Справа № 439/1141/21 Головуючий у 1 інстанції: Петейчук Б.М.
Провадження № 22-ц/811/1383/22 Доповідач в 2-й інстанції: Копняк С. М.
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

15 липня 2022 року м. Львів

Львівський апеляційний суд в складі колегії суддів судової палати з розгляду цивільних справ:

головуючого - Копняк С.М.,

суддів: Бойко С.М., Ніткевича А.В.,

розглянувши у порядку спрощеного позовного провадження апеляційну скаргу заступника керівника Львівської обласної прокуратури Миколи Друзюка на рішення Бродівського районного суду Львівської області від 05 травня 2022 року, у справі за позовом керівника Золочівської окружної прокуратури в інтересах держави в особі Міністерства захисту довкілля та природних ресурсів України, Національного природного парку «Північне Поділля» до ОСОБА_1 про стягнення збитків, завданих внаслідок вчинення адміністративного корупційного правопорушення,

В С Т А Н О В И В:

в липні 2021 року керівник Золочівської окружної прокуратури звернувся в суд з вказаним позовом, в якому просив стягнути з ОСОБА_1 на користь держави в особі Національного природного парку «Північне Поділля» збитки, завдані внаслідок вчинення адміністративного корупційного правопорушення, у розмірі 6 232 грн 00 коп.

Позов мотивовано тим, що ОСОБА_1 , обіймаючи посаду заступника директора головного природознавця Національного природного парку «Північне Поділля», будучи відповідно до підпункту «е» пункту 1 частини 1 статті 3 Закону України «Про запобігання корупції», являючись суб`єктом на якого поширюється дія Закону України «Про запобігання корупції», не повідомив у встановленому законом випадку та порядку про наявність у нього реального конфлікту інтересів та вчинив дії в умовах реального конфлікту інтересів при винесенні наказу №51-о від 02 липня 2019 року «Про преміювання працівників Національного природного парку «Північне Поділля», зокрема про преміювання себе у розмірі посадового окладу у сумі 6 232,00 грн.

Вина ОСОБА_1 у вчиненні адміністративного правопорушення підтверджується судовими рішеннями, які набрали законної сили.

Грошові кошти сплачені ОСОБА_1 в якості премії в сумі 6 232,00 грн не повернуті на користь державного бюджету в особі Національного природного парку «Північне Поділля».

Тому, на думку позивачів, ОСОБА_1 повинен відшкодувати шкоду, яка завдана державі протиправними діями останнього.

Рішенням Бродівського районного суду Львівської області від 05 травня 2022 року у задоволенні позовних вимог керівника Золочівської окружної прокуратури в інтересах держави в особі: Міністерства захисту довкілля та природних ресурсів України, Національного природного парку «Північне Поділля» до ОСОБА_1 відмовлено.

Рішення суду мотивоване тим, що судом встановлено відсутність заподіяння шкоди ОСОБА_1 , внаслідок винного протиправного діяння (вчинення корупційного адміністративного правопорушення), відсутній склад недоговірного (деліктного) зобов`язання, що безумовно стверджує про необґрунтованість позовних вимог та невідповідність останніх встановленим обставинам справи.

В червні 2022 року заступник керівника Львівської обласної прокуратури подав апеляційну скаргу на рішення Бродівського районного суду Львівської області від 05 травня 2022 року, в якій міститься прохання рішення суду першої інстанції скасувати та прийняти нове, яким повністю задовольнити позовні вимоги.

Апеляційна скарга мотивована тим, що ухвалюючи оскаржуване рішення суду першої інстанції не взяв до уваги факти, встановлені у справі про адміністративне правопорушення щодо ОСОБА_1 , які підтверджені постановою Бродівського районного суду Львівської області від 17 березня 2020 року у справі № 439/279/20, що набрала законної сили. Цією постановою підтверджено факт вчинення ОСОБА_1 адміністративного правопорушення, пов`язаного з корупцією, передбаченого частиною першою статті 172-7 КУпАП. В результаті його вчинення державі завдані збитки, які ОСОБА_1 не відшкодовані в добровільному порядку.

Відзив на апеляційну скаргу не надходив, що згідно з частиною третьою статті 360 ЦПК України не перешкоджає перегляду судового рішення суду першої інстанції.

Перевіривши матеріали справи, законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги, а також позовних вимог та підстав позову, що були предметом розгляду в суді першої інстанції, колегія суддів дійшла висновку, що апеляційну скаргу слід задовольнити частково, виходячи з такого.

Відповідно до частини першої статті 367 ЦПК України суд апеляційної інстанції переглядає справу за наявними в ній і додатково поданими доказами та перевіряє законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги.

Відповідно до частини першої статті 65-1 Закону України «Про запобігання корупції» за вчинення корупційних або пов`язаних з корупцією правопорушень особи, зазначені в частині першій статті 3 цього Закону, притягаються до кримінальної, адміністративної, цивільно-правової та дисциплінарної відповідальності у встановленому законом порядку.

Збитки, шкода, завдані державі внаслідок вчинення корупційного або пов`язаного з корупцією правопорушення, підлягають відшкодуванню особою, яка вчинила відповідне правопорушення, в установленому законом порядку (стаття 66 Закону України «Про запобігання корупції»).

Згідно з частиною першою статті 68 Закону України «Про запобігання корупції» фізичні та юридичні особи, права яких порушено внаслідок вчинення корупційного або пов`язаного з корупцією правопорушення і яким завдано моральної або майнової шкоди, збитків, мають право на відновлення прав, відшкодування збитків, шкоди в установленому законом порядку.

На підставі частини третьої статті 23 Закону України «Про прокуратуру» прокурор здійснює представництво в суді законних інтересів держави у разі порушення або загрози порушення інтересів держави, якщо захист цих інтересів не здійснює або неналежним чином здійснює орган державної влади, орган місцевого самоврядування чи інший суб`єкт владних повноважень, до компетенції якого віднесені відповідні повноваження, а також у разі відсутності такого органу. Наявність таких обставин обґрунтовується прокурором у порядку, передбаченому частиною четвертою цієї статті. Не допускається здійснення прокурором представництва в суді інтересів держави в особі державних компаній, а також у правовідносинах, пов`язаних із виборчим процесом, проведенням референдумів, діяльністю Верховної Ради України, Президента України, створенням та діяльністю засобів масової інформації, а також політичних партій, релігійних організацій, організацій, що здійснюють професійне самоврядування, та інших громадських об`єднань. Представництво в суді інтересів держави в особі Кабінету Міністрів України та Національного банку України може здійснюватися прокурором Генеральної прокуратури України або регіональної прокуратури виключно за письмовою вказівкою чи наказом Генерального прокурора або його першого заступника чи заступника відповідно до компетенції.

Відповідно до частини четвертої статті 263 ЦПК України при виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин суд враховує висновки щодо застосування відповідних норм права, викладені в постановах Верховного Суду.

У постанові Великої Палати Верховного Суду від 06 липня 2021 року у справі № 911/2169/20 (провадження № 12-20гс21) зроблено висновок, що «заборона на здійснення прокурором представництва в суді інтересів держави в особі державних компаній, передбачена абзацом третім частини третьої статті 23 Закону, має застосовуватись з урахуванням положень абзацу першого частини третьої цієї статті, який передбачає, що суб`єкт, в особі якого прокурор може звертатись із позовом в інтересах держави, має бути суб`єктом владних повноважень, незалежно від наявності статусу юридичної особи».

У постанові Верховного Суду у складі колегії суддів Першої судової палати Касаційного цивільного суду від 26 січня 2022 року у справі № 634/734/19 (провадження № 61-9176св20) зроблено висновок, що «не допускається здійснення прокурором представництва в суді інтересів держави в особі державних компаній, а також у правовідносинах, пов`язаних із виборчим процесом, проведенням референдумів, діяльністю Верховної Ради України, Президента України, створенням та діяльністю засобів масової інформації, а також політичних партій, релігійних організацій, організацій, що здійснюють професійне самоврядування, та інших громадських об`єднань. Представництво в суді інтересів держави в особі Кабінету Міністрів України та Національного банку України може здійснюватися прокурором Генеральної прокуратури України або регіональної прокуратури виключно за письмовою вказівкою чи наказом Генерального прокурора України або його першого заступника чи заступника відповідно до компетенції (абзац третій частини третьої статті 23 Закону № 1697-VII). Отже, прокурор наділений повноваженнями здійснювати представництво в суді лише двох суб`єктів права - громадянина (громадянина України, іноземця або особи без громадянства) та держави, і не наділений повноваженнями здійснювати представництво в суді інших суб`єктів права».

У постанові Верховного Суду у складі колегії суддів Другої судової палати Касаційного цивільного суду від 09 червня 2021 року у справі №347/1750/19 (провадження № 61-2364св21) зроблено висновок, що «згідно відомостей, що містяться у Єдиному державному реєстрі юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань Косівське районне підприємство «Райагроліс» створене Косівською районною радою, тобто не є державним органом. Чинне на час подання позову законодавство не передбачало право органів прокуратури представляти інтереси комунальних підприємств. У справі, що переглядається: заступник керівника Коломийської місцевої прокуратури, звертаючись до суду з позовом в інтересах держави в особі Косівського районного підприємства «Райагроліс», фактично не здійснював захист інтересів держави, що суперечить чинному законодавству; тому судові рішення в частині позовних вимог заступника керівника Коломийської місцевої прокуратури в інтересах держави в особі Косівського районного підприємства «Райагроліс» до ОСОБА_8 про визнання недійсними державних актів на право власності на земельні ділянки та зобов`язання повернути земельні ділянки належить скасувати; позов заступника керівника Коломийської місцевої прокуратури в інтересах держави в особі Косівського районного підприємства «Райагроліс» до ОСОБА_8 про визнання недійсними державних актів на право власності на земельні ділянки та зобов`язання повернути земельні ділянки залишити без розгляду на підставі пункту 2 частини першої статті 257 ЦПК України, як такий, що поданий від імені заінтересованої особи, особою, яка не має повноважень на ведення справи».

Аналіз матеріалів справи свідчить, що прокурором пред`явлено позов на підставі статті 23 Закону України «Про прокуратуру», статей 65-1, 66, 68 Закону України «Про запобігання корупції», який обґрунтовано тим, що внаслідок вчинення ОСОБА_1 корупційного правопорушення державі в особі Національного природного парку «Північне Поділля» завдані збитки у розмірі 6 232,00 грн, які полягають у незаконному отриманні відповідачем премії в зазначеному розмірі.

Тобто, збитки завдані безпосередньо Національному природному парку «Північне Поділля».

Національний природний парк «Північне Поділля» є бюджетною, неприбутковою, природоохоронною, рекреаційною, культурно-освітньою, науково-дослідною установою, яка фінансується за рахунок державного бюджету, та створений відповідно до Указу Президента України від 10 лютого 2010 року № 156 «Про створення Національного природного парку «Північне Поділля».

Наведене дає підстави колегії суддів вважати, що Національний природний парк «Північне Поділля» не є тим суб`єктом права, представництво інтересів якого (в тому числі в суді) може здійснюватися прокурором, на підставі положення статті 23 Закону України «Про прокуратуру».

Відповідно до пункту 2 частини першої статті 257 ЦПК України суд постановляє ухвалу про залишення позову без розгляду, якщо позовну заяву від імені заінтересованої особи подано особою, яка не має повноважень на ведення справи.

Згідно з пунктом 4 частини першої статті 374 ЦПК України суд апеляційної інстанції за результатами розгляду апеляційної скарги має право скасувати судове рішення повністю або частково і у відповідній частині закрити провадження у справі повністю або частково або залишити позовну заяву без розгляду повністю або частково.

Судове рішення першої інстанції, яким закінчено розгляд справи, підлягає скасуванню в апеляційному порядку повністю або частково з закриттям провадження у справі або залишенням позову без розгляду у відповідній частині з підстав, передбачених статтями 255 та 257 цього Кодексу (частина перша статті 377 ЦПК України).

За встановлених обставин, оскаржуване рішення слід скасувати, а позов прокурора слід залишити без розгляду на підставі пункту 2 частини першої статті 257 ЦПК України, як такий, що поданий від імені заінтересованої особи, особою, яка не має повноважень на ведення справи.

Відповідно до статті 382 ЦПК України в резолютивній частині постанови суду апеляційної інстанції зазначаються, зокрема, новий розподіл судових витрат, понесених у зв`язку з розглядом справи у суді першої інстанції, - у випадку скасування або зміни судового рішення; розподіл судових витрат, понесених у зв`язку з переглядом справи у суді апеляційної інстанції.

З урахуванням висновку щодо суті апеляційної скарги, розподіл судових витрат, понесених у зв`язку з розглядом справи судами обох інстанцій, не здійснюється.

Керуючись статтями 259, 367, 368, 369, 374, 377, 382 - 384 ЦПК України, Львівський апеляційний суд,

П О С Т А Н О В И В:

апеляційну скаргу заступника керівника Львівської обласної прокуратури Миколи Друзюка задовольнити частково.

Рішення Бродівського районного суду Львівської області від 05 травня 2022 року скасувати.

Позов керівника Золочівської окружної прокуратури в інтересах держави в особі Міністерства захисту довкілля та природних ресурсів України, Національного природного парку «Північне Поділля» до ОСОБА_1 про стягнення збитків, завданих внаслідок вчинення адміністративного корупційного правопорушення залишити без розгляду.

Постанова набирає законної сили з дня її прийняття, може бути оскаржена в касаційному порядку шляхом подання касаційної скарги безпосередньо до Верховного Суду протягом тридцяти днів з дня складення повного тексту постанови.

Повний текст постанови складено 15 липня 2022 року.

Головуючий С.М. Копняк

Судді: С.М. Бойко

А.В. Ніткевич