Справа № 219/5161/21
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

19 липня 2022 року

Артемівський міськрайонний суд Донецької області у складі:

в складі судді Хомченко Л.І.

секретар Гаврилюк К.К.

розглянувши у відкритому судовому засіданні в порядку загального позовного провадження цивільну справу за позовною заявою ОСОБА_1 до Бахмутської міської об`єднаної територіальної громади в особі Бахмутської міської ради, про визначення додаткового строку на прийняття спадщини,

В С Т А Н О В И В:

До суду надійшла позовна заява ОСОБА_1 до Бахмутської міської об`єднаної територіальної громади в особі Бахмутської міської ради, про визначення додаткового строку на прийняття спадщини. В обґрунтування позовної заяви позивачем зазначено, що ОСОБА_2 є власником земельної ділянки загальною площею 8,061 га, кадастровий номер :01:017:0013 з цільовим призначенням для ведення товарного сільськогосподарського виробництва, яка знаходиться на території Покровської сільської ради Бахмутського району Донецької області. Згідно заповіту від 15 січня 2013 року, ОСОБА_2 заповів зазначену вище земельну ділянку позивачу. ІНФОРМАЦІЯ_1 ОСОБА_2 помер. У квітні 2021 року позивачу подзвонили із ради та запитали чи має він намір оформлювати спадкові права за заповітом, оскільки позивач не будучи родичем померлої та проживаючи з нею разом , достовірно не знаючи про наявність такого заповіту приїхав з м. Києва, де наразі проживає. Він не знав про заповіт, тобто вказані обставини свідчать про об`єктивні, непереборні, істотні труднощі на вчинення позивачем дій з прийняття спадщини, внаслідок чого вона звернулася до суду з зазначеною позовною заявою.

В судове засідання позивач та представник позивача не з`явились, про дату, час та місце розгляду справи повідомлялись належним чином: у відповідності до частини 6 статті 128 ЦПК України шляхом направлення судової повістки із розпискою рекомендованим листом з повідомленням на адресу. Представником позивача подано до суду заяву, в якій він просить слухати справу за його відсутності, позовні вимоги підтримує, просить суд їх задовольнити.

Повідомлений належним чином про дату, час та місце проведення судового засідання (у відповідності до пункту 1 частини 7 статті 128 ЦПК України шляхом направлення судової повістки за адресою місцезнаходження, що зазначена в Єдиному державному реєстрі юридичних осіб, фізичних осіб підприємців та громадських формувань) відповідач до судового засідання не з`явився. Представником надана заява про розгляд справи у їх відсутність, заперечень щодо позову не мають.

При таких обставинах суд вважає за можливе розглянути дану справу під час відсутності сторін на підставі наявних у справі доказів.

У зв`язку з неявкою сторін та у відповідності до ч. 2 ст. 247 ЦПК України, фіксування судового засідання технічними засобами не здійснювалося.

Дослідивши надані суду докази та проаналізувавши встановлені обставини у їх сукупності, суд вважає, що позовні вимоги підлягають повному задоволенню за наступними підставами.

Відповідно до ч. 1 ст. 4 ЦПК України, кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів.

Згідно положень ч. 3 ст. 12 та ч. 1 ст. 81 ЦПК України, кожна сторона повинна довести ті обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом.

Докази подаються сторонами та іншими особами, які беруть участь у справі (ч. 5 ст. 81 ЦПК України).

Частиною 1 статті 89 ЦПК України передбачено, що суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів.

Відповідно до частини 1 статті 263 ЦПК України судове рішення повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим. Законним є рішення, ухвалене судом відповідно до норм матеріального права із дотриманням норм процесуального права (ч. 2 ст. 263 ЦПК України). Частиною 5 статті 263 ЦПК України визначено, що обґрунтованим є рішення, ухвалене на підставі повно і всебічно з`ясованих обставин, на які сторони посилаються як на підставу своїх вимог і заперечень, підтверджених тими доказами, які були досліджені в судовому засіданні.

Вимогами статей 1268 та 1270 Цивільного кодексу України (далі за текстом ЦК України) встановлено, що спадкоємець за заповітом або за законом має право прийняти спадщину або не прийняти спадщину у шестимісячний строк.

Частиною 3 статті 1272 ЦК України передбачено, що за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини.

Статтею 1261 ЦК України встановлено, що в першу чергу спадкують за законом діти спадкодавця, його батьки і той із подружжя, який його пережив.

Судом встановлено, що згідно копії заповіту, який складений 15 січня 2013 року, ОСОБА_2 заповів ОСОБА_1 земельну ділянку загальною площею 8,061 га, кадастровий номер :01:017:0013 з цільовим призначенням для ведення товарного сільськогосподарського виробництва, яка знаходиться на території Покровської сільської ради Бахмутського району Донецької області.

З копії актового запису про смерть № 23 від 27 грудня 2017 року, ОСОБА_2 помер ІНФОРМАЦІЯ_1 у віці 48 років.

Таким чином, суд приходить до висновку, що позивач має право звернутися до нотаріальної контори із заявою про прийняття спадщини після смерті ОСОБА_2 .

Згідно п. 24 Постанови Пленуму Верховного Суду України від 30 травня 2008 року № 7 «Про судову практику у справах про спадкування» вирішуючи питання про визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій.

В обґрунтування поважності пропуску строку на подачу заяви для прийняття спадщини після померлого ОСОБА_2 позивачем зазначено у позові, що він не знав про заповіт і про смерть, тому не мав можливості звернутися до нотаріуса.

Беручи до уваги проміжок часу термін, який був пропущений позивачем, причини пропуску строку, і інші встановлені обставини подій, суд приходить до висновку, що позивачем строк пропущено з поважної причини, тому позов підлягає задоволенню.

За клопотанням позивача суд залишає судові витрати за ним.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 1227, 1258, 1261, 1268, 1270, 1272 Цивільного кодексу України, Постановою Пленуму Верховного Суду України від 30 травня 2008 року № 7 «Про судову практику у справах про спадкування», Постановою Пленуму Верховного Суду України від 31 березня 1995 року № 5 «Про судову практику у справах про встановлення фактів, що мають юридичне значення», ст.ст. 4, 12, 81, 89, 141, 259, 263-265, 268 Цивільного процесуального кодексу України, суд

В И Р І Ш И В:

Позовну заяву ОСОБА_1 до Бахмутської міської об`єднаної територіальної громади в особі Бахмутської міської ради, про визначення додаткового строку на прийняття спадщини - задовольнити.

Визначити ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , додатковий строк, достатній для подання заяви про прийняття спадщини за заповітом від 15 січня 2013 року після смерті ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_4 , а саме додатковий строк 3 (три) місяці для прийняття спадщини, який рахувати з дня набрання рішенням законної сили.

Апеляційна скарга на рішення суду може бути подана до Донецького апеляційного суду через Артемівський міськрайонний суд Донецької області протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення. Учасник справи, якому рішення суду не було вручено у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

Суддя Л.І. Хомченко