Справа № 404/7362/21
Номер провадження 2/404/1975/21
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

25 липня 2022 року Кіровський районний суд міста Кіровограда

в складі: головуючого судді Кулінка Л.Д.

за участю секретаря Московенка В.І.

розглянувши у відкритому підготовчому засіданні в місті Кропивницькому цивільну справу за позовом ОСОБА_1 , до Публічного акціонерного товариства «Перший Український міжнародний банк», за участю третіх осіб, які не заявляють самостійних вимог щодо предмета спору на стороні відповідача приватного нотаріуса Київського міського нотаріального округу Хара Наталії Станіславівни, приватного виконавця виконавчого округу міста Києва Павелків Тетяни Леонідівни, про визнання виконавчого напису нотаріуса таким, що не підлягає виконанню,-

В С Т А Н О В И В:

ОСОБА_1 , звернувся до суду з позовом про визнання таким, що не підлягає виконанню виконавчий напис вчинений приватним нотаріусом Київського міського нотаріального округу Хара Наталією Станіславівною від 27.08.2018 року зареєстрований в реєстрі за № 7455.

Ухвалою судді Кіровського районного суду міста Кіровограда від 13 жовтня 2021 року позовну заяву ОСОБА_1 залишено без руху та надано строк для усунення недоліків позову (а.с.17).

На виконання вимог ухвали судді Кіровського районного суду міста Кіровограда від 13 жовтня 2021 року позивачем подано заяву (вх. № 42257 від 26.11.2021 року), якою усунуто недоліки вказані в ухвалі судді від 13.10.2021 року (а.с. 18-19).

У зв`язку з чим, ухвалою судді Кіровського районного суду міста Кіровограда від 01 грудня 2021 року відкрито провадження у справі за правилами загального позовного провадження, призначено підготовче засідання. На підставі частини третьої статті 53 Цивільного процесуального кодексу України залучено до участі у справі в якості третіх осіб, які не заявляють самостійних вимог щодо предмета спору на стороні відповідача приватного нотаріуса Київського міського нотаріального округу Хара Наталію Станіславівну, приватного виконавця виконавчого округу міста Києва Павелків Тетяну Леонідівну. На підставі статті 84 Цивільного процесуального кодексу України, витребувано у приватного нотаріуса Київського міського нотаріального округу Хара Наталії Станіславівни належним чином завірені копії матеріалів нотаріальної справи щодо вчинення виконавчого напису № 7455 від 27.08.2018 року (а.с.21-22).

Через канцелярію суду представником відповідача подано заяву (вх. № 5326 від 10.02.2022 року) про визнання позову відповідачем (а.с.31-33).

Учасники справи в підготовче засідання не з`явились, про дату, час та місце проведення підготовчого засідання повідомлялись, причини неявки суду не відомі.

Розглянувши заяву представника відповідача про визнання позовних вимог, проаналізувавши норми цивільного процесуального права які регулюють порядок визнання позову відповідачем, суд встановив таке.

Згідно із частиною першою статті 175 Цивільного процесуального кодексу України у позовній заяві позивач викладає свої вимоги щодо предмета спору та їх обґрунтування. Предмет позову - це матеріальний зміст позовних вимог. Він проявляється в матеріально-правовій заінтересованості позивача. Іншими словами, це те матеріальне благо, яке позивач бажає отримати. Підстава позову - це ті обставини, якими позивач обґрунтовує свої вимоги, і які обґрунтовуються поданими при подачі заяви чи у судовому процесі доказами.

Відповідно до пункту 1 частини другої статті 49 Цивільного процесуального кодексу України відповідач має право визнати позов (всі або частину позовних вимог) на будь-якій стадії судового процесу.

Відповідно до частин першої-другої статті 206 Цивільного процесуального кодексу України позивач може відмовитися від позову, а відповідач - визнати позов на будь-якій стадії провадження у справі, зазначивши про це в заяві по суті справи або в окремій письмовій заяві. До ухвалення судового рішення у зв`язку з відмовою позивача від позову або визнанням позову відповідачем суд роз`яснює сторонам наслідки відповідних процесуальних дій, перевіряє, чи не обмежений представник відповідної сторони у повноваженнях на їх вчинення. У разі визнання відповідачем позову суд за наявності для того законних підстав ухвалює рішення про задоволення позову. Якщо визнання відповідачем позову суперечить закону або порушує права, свободи чи інтереси інших осіб, суд постановляє ухвалу про відмову у прийнятті визнання відповідачем позову і продовжує судовий розгляд.

Визнання позову відповідачем - це одностороннє вільне волевиявлення відповідача, спрямоване на припинення спору з позивачем. Право відповідача на визнання позову повністю або частково є виявом принципів диспозитивності і змагальності.

У разі визнання відповідачем позову, яке має бути безумовним, суд ухвалює рішення про задоволення позову, обмежившись у мотивувальній частині рішення посиланням на визнання позову без з`ясування і дослідження інших обставин справи. Проте, якщо визнання відповідачем позову суперечить закону (наприклад, відповідач визнає безпідставний позов), суд постановляє ухвалу про відмову у прийнятті визнання відповідачем позову і продовжує судовий розгляд.

Від визнання позову слід відрізняти визнання фактів. Факти може визнати й позивач. Визнання стороною в суді фактів, яким друга сторона обґрунтовує свої вимоги або заперечення, не є для суду обов`язковим. Суд може вважати визнаний факт встановленим, коли у нього не виникає сумніву в тому, що визнання відповідає дійсним обставинам справи, не порушує будь-чиїх прав та законних інтересів і не зроблено під впливом обману, насильства, погрози, помилки. Таким чином,суди не вправі покласти в основу свого рішення лише факт визнання позову відповідачем, не дослідивши при цьому обставини справи. Тобто повинно мати місце не лише визнання позову, а й законні підстави для задоволення позову, які в даному випадку підлягають встановленню. Така правова позиція викладена у постанові Верховного Суду від 15 червня 2020 року у справі № 588/1311/17, провадження № 61-39156св18.

Визнання позову відповідачами не є безумовною підставою для його задоволення, ураховуючи, що вирішуючи спір по суті суду слід дослідити матеріали справи, надати належну оцінку наявним у справі доказам та ухвалити судове рішення з урахуванням вимог законності та обґрунтованості, а не виходячи виключно із факту визнання позову відповідачем, такий правовий висновок викладено у Постанові Верховного Суду від 25 травня 2022 року у справі № 675/2136/19.

Враховуючи вищевикладене, оскільки в матеріалах справи відсутній належні докази, необхідні для з`ясування обставин справи, відсутній кредитний договір, оскаржуваний виконавчий напис, які необхідні для аналізування при прийнятті рішення судом, зокрема відповідачем не надані суду документи, які були подані нотаріусу для вчинення виконавчого напису.

Крім того, відповідно до статті 48 Цивільного процесуального кодексу України сторонами в цивільному процесі є позивач і відповідач. Позивачем і відповідачем можуть бути фізичні і юридичні особи, а також держава.

Положеннями частини третьої статті 58 Цивільного процесуального кодексу України передбачено, що юридична особа незалежно від порядку її створення бере участь у справі через свого керівника, члена виконавчого органу, іншу особу, уповноважену діяти від її імені відповідно до закону, статуту, положення, трудового договору (контракту) (самопредставництво юридичної особи), або через представника.

Згідно статті 246 Цивільного кодексу України довіреність від імені юридичної особи видається її органом або іншою особою, уповноваженою на це її установчими документами.

За вимогами частини третьої статті 62 Цивільного процесуального кодексу України довіреність від імені юридичної особи видається за підписом (електронним цифровим підписом) посадової особи, уповноваженої на це законом, установчими документами.

До заяви про визнання позовних вимог на підтвердження повноважень Височина Євгена Миколайовича (особи, що підписала заяву) додано копію довіреності від 26.04.2021 року видану Акціонерним товариством «Перший Український міжнародний банк» в особі голові правління Черненка Сергія Павловича.

Однак документів на підтвердження того, що у Черненка Сергія Павловича є повноваження щодо видачі довіреності від імені юридичної особи, що ця особа уповноважена на це установчими документами, до заяви не додано.

Враховуючи вищевикладене, оскільки зяава про визнання позову відповідачем подана з порушенням вимог цивільного процесуального законодавства, та підписана представником відповідача, без належного підтвердження на право здійснювати такі процесуальні дії від імені відповідача, суд відмовляє у прийнятті заяви відпровідача про визнання позовних вимог.

На підставі викладеного, керуючись статтею 48, 49, 58, 62, 175, 206, 260-261 Цивільного процесуального кодексу України, суд

У Х В А Л И В :

У прийнятті заяви про визнання позовних вимог відповідачем по цивільній справі за позовом ОСОБА_1 , до Публічного акціонерного товариства «Перший Український міжнародний банк», за участю третіх осіб, які не заявляють самостійних вимог щодо предмета спору на стороні відповідача приватного нотаріуса Київського міського нотаріального округу Хара Наталії Станіславівни, приватного виконавця виконавчого округу міста Києва Павелків Тетяни Леонідівни, про визнання виконавчого напису нотаріуса таким, що не підлягає виконанню, відмовити та продовжити підготовче провадження.

Відкласти підготовче засідання до 31 жовтня 2022 року о 12:30 год.

Підготовче засідання відбудеться в приміщенні Кіровського районного суду міста Кіровограда, за адресою: місто Кропивницький, вулиця Габдрахманова, 7, 2-й поверх, зал № 12.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею та оскарженню не підлягає ..

Суддя Кіровського

районного суду

м.Кіровограда Л. Д. Кулінка