Придніпровський районний суд м.Черкаси
Справа № 711/2698/22
Номер провадження2/711/1659/22
ЗАОЧНЕ РІШЕННЯ
25 липня 2022 року Придніпровський районний суд міста Черкаси у складі:
головуючого судді Казидуб О.Г.
секретаря судового засідання Зайцевої О.І.
розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду м. Черкаси в спрощеному позовному провадженні цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , третя особа: Центральний відділ державної виконавчої служби у м. Черкаси Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Київ) про звільнення майна з-під арешту,-
Позивач ОСОБА_1 ( АДРЕСА_1 ) звернувся до Придніпровського районного суду м. Черкаси з позовом до ОСОБА_2 ( АДРЕСА_2 ), третя особа: Центральний відділ державної виконавчої служби у м. Черкаси Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Київ) (м. Київ) (м. Черкаси, пр.-т. Хіміків, 50) про звільнення майна з-під арешту. Свої вимоги мотивує тим, що його батьки ОСОБА_3 та ОСОБА_4 купили квартиру за адресою: АДРЕСА_3 на підставі Договору купівлі-продажу від 26.06.1997 року, який був посвідчений приватним нотаріусом Черкаського міського нотаріального округу Малою Н.А. Проте, вони не зареєстрували своєчасно право власності на зазначену квартиру в Державному реєстрі речових прав на нерухоме майно. Зазначена квартира була придбана у ОСОБА_2 .
ІНФОРМАЦІЯ_1 його батько ОСОБА_3 помер.
24 листопада 2020 року його мати ОСОБА_4 (співвласник квартири) здійснила Державну реєстрацію права власності в Державному реєстрі речових прав на нерухоме майно.
Позивач вказує, що після смерті батька він як спадкоємець звернувся до нотаріуса Другої Черкаської державної нотаріальної контори Демиденко О.А. із заявою про видачу свідоцтва про право на спадщину на майно, що залишилося після смерті батька.
Спадковим майном являється 1/2 частка у праві власності на квартиру АДРЕСА_4 .
Проте, нотаріус Демиденко О.А. 13 травня 2021 року винесла постанову про відмову у вчиненні нотаріальної дії, оскільки, було встановлено, що згідно Інформації з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно був накладений арешт на спадкову квартиру відповідно до Постанови про арешт майна боржника та оголошення заборони на його відчуження Центрального відділу державної виконавчої служби Черкаського міського управління юстиції від 15.04.2011 року (реєстраційний номер обтяження: 11077694).
Його мати, яка є співвласницею квартири, звернулася до Центрального відділу ДВС у м. Черкаси Головного територіального управління Міністерства юстиції (м. Київ) із заявою про зняття арешту з квартири.
Листом від 20.04.2021 року їй повідомили, що під час розгляду перевіркою Автоматизованої системи виконавчого провадження встановлено, що на виконанні в Центральному відділі ДВС у м. Черкаси Головного територіального управління Міністерства юстиції (м. Київ) не перебувають відносно неї виконавчі провадження.
Також, повідомлено, що згідно Автоматизованої системи виконавчого провадження встановлено,що на виконанні в Центральному відділі ДВС виконавчої служби у м. Черкаси Головного територіального управління Міністерства юстиції (м. Київ) перебувало виконавче провадження відносно ОСОБА_2 (попереднього власника).
І на підставі довідки ЧООБТІ про наявність за боржником зареєстрованої на праві приватної власності квартири, яка розташована за адресою: АДРЕСА_3 було винесено постанову про арешт майна боржника та оголошення заборони на його відчуження.
У зв`язку із закінченням терміну зберігання матеріали виконавчого провадження були знищені. Також у листі повідомляється про те, що у посадових осіб Центрального відділу ДВС у м. Черкаси Головного територіального управління Міністерства юстиції (м. Київ) відсутні повноваження для зняття арешту з її майна.
Просить зняти арешт з квартири за адресою АДРЕСА_3 , реєстраційний номер обтяження 11077694, що накладений постановою про арешт майна боржника Центрального відділу ДВС у м. Черкаси Головного територіального управління Міністерства юстиції (м. Київ) від 15.04.2011 року.
Адвокат Семенюк О.Г., яка діє в інтересах позивача ОСОБА_1 , надала заяву, в якій зазначила, що просить розглянути справу за її відсутності. Також зазначила, що позов підтримує та просить його задоволити.
Відповідач ОСОБА_2 в судове засідання не з`явився, причини неявки суду невідомі. Про день, час та місце розгляду справи був повідомлений належним чином.
Представник третьої особи Центрального відділу ДВС у м. Черкаси Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Київ) в судове засідання не з`явився, надавши через канцелярію суду заяву про розгляд справи за їхньої відсутності.
У відповідності до ст. 280 ЦПК суд ухвалив провести заочний розгляд справи на підставі наявних у справі доказів.
Суд, дослідивши письмові матеріали справи, приходить до наступного висновку.
Відповідно до ст. 4 ЦПК України кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів.
Відповідно до ст. 13 ЦПК України суд розглядає цивільні справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках
Відповідно до положень ст.ст. 13, 81 ЦПК України, кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог і заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Докази подаються сторонами та іншими учасниками процесу. Доказування не може ґрунтуватись на припущеннях.
В судовому засіданні встановлено, що відповідно до відповідно до Договору купівлі-продажу квартири від 26 червня 1997 року, укладеного між ОСОБА_2 (продавцем) та ОСОБА_3 , ОСОБА_4 (покупцями) було укладено договір купівлі-продажу квартири АДРЕСА_4 . Даний договір був посвідчений приватним нотаріусом Черкаського міського нотаріального округу Малою Н.А. та зареєстрована в реєстрі за №2254.
Відповідно до Свідоцтва про смерть Серії НОМЕР_1 , виданого 25 серпня 2020 року Черкаським міським відділом державної реєстрації актів цивільного стану Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Київ), ІНФОРМАЦІЯ_1 ОСОБА_3 помер.
Як вбачається з витягу з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно про реєстрацію прав власності (індексний номер витягу:234784685 від 30.11.2020р.), 24 листопада 2020 року державним реєстратором Управління з питань державної реєстрації Черкаської міської ради Гриценко М.О., було зареєстровано право спільної часткової власності на Ѕ частину квартири АДРЕСА_4 за ОСОБА_4 (РНОКПП НОМЕР_2 ).
Після смерті батька ОСОБА_3 , позивач ОСОБА_1 звернувся до нотаріуса Другої черкаської державної нотаріальної контори Демиденко О.А. із заявою про видачу свідоцтва про право на спадщину на майно, що залишилось після смерті його батька. Проте, постановою про відмову у вчиненні нотаріальної дії від 12.05.2021р., нотаріусом було відмовлено ОСОБА_1 у видачі свідоцтва про право на спадщину за законом, а саме на 1/2 частину у праві власності на квартиру АДРЕСА_4 , що залишилася після смерті його батька ОСОБА_3 , оскільки нотаріусом було встановлено, що згідно Інформації з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно зазначений арешт на спадкову квартиру АДРЕСА_4 згідно Постанови про арешт майна боржника та оголошення заборони на його відчуження, б/н, від 15.04.2011р. Центральний відділ державної виконавчої служби Черкаського міського управління юстиції (реєстраційний номер обтяження: 11077694). Однак у відомостях про суб`єкта на якого накладений арешт відносно цієї квартири зазначений ОСОБА_2 , який не являється власником спадкового майна, а згідно правовстановлюючих документів, що підтверджує право власності на цю квартиру (Договір купівлі-продажу), посвідчений Малою Н.А., приватним нотаріусом Черкаського міського нотаріального округу м. Черкаси, 26.06.1997р. за р.№2254). останній був попереднім власником продавцем цієї квартири.
12 березня 2021 року співвласник квартири ОСОБА_4 звернулася до Центрального ВДВС у м. Черкаси Центрального МУ МЮ (м. Київ) із заявою про зняття арешту з квартири.
Також повідомлено, що на виконанні перебувало виконавче провадження відносно ОСОБА_2 (попереднього власника). І на підставі довідки ЧООБТІ про наявність за боржником зареєстрованої на праві приватної власності квартири, яка розташована за адресою: АДРЕСА_3 було винесено постанову про арешт майна боржника та оголошення заборони його відчуження. У зв`язку із закінченням терміну зберігання, матеріали виконавчого провадження були знищені. Також у листі повідомлялося про те, що у посадових осіб Центрального ВДВС у м. Черкаси відсутні підстави для зняття арешту з її майна. ОСОБА_4 було запропоновано звернутися до суду для зняття арешту з майна, оскільки відповідно до ч.5 ст. 59 «Про виконавче провадження» арешт може бути знятий за рішенням суду.
Таким чином, з метою захисту свого порушеного права, позивач звернувся до суду з даним позовом.
Статтею 41 Конституції України передбачено право кожного громадянина володіти, користуватися і розпоряджатися своєю власністю, результатами своєї інтелектуальної, творчої діяльності.
Згідно ст. 1 Першого Протоколу Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, кожна фізична або юридична особа має право мирно володіти своїм майном. Ніхто не може бути позбавлений майна інакше як в інтересах суспільства і на умовах, передбачених законом або загальними принципами міжнародного права.
Статтею 10 Загальної декларації прав людини визначено, що кожна людина має право володіти майном як одноособово, так і разом з іншими. Ніхто не може бути безпідставно позбавлений свого майна.
У пункті 4 постанови Пленуму Верховного Суду України «Про судову практику в справах про виключення майна з опису» від 27.08.1976 №6(в редакції від 30.06.1978 №5) надані роз`яснення, що вимоги особи, які ґрунтуються на її праві власності на арештоване майно, розглядаються за правилами, установленими для розгляду позовів про звільнення майна з-під арешту.
Пленум Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ у постанові №5 від 03.06.2016 «Про судову практику в справах про зняття арешту з майна», роз`яснив, що у порядку цивільного судочинства захист майнових прав здійснюється у позовному провадженні. Позов про зняття арешту з майна може бути пред`явлений власником, а також особою, яка володіє на підставі закону чи договору або іншій законній підставі майном, що не належить боржнику (речове право на чуже майно).
Нормами частин 1 та 2 ст. 321 ЦК України регламентовано, що право власності є непорушним і ніхто не може бути протиправно позбавлений цього права чи обмежений у його здійсненні, а особа може бути обмежена в здійсненні права власності лише у випадках та в порядку, встановленому законом.
Згідно до ст. 391 ЦК України, власник майна може вимагати скасування заборон в здійсненні ним права користування та розпорядження своїм майном.
А тому, враховуючи вищевикладене, надані письмові докази та їх належна оцінка, вказують на наявність підстав для повного задоволення даного позову.
Керуючись ст.ст.4, 12, 81, 237, 263-265, 268 ЦПК України, Конституції України, Закону України «Про виконавче провадження», суд -
Позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , третя особа: Центральний відділ державної виконавчої служби у м. Черкаси Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Київ) про звільнення майна з-під арешту задовольнити.
Зняти арешт з квартири за адресою АДРЕСА_3 , реєстраційний номер обтяження 11077694, що накладений Постановою про арешт майна боржника та оголошення заборони на його відчуження, б/н, 15.04.2011, Центральний відділ державної виконавчої служби Черкаського міського управління юстиції (реєстраційний номер обтяження: 11077694).
Заочне рішення набирає законної сили, якщо протягом тридцяти днів з дня його проголошення, не подані заява про перегляд заочного рішення або апеляційна скарга, або якщо рішення залишено в силі за результатами апеляційного розгляду справи.
Заочне рішення може бути переглянуте судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача. Учасник справи, якому повне заочне рішення суду не було вручене у день його проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на подання заяви про його перегляд - якщо така заява подана протягом двадцяти днів з дня вручення йому повного заочного рішення суду.
Апеляційна скарга подається до Черкаського апеляційного суду протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Учасник справи, якому повне рішення не було вручене в день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження на рішення суду - якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.
Головуючий: О. Г. Казидуб