Справа № 214/5668/21
2/214/2552/22
Р І Ш Е Н Н Я

Іменем України

15 липня 2022 року Саксаганський районний суд м. Кривого Рогу Дніпропетровської області у складі: головуючого судді Ковтун Н.Г.,

при секретарі судового засідання Фартушної Є.К.

без участі сторін,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Кривому Розі, в загальному позовному провадженні, цивільну справу за позовною заявою адвоката Руденко Юлії Вікторівни, яка представляє інтереси ОСОБА_1 до Виконкому Саксаганської районної у місті ради, третя особа, яка не заявляє самостійних вимог: Приватний нотаріус Криворізького міського нотаріального округу Дацко Ярослав Олексійович про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини, -

ВСТАНОВИВ:

Представник позивача адвокат Руденко Ю.В., яка діє в інтересах ОСОБА_1 звернулася до суду 15 липня 2021 з вищевказаним позовом, відповідно до якого просить суд: визначити ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 додатковий строк три місяці для звернення до приватного нотаріуса Криворізького міського нотаріального округу Дніпропетровської області Дацко Ярослава Олексійовича в порядку спадкування за заповітом за померлим ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_3 .

Пред`явлені вимоги мотивовано тим, що ІНФОРМАЦІЯ_3 від менінгіта нирочного помер ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_2 . Після смерті ОСОБА_2 залишилося спадкове майно двокімнатна квартира за адресою: АДРЕСА_1 . Згідно Свідоцтва про право власності №3584 від 18.05.1993, Дублікат №173 видано згідно розпорядження УЖКГ №173 від 04.09.2006, Дублікат видано 05.09.2006. Свідоцтво видане згідно з розпорядженням Управління житлово-комунального господарства від 20.04.1993 № 6630 двокімнатна квартира загальною площею 44, 6 кв.м. за адресою: АДРЕСА_1 належить : ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , ОСОБА_2 .

Згідно рішення Саксаганського районного суду м. Кривого Рогу Дніпропетровської області від 03.04.2007 визначено , що у спільній сумісній власності на квартиру АДРЕСА_2 частки співвласників ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , ОСОБА_2 рівні по 1/3. За ОСОБА_2 визнано право власності на спадкове майно після смерті ОСОБА_4 , що померла ІНФОРМАЦІЯ_4 , а саме на 1/3 частини квартири за адресою: АДРЕСА_1 , що належала ОСОБА_4 на праві спільної власності.

Також за ОСОБА_2 визнано право власності на спадкове майно після смерті ОСОБА_3 , що помер ІНФОРМАЦІЯ_5 , а саме на 1/3 частини квартири по АДРЕСА_1 .

Згідно Витягу про реєстрацію права власності на нерухоме майно №14585989 від 17.05.2007 2/3 квартири по АДРЕСА_1 на підставі рішення Саксаганського районного суду м. Кривого Рогу від 03.04.2007 належить ОСОБА_2 .

23.05.2016 ОСОБА_2 , маючи необхідний обсяг цивільної дієздатності, розуміючи значення своїх дій та їх правові наслідки, усвідомлюючи значення своїх дій та згідно з вільним волевиявленням, у присутності обраного ним самостійно нотаріуса Криворізького міського нотаріального округу Дацко Я.. на випадок смерті зробив наступне розпорядження: «усе моє майно та майнові права, що будуть належити мені на день смерті незалежно від їх складу та місця знаходження (розташування) , і взагалі все те, що за законом буде належити мені на день моєї смерті та що згідно із законодавством може бути успадкованим, в повному обсязі, без будь-яких винятків заповідаю ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 ».

Сім`я ОСОБА_5 для Позивача це добрі знайомі, взаємовідносини між якими грунтувалися на взаєморозумінні та взаємоповазі. Позивач про складений на її ім`я заповіт нічого не знала, оскільки не просила про укладення останнього стосовно себе. В червні 2021 року ОСОБА_1 випадково дізналася про існування на її ім`я заповіту ОСОБА_2 , 09.06.2021 приватним нотаріусом Криворізького міського нотаріального округу Дніпропетровської області Дацко Я.О. за результатом розгляду заяви Позивача про видачу свідоцтва про право на спадщину за заповітом після смерті ОСОБА_2 винесена постанова про відмову у вчиненні нотаріальних ій. Підставою відмову був пропуск спадкоємцем строку для прийняття спадщини, одночасно рекомендовано звернутися до суду

Ухвалою суду від 29 липня 2021 року прийнято справу до розгляду та відкрито провадження в порядку загального позовного провадження з призначенням підготовчого судового засідання.

Ухвалою суду від 31 січня 2022 року підготовче судове засідання закрито , справу призначено до судового розгялду.

В ході розгляду справи позивачем заявлялось клопотання про витребування доказів, яке ухвалою суду від 29.07.2021 та 18.10.2021 року задоволено

Позивач ОСОБА_1 та її представник ОСОБА_6 в судове засідання не з`явилися, подавши клопотання про розгляд справи за їх відсутності, пред`явлені вимоги підтримали.

Представник відповідача ОСОБА_7 наддала суду заяву відповідно до якої просить суд розглянути справу за її відсутності та при вірішенні позову покладається на розсуд суду.

Дослідивши письмові докази по справі, надавши їм оцінку в сукупності, суд приходить до наступного висновку.

Так, ІНФОРМАЦІЯ_3 помер ОСОБА_2 , про що Саксаганським районним у місті Кривому Розі відділом державної реєстрації актів цивільного стану Південно-Східного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Дніпро) 03.11.2020 складено відповідний актовий запис №1828. (а.с.12).

Згідно тексту позовних вимог ОСОБА_2 належала двокімнатна квартира за адресою: АДРЕСА_1 .

За життя ОСОБА_2 на випадок своєї смерті заповів все належне йому майно ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , заповіт посвідчений державним нотаріусом Криворізького міського нотаріального округу Дацко Ярославом Олексійовичем, зареєстровано в реєстрі за № 1102 ( а.с. 21-22 копія заповіту).

Позивач ОСОБА_1 звернулася до державного нотаріуса Криворізького міського нотаріального округу Дацко Я.О. з заявою про прийняття спадщини, однак постановою їй відмовлено у видачі свідоцтва про право на спадщину за заповітом після смерті ОСОБА_2 , у зв`язку з тим, що спадкоємцем був пропущений строк у шість місяців, встановлений законом для подачі заяви про прийняття спадщини (а.с. 24-25- копії постанов).

Згідно відповіді Саксаганського відділу ДРАЦС у м. Кривому Розі Криворізького району Дніпропетровської області Південно-Східного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Дніпро) , за даними Держаного реєстру актів цивільного стану громадян мається запис про народження ОСОБА_8 , ІНФОРМАЦІЯ_6 , батьком якої зазначено ОСОБА_2 . (а.с.64). Відповідно до копії спадкової справи з заявою про прийняття спадщини остання не зверталася.

Відповідно до статей 1216, 1217 ЦК України спадкуванням є перехід прав та обов`язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця), до інших осіб (спадкоємців). Спадкування здійснюється за заповітом або за законом.

За правилами статті 1223 ЦК України право на спадкування мають особи, визначені у заповіті. У разі відсутності заповіту, визнання його недійсним, неприйняття спадщини або відмови від її прийняття спадкоємцями за заповітом, а також у разі неохоплення заповітом усієї спадщини право на спадкування за законом одержують особи, визначені у статтях ;1261-1265 цього Кодексу. Право на спадкування виникає у день відкриття спадщини.

Для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини (частина перша статті 1270 ЦК України).

За правилами частини першої статті 1268 ЦК України спадкоємець за заповітом чи за законом має право прийняти спадщину або не прийняти її.

Відповідно до частини третьої статті 1268 ЦК України, спадкоємець, який постійно проживав разом зі спадкодавцем на час відкриття спадщини, вважається таким, що прийняв спадщину, якщо протягом строку, встановленого статтею 1270 ЦК України, він не відмовився від неї.

Відповідно до статті 1269 ЦК України, спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу або в сільських населених пунктах - уповноваженій на це посадовій особі відповідного органу місцевого самоврядування заяву про прийняття спадщини.

Отже, закон розрізняє факти, які свідчать про прийняття спадщини особою, яка на час відкриття спадщини постійно проживала зі спадкодавцем, та особою, яка на час відкриття спадщини не проживала (постійно не проживала) зі спадкодавцем.

Подання заяви про прийняття спадщини є дією, яку повинен вчинити спадкоємець, який бажає прийняти спадщину тоді, коли такий спадкоємець не проживав на час відкриття спадщини постійно зі спадкодавцем. Відповідно, пропустити строк на прийняття спадщини може спадкоємець, який постійно не проживав на час відкриття спадщини зі спадкодавцем.

Відповідно до частини третьої статті 1272 ЦК України за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини.

За змістом цієї статті поважними причинами пропуску строку для прийняття спадщини є причини, які пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій.

Правила частини третьої статті 1272 ЦК України про надання додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини можуть бути застосовані, якщо: 1) у спадкоємця були перешкоди для подання такої зави; 2) ці обставини визнані судом поважними. Поважними причинами пропуску строку для прийняття спадщини є причини, які пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій.

Якщо ж у спадкоємця перешкод для подання заяви не було, а він не скористався правом на прийняття спадщини через відсутність інформації про смерть спадкодавця, незнання норм закону, тощо, то правові підстави для визначення додаткового строку для прийняття спадщини відсутні.

Такий правовий висновок висловлений Верховним Судом України у постановах: від 04 листопада 2015 року 6-1486цс15 та від 23 серпня 2017 року № 6-1320цс17, а також у постановах Касаційного цивільного суду у складі Верховного Суду: від 26 червня 2019 року у справі № 565/1145/17 (провадження № 61-38298 св 18), від 17 жовтня 2019 року у справі № 766/14595/16 (провадження № 61-6700св19), від 30 січня 2020 року у справі № 487/2375/18 (провадження № 61-10136св19), від 31 січня 2020 року у справі № 450/1383/18 (провадження №61/21447св19).

З урахуванням наведеного, якщо спадкоємець пропустив шестимісячний строк для подання заяви про прийняття спадщини з поважних причин, закон гарантує йому право на звернення до суду з позовом про визначення додаткового строку на подання такої заяви.

Вирішуючи питання визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій.

Судом не можуть бути визнані поважними такі причини пропуску строку для подання заяви про прийняття спадщини, як юридична необізнаність позивача щодо строку та порядку прийняття спадщини, необізнаність особи про наявність спадкового майна, похилий вік, непрацездатність, незнання про існування заповіту, встановлення судом факту, що має юридичне значення для прийняття спадщини, невизначеність між спадкоємцями, хто буде приймати спадщину, відсутність коштів для проїзду до місця відкриття спадщини, проживання у спадковому майні після відкриття спадщини, несприятливі погодні умови тощо.

Оцінка поважності причин пропуску строку звернення із заявою про прийняття спадщини повинна, у першу чергу, стосуватися періоду від моменту відкриття спадщини й до спливу шестимісячного строку, встановленого законом для її прийняття. Саме протягом цього періоду мають існувати об`єктивні та істотні перешкоди для прийняття спадщини. Інші періоди досліджуються, якщо ці перешкоди почали існувати протягом шестимісячного строку та тривали до моменту звернення до нотаріуса або до суду.

Вказана позиція висловлена Верховним Судом в постанові від 20 січня 2021 року по справі № 752/11156/18-ц (провадження № 61-14082св20).

При вирішенні справ про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини слід також враховувати, що додатковий строк визначається у разі, якщо суд визнає причини пропуску строку для прийняття спадщини поважними. У зазначеній категорії справ є обов`язковим обґрунтування в мотивувальній частині судового рішення поважності причин пропуску строку для подання заяви про прийняття спадщини.

Вказана позиція підтверджується також роз`ясненнями, наданими в листі Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних та кримінальних справ від 16.05.2013 № 24-753/0/4-13 «Про судову практику розгляду цивільних справ про спадкування».

Завданням цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави (ч. 1 ст. 2 ЦПК України).

Згідно статті 89 ЦПК України, виключне право оцінки доказів належить суду, який має оцінювати докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному і об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів.

Оскільки позивач пропустила встановлений законом строк подачі заяви з поважних причин, що підтверджується письмовими доказами, суд вважає можливим встановити позивачу додатковий строк для надання заяви в нотаріальну контору про прийняття спадщини після смерті ОСОБА_2 . Його тривалість слід визначити в три місяці з моменту набрання рішенням законної сили, що є достатнім для надання такої заяви.

На підставі викладеного та керуючись ст. ст. 1261, 1270, 1272 ч. 3 ЦК України, ст.ст. 10, 12, 13, 81, 141, 263, 265 ЦПК України,суд, -

ухвалив:

Позов ОСОБА_6 , яка представляє інтереси ОСОБА_1 до Виконкому Саксаганської районної у місті ради, третя особа, яка не заявляє самостійних вимог: Приватний нотаріус Криворізького міського нотаріального округу Дацко Ярослав Олексійович про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини - задовольнити.

Встановити ОСОБА_1 , додатковий строк для подання заяви в нотаріальну контору про прийняття спадщини після смерті ОСОБА_2 , померлого ІНФОРМАЦІЯ_3 три місяці з моменту набрання рішенням законної сили.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

На рішення суду може бути подана апеляційна скарга до Дніпровського апеляційного суду протягом 30 днів з дня складення повного судового рішення.

Відомості про учасників:

Позивач: ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_7 , зареєстрована за адресою: АДРЕСА_3 , РНОКПП НОМЕР_1 .

Представник позивача: Руденко Юлія Вікторівна, (свідоцтво про право зайняття адвокатською діяльністю №3031 від 03.03.2016, ордер від 13.07.2021), адреса для листування: АДРЕСА_4 .

Відповідач: Виконком Саксаганської районної у місті ради, , юридична адреса: м. Кривий Ріг, вул. Володимира Великого, 32.

Третя особа: Приватний нотаріус Криворізького міського нотаріального округу Дацко Ярослав Олексійович, адреса: АДРЕСА_4 .

Суддя Н.Г.Ковтун