСОБА_1 .

Не погоджуючись з таким рішенням суду першої інстанції, 28 червня 2022 року представник відповідача Державної казначейської служби України Олешко Олексій Миколайович подав апеляційну скаргу, в якій просив скасувати рішення Дарницького районного суду м. Києва від 14 грудня 2021 року та ухвалити нове судове рішення, яким відмовити у задоволенні позовних вимог в повному обсязі.

Також в апеляційній скарзі представник відповідача Державної казначейської служби України Олешко Олексій Миколайович просив суд звільнити відповідача Державну казначейську службу України від сплати судового збору за подання апеляційної скарги або відстрочити сплату судового збору до ухвалення судового рішення.

В обґрунтування вимог заяви зазначав, що Указом Президента України "Про введення воєнного стану в Україні" № 64/2022 від 24 лютого 2022 року із змінами і доповненнями, внесеними Указами Президента України від 14.03.2022 року за № 133/2022, від 18.04.2022 року за № 259/2022 продовжено строк дії воєнного стану з 05 год. 30 хв. 25 квітня 2022 року строком на 30 діб.

Зазначає, що постановою Кабінету Міністрів України від 09.06.2021 року № 590 затвержено Порядок виконання повноважень Казначейством України в особливому режимі в умовах воєнного стану. Пунктом 19 Порядку виконання повноважень Казначейством в особливому режимі в умовах воєнного стану визначено черговість здійснення платежів, згідно якого, сплату судового збору може бути здійснено лише в третю чергу, що унеможливлює ДКСУ своєчасно та в повному обсязі здійснити оплату судового зборуза подання апеляційної скарги на рішення суду.

Дослідивши матеріали справи, вивчивши доводи клопотання, суд приходить до наступних висновків.

Відповідно до ст. 8 Закону України «Про судовий збір», відстрочення, розстрочення сплати судового збору на певний строк або звільнення від сплати такого є правом суду, а не обов`язком.

Так, згідно до ч. ч. 1, 3 ст. 136 ЦПК України суд, враховуючи майновий стан сторони, може своєю ухвалою відстрочити або розстрочити сплату судового збору на визначений строк, у порядку, передбаченому законом, але не більше як до ухвалення судового рішення у справі. З підстав, зазначених у частині першій цієї статті, суд у порядку, передбаченому законом, може зменшити розмір належних до сплати судових витрат, пов`язаних з розглядом справи, або звільнити від їх сплати.

Особа, яка заявляє клопотання про звільнення від сплати судового збору (або відстрочення, розстрочення сплати судового збору), повинна навести доводи і подати докази на підтвердження того, що її майновий стан перешкоджав (перешкоджає) сплаті нею судового збору у встановленому законодавством порядку і розмірі.

Відповідно до статті 8 Закону України «Про судовий збір», враховуючи майновий стан сторони, суд може своєю ухвалою за її клопотанням відстрочити або розстрочити сплату судового збору на певний строк, але не довше ніж до ухвалення судового рішення у справі за таких умов: 1) розмір судового збору перевищує 5 відсотків розміру річного доходу позивача - фізичної особи за попередній календарний рік; або 2) позивачами є: а) військовослужбовці; б) батьки, які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину-інваліда, якщо інший з батьків ухиляється від сплати аліментів; в) одинокі матері (батьки), які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину-інваліда; г) члени малозабезпеченої чи багатодітної сім`ї; ґ) особа, яка діє в інтересах малолітніх чи неповнолітніх осіб та осіб, які визнані судом недієздатними чи дієздатність яких обмежена; або 3) предметом позову є захист соціальних, трудових, сімейних, житлових прав, відшкодування шкоди здоров`ю.

Зазначені представником відповідача Державної казначейської служби України Олешко Олексієм Миколайовичем обставини не можуть вважатися достатньою підставою для відстрочення або звільнення відповідача від сплати судового збору, що відповідає статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, згідно з якою судові процедури повинні бути справедливі для всіх учасників процесу.

Відповідно до частини третьої статті 12 ЦПК України кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом.

У статті 129 Конституції України однією із засад судочинства визначено рівність усіх учасників судового процесу перед законом і судом, у тому числі й органів державної влади.

Враховуючи встановлений законом обов`язок сплатити судовий збір та відсутність у заявника пільг щодо його сплати, можна зробити висновок про те, що належний баланс між інтересами держави у стягненні судового збору за розгляд справи та інтересами заявника стосовно можливості звернення до суду апеляційної інстанції (за умови виконання вимог закону щодо оплати апеляційної скарги судовим збором) у даній справі дотримано.

Відповідно до практики Європейського суду з прав людини вимога сплатити судовий збір не обмежує право заявника на доступ до правосуддя, оскільки формування справедливих принципів оплати судового збору характеризує рівень доступності до правосуддя у країні (справа «Креуз проти Польщі» (KREUZ v. POLAND) від 19 червня 2001 року).

Представник відповідача Державної казначейської служби України Олешко Олексій Миколайович не вказав обґрунтовані підстави, з якими чинне законодавство пов`язує відстрочення або звільнення від сплати судового збору, оскільки жодних належних та допустимих доказів, які б свідчили про майновий стан Державної казначейської служби України представником відповідача суду не надано.

Жодних документів на підтвердження факту відсутності коштів на рахунку установи для сплати судового збору до суду апеляційної інстанції не додано, а тому у задоволенні клопотання представника відповідача Державної казначейської служби України Олешка Олексія Миколайовича про відстрочення сплати або звільнення від сплати судового збору, слід відмовити.

Безпідставне звільнення, відстрочення та розстрочення юридичній особі сплати судового збору, за відсутності належних та допустимих доказів, суперечить завданню та меті Закону України «Про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо сплати судового збору» у частині надходження до спеціального фонду Державного бюджету України коштів від сплати судового збору та може розцінюватися, як надання певних процесуальних переваг заявнику перед іншими учасниками судового процесу, які зобов`язані сплачувати такий збір.

Посилання апелянта на те, що на території України введений воєнний стан, також не є підставою для звільнення, розстрочення, відстрочення або зменшення сплати судового збору відповідно до закону.

Таким чином, апелянту слід сплатити судовий збір у встановленому порядку та розмірі.

Відповідно до положень Закону України «Про судовий збір» за подання до суду позовної заяви та іншої заяви, передбаченої процесуальним законодавством; за подання до суду апеляційної і касаційної скарг на судові рішення, заяви про перегляд судового рішення у зв`язку з нововиявленими обставинами, заяви про скасування рішення третейського суду, заяви про видачу виконавчого документа на примусове виконання рішення третейського суду та заяви про перегляд судових рішень Верховним Судом України; за видачу судами документів; у разі ухвалення судового рішення, передбаченого цим Законом справляється судовий збір.

Судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.

Підпунктом 6 пункту 1 частини другої статті 4 Закону визначено розмір ставки судового збору за подання апеляційної на рішення суду, а саме 150 відсотків ставки, що підлягала сплаті при поданні позовної заяви, іншої заяви і скарги.

Таким чином, розмір судового збору, який підлягає сплаті при поданні апеляційної скарги, обраховується виходячи з тієї суми судового збору, яка підлягала сплаті при поданні відповідного позову.

При зверненні до суду з даною позовною заявою сума судового збору, яка підлягала сплаті становила 1 920, 00 грн.

Отже судовий збір за подання апеляційної скарги представника відповідача Державної казначейської служби України Олешка Олексія Миколайовича на рішення Дарницького районного суду м. Києва від 14 грудня 2021 року становить 2 880,00 грн. (1 920,00 грн. * 150 %).

Згідно з вимогами п. 3 ч. 4 ст. 356 ЦПК України до апеляційної скарги додаються документи, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, які підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Частиною другою статті 357 ЦПК України до апеляційної скарги, яка оформлена з порушенням вимог, встановлених ст. 356 цього Кодексу, застосовуються положення ст. 185 цього Кодексу.

За наведених обставин, суд пропонує апелянту усунути зазначені недоліки апеляційної скарги шляхом подання на адресу Київського апеляційного суду документ про сплату судового збору на суму 2 880,00 грн. за реквізитами: одержувач - УК у Солом.р-ні/Соломян р-н/22030101, банк отримувача Казначейство України (ЕАП), рахунок отримувача: UA0026010, МФО банку: 899998, код отримувача (ЄДРПОУ) 3799373 та/або належні та допустимі докази на підтвердження звільнення апелянта від сплати судового збору

Керуючись ст.ст. 136, 185, 354, 357 ЦПК України, Законом України " Про судовий збір`суд, -

у х в а л и в:

Відмовити у задоволені клопотання представника відповідача Державної казначейської служби України Олешка Олексія Миколайовича у звільненні відповідача від сплати судового збору та у відстроченні відповідачу сплати судового збору.

Апеляційну скаргу представника відповідача Державної казначейської служби України Олешка Олексія Миколайовича на рішення Дарницького районного суду м. Києва від 14 грудня 2021 року, ухвалене під головуванням судді Котвицького В.Л., у цивільній справі за позовом ОСОБА_1 до Офісу генерального прокурора, Київської міської прокуратури, Національної поліції України, Державної казначейської служби України про відшкодування моральної шкоди, завданої незаконними діями органів досудового слідства - залишити без руху.

Надати строк для усунення недоліків апеляційної скарги протягом десяти днів з дня отримання копії даної ухвали.

Роз`яснити, що у разі не виконання вимог даної ухвали у визначений строк, апеляційна скарга буде вважатись неподаною та повернута.

Ухвала набирає законної сили з моменту її постановлення та не підлягає оскарженню в касаційному порядку.

Суддя: