Справа № 626/1055/22
Провадження № 2/626/395/2022
РІШЕННЯ

Іменем України

21.07.2022 року м. Красноград

Красноградський районний суд Харківської області в складі:

головуючого судді Дудченка В.О.,

за участю секретаря Зінченко Л.В.,

розглянувши у підготовчому судовому засіданні в м. Краснограді, у відсутності сторін, в порядку загального позовного провадження, цивільну справу за позовною заявою ОСОБА_1 до Красноградської міської ради Харківської області (Красноградської територіальної громади) про визначення додаткового строку, достатнього для подання заяви про прийняття спадщини,

В С Т А Н О В И В :

ОСОБА_1 звернувся до суду з позовом до Красноградської міської ради Харківської області (Красноградської територіальної громади) про визначення йому додаткового строку у два місяця з моменту набрання судовим рішенням законної сили для подання заяви про прийняття спадщини, після смерті ІНФОРМАЦІЯ_1 ОСОБА_2 .

В обґрунтування позовних вимог в позовній заяві позивач ОСОБА_1 зазначив, що

ОСОБА_2 , яка проживала в селі Берестовенька Красноградського району Харківської області померла ІНФОРМАЦІЯ_1 . За життя 02.06.2008 року вона склала заповіт на ім`я свого сина, який був його батьком ОСОБА_3 . За таких обставин він був спадкоємцем за заповітом. Відповідно до свідоцтва про смерть ОСОБА_3 помер ІНФОРМАЦІЯ_2 . Інших спадкоємців, хто має право на спадщину після смерті ОСОБА_4 не має, так як вона не перебувала у шлюбі та мала одного сина ОСОБА_3 , який на даний час помер. Йому було відомо про наявність заповіту на ім`я батька ОСОБА_3 та про те, що він подав до Октябрської сільської ради Красноградського району Харківської області заяву про прийняття спадщини. До складу спадщини ОСОБА_2 , на яку складено заповіт і яку він бажає отримати, включений житловий будинок АДРЕСА_1 , а також земельну ділянку для будівництва та обслуговування житлового будинку і господарських споруд площею 0,1500 га, за цією ж адресою. Вказаний факт підтверджує, що у нього за таких обставин, не було підстав звертатися до нотаріуса із заявою про прийняття спадщини після смерті ОСОБА_2 , що є поважною причиною пропуску ним строку для подання заяви про прийняття спадщини після смерті бабусі. Вважає, що суд візьме до уваги об`єктивність та поважність пропуску ним строку для подання заяви про прийняття спадщини після смерті бабусі.

Від позивача ОСОБА_1 21.07.2022 року до суду надійшло клопотання про розгляд справи за його відсутності, позовні вимоги підтримує в повному обсязі на задоволенні позову наполягає.

Від відповідача Красноградської міської ради Харківської області 19.07.2022 року до суду надійшла заява в якій просить розглянути справу без представника відповідача позов визнають.

Згідно ч. 4 ст. 200 ЦПК України ухвалення в підготовчому засіданні судового рішення у разі визнання позову проводиться в порядку, встановленому статтями 206, 207 цього Кодексу. Відповідно до ч. 4 ст. 206 ЦПК України у разі визнання відповідачем позову суд за наявності для того законних підстав ухвалює рішення про задоволення позову.

Враховуючи те, що учасники справи належним чином повідомлені про день та час розгляду справи, від них надійшли заяви про розгляд справи без їх участі, суд вважає за можливе відповідно до ч. 2 ст. 247 ЦПК України розглянути справу у відсутності учасників справи на підставі наявних у справі доказів, не здійснюючи фіксування судового процесу.

Дослідивши матеріали справи, суд встановив наступні факти і відповідні їм правовідносини.

Приписами ст. ст.12,81 ЦПК України встановлено, що кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень.

Судовим розглядом встановлено, що ІНФОРМАЦІЯ_1 померла ОСОБА_2 , яка була бабусею позивача ОСОБА_1 .

ІНФОРМАЦІЯ_3 помер ОСОБА_3 , який був батьком позивача ОСОБА_1 .

Після смерті ОСОБА_2 залишилась спадщина на житловий будинок АДРЕСА_1 , а також на земельну ділянку для будівництва та обслуговування житлового будинку і господарських споруд площею 0,1500 га, за цією ж адресою.

За життя ОСОБА_2 02.06.2008 року склала заповіт на ім`я свого сина, який був батьком позивача ОСОБА_3 . Після смерті ОСОБА_2 ОСОБА_3 подав до Октябрської сільської ради Красноградського району Харківської області заяву про прийняття спадщини після смерті матері, але за життя спадщину не оформив.

Позивач звернувся до приватного нотаріуса Красноградського районного нотаріального округу Харківської області Мошкової Н.О. щодо прийняття спадщини після смерті бабусі, але йому було відмовлено постановою від 04.03.2022 року у вчиненні такої нотаріальної дії, у зв`язку з тим, що він пропустив встановлений законом строк на прийняття спадщини та не був зареєстрований разом зі спадкодавцем за однією адресою.

Вказаною вище постановою приватним нотаріусом виявлено, що спадкову справу після смерті ОСОБА_2 , померлої ІНФОРМАЦІЯ_1 , - не заведено.

Приписами ч. 1, 2 ст. 1220 ЦК України встановлено, що спадщина відкривається внаслідок смерті особи або оголошення її померлою. Часом відкриття спадщини є день смерті особи або день, з якого вона оголошується померлою (частина третя статті 46 цього Кодексу).

Відповідно до ст. 1265 ЦК України у п`яту чергу право на спадкування за законом мають інші родичі спадкодавця до шостого ступеня споріднення включно, причому родичі ближчого ступеня споріднення усувають від права спадкування родичів подальшого ступеня споріднення.

Ч. 1 ст. 1268 ЦК України встановлено, що спадкоємець за заповітом чи за законом має право прийняти спадщину або не прийняти її.

Відповідно до ст. 1270 ЦК України для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини.

Згідно ч. 3 ст.1272 ЦК України за позовом спадкоємця, що пропустив строк для прийняття спадщини із поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини.

За змістом вищезазначеної статті поважними причинами пропуску строку для прийняття спадщини є ті, які пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій.

Відповідно до ст.1272 ЦК України, визначено наслідки пропущення строку для прийняття спадщини, зокрема, якщо спадкоємець протягом строку, встановленого ст. 1270 ЦК України, не подав заяву про прийняття спадщини, він вважається таким, що не прийняв її. За письмовою згодою спадкоємців, які прийняли спадщину, спадкоємець, який пропустив строк для прийняття спадщини, може подати заяву про прийняття спадщини нотаріусу за місцем відкриття спадщини. За позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини.

Згідно п. 24 Постанови Пленуму Верховного суду України № 7 від 30.05.2008, «Про судову практику у справах про спадкування», особа, яка не прийняла спадщину в установлений законом строк, може звернутися до суду з позовною заявою про визначення додаткового строку для прийняття спадщини відповідно до частини третьої статті 1272 ЦК України. Суди відкривають провадження в такій справі у разі відсутності письмової згоди спадкоємців, які прийняли спадщину, а також за відсутності інших спадкоємців, які могли б дати письмову згоду на подання заяви до нотаріальної контори про прийняття спадщини.

Отже, правила ч. 3 ст. 1272 ЦК України можуть бути застосовані, якщо: 1) у спадкоємця були перешкоди для подання такої заяви; 2) ці обставини визнані судом поважними.

Відповідно до змісту ст. 1272 ЦК України позов про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини подається:

1) у разі відсутності письмової згоди всіх спадкоємців, які прийняли спадщину, на подання спадкоємцем, який пропустив шестимісячний строк, заяви про прийняття спадщини до нотаріальної контори;

2) у разі пропуску шестимісячного строку подання заяви про прийняття спадщини до нотаріальної контори та відсутності інших спадкоємців, які прийняли спадщину та могли б дати письмову згоду на подання цієї заяви.

Відповідно до норм ч. 5 ст. 1268 ЦК України незалежно від часу прийняття спадщини вона належить спадкоємцеві з часу відкриття спадщини та згідно із ч. 3ст. 1296 ЦК України, відсутність свідоцтва про право на спадщину не позбавляє спадкоємця права на спадщину.

Статтею 1297 ЦК України встановлено обов`язок спадкоємця звернутися за свідоцтвом про право на спадщину на нерухоме майно. Проте нормами цієї статті, так само як й іншими нормами цивільного права, не визначено правових наслідків недотримання такого обов`язку у виді втрати права на спадщину.

Судом встановлено, що ОСОБА_1 пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини після смерті бабусі, оскільки був інший спадкоємиць який міг прийняти спадщину.

З урахуванням наведеного, якщо спадкоємець пропустив шестимісячний строк для подання заяви про прийняття спадщини з поважних причин, закон гарантує йому право на звернення до суду з позовом про визначення додаткового строку на подання такої заяви.

Вирішуючи питання визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій.

Проаналізувавши встановлені обставини по справі, оцінивши надані в силу положень ст. 81 ЦПК України докази в їх сукупності, суд вважає за необхідне визнати причини пропуску строку подачі заяви про прийняття спадщини спадкоємцем поважними, задовольнити даний позов та визначити позивачу додатковий строк у два місяця з дня набрання законної сили рішення суду для подання заяви про прийняття спадщини після смерті ІНФОРМАЦІЯ_1 ОСОБА_2 .

На підставі рішення суду про визначення додаткового строку для прийняття спадщини спадкоємець повинен у визначений судом строк звернутися до нотаріуса та подати відповідну заяву, після чого він буде вважатися таким, що прийняв спадщину.

В позовній заяві позивач, у разі задоволення його позовних вимог, не наполягав на стягненні з відповідача на користь позивача понесених судових витрат по справі.

Відповідно до ст. 13 ЦПК України суд розглядає цивільні справи не інакше як за зверненням фізичних чи юридичних осіб, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених ними вимог і на підставі доказів сторін та інших осіб, які беруть участь у справі.

При таких обставинах суд вважає необхідним при вирішенні питання про розподіл судових витрат по справі, не застосовувати приписи ст. 141 ЦПК України, якими передбачено відшкодування в повному обсязі відповідачем позивачу понесених ним судових витрат.

Відповідно до розпорядження Верховного Суду «Про зміну територіальної підсудності в умовах воєнного стану (окремі суди Сумської, Харківської областей)» від 25.03.2022 №14/0/9-22 змінено територіальну підсудність судових справ Харківського апеляційного суду на Полтавський апеляційний суд.

На підставі викладеного та керуючись ст.ст. 1272 ЦК України, ст.ст. 4-5, 12, 76-83, 206, 264-265 ЦПК України суд ,-

В И Р І Ш И В:

Позов ОСОБА_1 задовольнити.

Визначити ОСОБА_1 , РНОКПП НОМЕР_1 , додатковий строк у два місяці з моменту набрання судовим рішенням законної сили для подання заяви про прийняття спадщини, після смерті ІНФОРМАЦІЯ_4 ОСОБА_2 .

Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів з дня його проголошення в Полтавський апеляційний суд.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Суддя