Справа № 946/1808/21
Провадження № 2/946/470/22
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

11 липня 2022 року Ізмаїльський міськрайонний суд Одеської області

в складі: головуючого судді Бурнусуса О.О.,

за участю: секретаря судового засідання Коробко О.Д.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду міста Ізмаїла цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 про надання додаткового строку для прийняття спадщини,-

ВСТАНОВИВ:

Позивач ОСОБА_1 звернулась до суду з позовом, яким просила визначити їй додатковий строк тривалістю в два місяці з моменту набрання судовим рішенням законної сили, для подання заяви про прийняття спадщини, яка відкрилась після смерті ОСОБА_4 , померлої ІНФОРМАЦІЯ_1 за заповітом, складеним 06.02.2019 року ОСОБА_4 , посвідчений приватним нотаріусом Ізмаїльського міського нотаріального округу Одеської області, зареєстрований в реєстрі за № 385.

Як зазначено позивачем в позові, про існування заповіту вона дізналась вже після спливу шестимісячного строку, встановленого для подання заяви про прийняття спадщини, а саме лише у січні 2021 року від спадкоємця ОСОБА_2 .

Позовні вимоги обґрунтовані тим, що приватним нотаріусом Ізмаїльського міського нотаріального округу Одеської області Єфимовою Т.І. їй відмовлено у видачі свідоцтва про право на спадщину у зв`язку із тим, що позивачем протягом шести місяців з дня смерті спадкодавця не було подано заяву про прийняття спадщини.

В судове засідання позивач ОСОБА_1 не з`явилась, про час та місце розгляду справи повідомлялась належним чином, представник позивача надала суду заяву про розгляд справи за їх відсутності, якою позовні вимоги підтримують в повному обсязі та просять позов задовольнити.

Відповідач ОСОБА_3 в судове засідання не з`явилась, про час та місце розгляду справи повідомлялась належним чином, представник відповідача надала суду заяву про розгляд справи за їх відсутності, якою позовні вимоги не визнають та заперечують проти задоволення позову.

У відзиві на позовну заяву представник відповідача ОСОБА_3 зазначає, що з заявою про прийняття спадщини позивач ОСОБА_1 звернулась лише 12 лютого 2021 року, тобто через рік після смерті спадкодавця та не надала належних доказів, що їй стало відомо про вищевказаний заповіт лише у січні 2021 року.

В судове засідання відповідач ОСОБА_2 не з`явилась, про час та місце розгляду справи повідомлялась належним чином, надавала суду заяву про розгляд справи за її відсутності. Також у відзиві на позовну заяву зазначала, що оригінал вказаного заповіту був у неї, смерть матері тяжко переживала і дійсно не повідомила ОСОБА_1 про те, що вона вказана в заповіті. Повідомила про наявність заповіту лишу в січні 2021 року. враховуючи викладене просить задовольнити позовну заяву ОСОБА_1 та визначити їй додатковий строк для вступу у спадщину.

Дослідивши матеріали справи, суд вважає, що позовні вимоги підлягають задоволенню з наступних підстав.

Відповідно до ч. 1 ст. 4 ЦПК України кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів.

Згідно до ч. 1 ст. 5 ЦПК України здійснюючи правосуддя, суд захищає права, свободи та інтереси фізичних осіб, права та інтереси юридичних осіб, державні та суспільні інтереси у спосіб, визначений законом або договором.

Пунктом 1 частини 2 статті 16 ЦК України визначено, що способом захисту цивільних прав та інтересів може бути визнання права.

Відповідно до ч. 3 ст. 12 ЦПК України кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом.

Статтею 76 ЦПК України визначено, що доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. Ці дані встановлюються такими засобами: письмовими, речовими і електронними доказами; висновками експертів; показаннями свідків.

Ухвалою Ізмаїльського міськрайонного суду Одеської області від 07.12.2021 року закрито підготовче провадження у справі за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 про надання додаткового строку для прийняття спадщинита справу призначено до судового розгляду по суті в загальному позовному провадженні.

Відповідно до свідоцтва про смерть серії НОМЕР_1 від 29.01.2020 року, виданого Ізмаїльським міськрайонним відділом державної реєстрації актів цивільного стану Південного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Одеса), ОСОБА_4 померла ІНФОРМАЦІЯ_2 .

Згідно до ст. 1216 ЦК України спадкування є перехід прав та обов`язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця), до інших осіб (спадкоємців).

Згідно до ч. 2 ст. 1220 ЦК України часом відкриття спадщини є день смерті особи або день, з якого вона оголошується померлою.

Отже, часом відкриття спадщини є день смерті ОСОБА_4 , а саме ІНФОРМАЦІЯ_2 , саме з цього часу починається строк для прийняття спадщини.

Після смерті ОСОБА_4 згідно ст.1220 ЦК України відкрилася спадщина на спадкове майно.

Статтею 1217 ЦК України визначено, що спадкування здійснюється за заповітом або за законом.

Згідно ч. 1 ст. 1220 ЦК України спадщина відкривається внаслідок смерті особи або оголошення її померлою.

Згідно ст. 1233 ЦК заповітом є особисте розпорядження фізичної особи на випадок своєї смерті.

Частиною 1 статті 1234 ЦК України визначено, що право на заповіт має фізична особа з повною цивільною дієздатністю.

Відповідно до ч. 1 ст. 1235 ЦК України встановлено, що заповідач може призначити своїми спадкоємцями одну або кілька фізичних осіб, незалежно від наявності у нього з цими особами сімейних, родинних відносин, а також інших учасників цивільних відносин.

Частиною 1 статті 1225 ЦК України визначено, що право власності на земельну ділянку переходить до спадкоємців на загальних підставах, із збереженням її цільового призначення.

Відповідно до заповіту, посвідченого 06.02.2019 року приватним нотаріусом Ізмаїльського міського нотаріального округу Єфимовою Т.І., зареєстрованого в реєстрі за №385, ОСОБА_4 належну їй всю частку житлового будинку з господарськими будівлями і надвірними спорудами, що знаходиться за адресою: АДРЕСА_1 заповіла таким чином: ј частку ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_3 ; 2/4 частки ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_4 ; ј частку ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_5 .

Згідно інформаційної довідки зі Спадкового реєстру (заповіти/спадкові договори) № 66712709 від 05.10.2021 року, наданої приватним нотаріусом Єфимовою Т.І., заповіт ОСОБА_4 від 06.02.2019 року, зареєстрований за № 385, не змінювався та не скасовувався.

Згідно до ч. 1 ст. 1270 ЦК України для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини.

Встановлено, що письмовою відповіддю приватного нотаріуса Ізмаїльського міського нотаріального округу Одеської області Єфимовою Т.І. №71/02-14 від 16.02.2021 року позивачу було повідомлено про неможливість видачі свідоцтва про право на спадщину, у зв`язку із пропуском строку для прийняття спадщини.

У відповідності до ч. 3 ст. 1272 Цивільного кодексу України, за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини.

Відповідно до п. 24 постанови Пленуму Верховного Суду України «Про судову практику у справах про спадкування» визначено, що суди відкривають провадження по справам у разі відсутності письмової згоди спадкоємців, які прийняли спадщину, а також за відсутності інших спадкоємців, які могли б дати письмову згоду на подання заяви до нотаріальної контори про прийняття спадщини.

Аналізуючи ч. 1 ст. 1269 ЦК України та ч. 1 ст. 1272 ЦК України спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем має подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини, в разі якщо спадкоємець не подав заяву про прийняття спадщини, він вважається таким, що не прийняв її, тобто закон зобов`язує спадкоємця, який постійно не проживав із спадкодавцем подати заяву про прийняття спадщини.

Відповідно до п.24 постанови Пленуму Верховного Суду України «Про судову практику у справах про спадкування» вирішуючи питання про визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій. Додатковий строк, достатній для подання заяви про прийняття спадщини, не може перевищувати шестимісячного строку, встановленого статтею 1270 ЦК України для прийняття спадщини.

Постановою Верховного Суду від 26.06.2019 року по справі №565/1145/17 визначено, що поважними причинами пропуску строку визнаються, зокрема: 1) тривала хвороба спадкоємців; 2) велика відстань між місцем постійного проживання спадкоємців і місцем знаходження спадкового майна; 3) складні умови праці, які, зокрема, пов`язані з тривалими відрядженнями, в тому числі закордонними; 4) перебування спадкоємців на строковій службі у складі Збройних Сил України; 5) необізнаність спадкоємців про наявність заповіту тощо.

Судом встановлено, що згідно будинкової книги житлового будинку, що знаходиться за адресою: АДРЕСА_1 на день своєї смерті, ОСОБА_4 була зареєстрована за вищевказаною адресою, спільно з нею ніхто не проживав та не був зареєстрований.

Відповідно до статті 63 Закону України «Про нотаріат» нотаріус або в сільських населених пунктах посадова особа органу місцевого самоврядування, уповноважена на вчинення нотаріальних дій, отримавши від спадкоємців повідомлення про відкриття спадщини, зобов`язана повідомити про це тих спадкоємців, місце проживання або роботи яких відоме.

Нотаріус або посадова особа органу місцевого самоврядування, уповноважена на вчинення нотаріальних дій, також може зробити виклик спадкоємців шляхом публічного оголошення або повідомлення у пресі.

Згідно з пунктами 2.2 та 3.2 глави 10 чинного на час виникнення спірних правовідносин Порядку вчинення нотаріальних дій нотаріусами України, затвердженого наказом Міністерства юстиції України від 22 лютого 2012 року № 296/5 та зареєстрованого в Міністерстві юстиції України за № 282/20595, при заведенні спадкової справи нотаріус за даними Спадкового реєстру перевіряє наявність заведеної спадкової справи, спадкового договору, заповіту.

Щоб не допустити пропуску шестимісячного строку для прийняття спадщини, нотаріус роз`яснює спадкоємцям право подачі заяви про прийняття спадщини чи про відмову від її прийняття.

Необхідність нотаріусом вчинити дії для повідомлення спадкоємця про відкриття спадщини, здійснити виклик спадкоємця за заповітом, у тому числі шляхом публічного оголошення або повідомлення про це у пресі відповідає правовому висновку Верховного Суду України викладеному у постанові від 06 вересня 2017 року у справі № 315/765/14-ц, головуючий Лященко Н.П., номер рішення в ЄДРСР 68776662 та у постанові Верховного Суду від 28.10.2019 року у справі 761/42165/17-ц, суддя-доповідач Ступак О.В., номер рішення в ЄДРСР 85354233.

10.07.2020 року приватним нотаріусом Ізмаїльського міського нотаріального округу Одеської області Єфимовою Т.І. заведено спадкову справу №53/2020 до майна ОСОБА_4 , померлої ІНФОРМАЦІЯ_1 , тобто до спливу шестимісячного строку для прийняття спадщини.

Таким чином, приватний нотаріус Ізмаїльського міського нотаріального округу Одеської області Єфимова Т.І., розпочавши спадкову справу, яка містить заповіт ОСОБА_4 від 06.02.2019 року, яким вона заповіла ј частку ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_3 ; 2/4 частки ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_4 ; ј частку ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_5 , була зобов`язана повідомити про відкриття спадщини ОСОБА_1 .

Матеріали спадкової справи не містять доказів виклику позивача ОСОБА_1 до приватного нотаріуса, шляхом публічного оголошення або повідомлення у пресі.

Звернення позивача 10.03.2021 року із позовом про надання додаткового строку для прийняття спадщини та додання до позовної заяви копії заповіту від 06.02.2019 року та витягу про реєстрацію в Спадковому реєстрі не підтверджує факт обізнаності позивача про наявність заповіту до спливу шестимісячного строку для прийняття спадщини.

Таким чином, з досліджених судом доказів встановлено, що про існування заповіту ОСОБА_1 дізналась вже після спливу шестимісячного строку, встановленого для подання заяви про прийняття спадщини, що підтверджується відзивом на позовну заявувідповідача ОСОБА_2 , яка зазначала, що оригінал вказаного заповіту був у неї і дійсно не повідомила ОСОБА_1 про те, що вона вказана в заповіті, а повідомила про наявність заповіту лишу в січні 2021 року.

Враховуючи викладене, на підставі належної оцінки зібраних у справі доказів, давши належну оцінку обставинам, на які посилався позивач як на підтвердження поважності причин пропуску строку для прийняття спадщини, суд приходить до висновку про наявність у позивача об`єктивних труднощів для своєчасного прийняття спадщини за заповітом після смерті ОСОБА_4 , померлої ІНФОРМАЦІЯ_1 .

Приймаючи до уваги, що позивач був необізнаний про наявність заповіту, та строк прийняття спадщини пропущено з поважних причин, суд приходить до висновку про необхідність задоволення позовних вимог ОСОБА_1 та визначення позивачу додаткового строку тривалістю два місяці з дня набрання чинності рішенням суду для подання заяви про прийняття спадщини за заповітом після смерті ОСОБА_4 , померлої ІНФОРМАЦІЯ_1 .

Керуючись ст. ст. 12, 13, 133, 259, 263-265 ЦПК України, суд,-

ВИРІШИВ:

Позов ОСОБА_1 (паспорт серії НОМЕР_2 , виданий Ізмаїльським РВ УМВС України в Одеській області від 07.05.1997 року, РНОКПП НОМЕР_3 , мешкає за адресою: АДРЕСА_2 ) до ОСОБА_2 (РНОКПП НОМЕР_4 , мешкає за адресою: АДРЕСА_1 ), ОСОБА_3 (РНОКПП НОМЕР_5 , мешкає за адресою: АДРЕСА_3 ) про надання додаткового строку для прийняття спадщини задовольнити.

Визначити ОСОБА_1 (РНОКПП НОМЕР_3 , місце проживання: АДРЕСА_2 ) додатковий строк тривалістю в два місяці з дня набрання чинності рішення суду для подання заяви про прийняття спадщини після смерті ОСОБА_4 , померлої ІНФОРМАЦІЯ_1 .

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. Апеляційна скарга подається апеляційному суду через суд першої інстанції, який ухвалив оскаржуване судове рішення. Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів, а на ухвалу суду - протягом п`ятнадцяти днів з дня його (її) проголошення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Повний текст рішення складено 19 липня 2022 року.

Суддя: О.О.Бурнусус