печерський районний суд міста києва
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

12 липня 2022 року Печерський районний суд м. Києва

головуючий судя Батрин О.В.

секретар судового засідання Габрись О.М.,

учасники справи:

позивач: ОСОБА_1

відповідач: ОСОБА_2

третя особа 1: Управління державної реєстрації Головного територіального управління юстиції у місті Києві

третя особа 2: Комунальне підприємство Київської міської ради «Київське міське бюро інвентаризації та реєстрації права власності на об`єкти нерухомого майна»

розглянувши у відкритому судовому засіданні заяву позивача ОСОБА_1 про роз`яснення рішення суду від 25 січня 2022 року (провадження 2-р-37/22),

В С Т А Н О В И В :

До суду звернулась позивача ОСОБА_1 із заявоюпро роз`яснення рішення суду від 29 березня 2021 року (т. 7 а.с. 42-45) та просила:

- роз`яснити яким єдиним дійсним нотаріальним документом, серія та номер Свідоцтва право на спадщину за законом на ім`я ОСОБА_3 станом на початок 18 квітня 2008 року перевірена та встановлена належність квартири АДРЕСА_1 ;

До судового засідання учасники справи не з`явились, у зв`язку з чим суд розглянув заяву у їх відсутність відповідно до ч. 3 ст. 271 КК України.

Дослідивши матеріали справи, суд дійшов висновку про відмову у задоволенні заяви, виходячи з такого.

Відповідно до ст. 271 ЦПК України за заявою учасників справи, державного виконавця, приватного виконавця суд роз`яснює судове рішення, яке набрало законної сили, не змінюючи змісту судового рішення. Подання заяви про роз`яснення судового рішення допускається, якщо судове рішення ще не виконане або не закінчився строк, протягом якого рішення може бути пред`явлене до примусового виконання.

Отже, головною підставою для подання заяви про роз`яснення рішення суду є його незрозумілість, що ускладнює виконання рішення.

У пункті 21 постанови Пленуму Верховного Суду України від 18 грудня 2009 року № 14 «Про судове рішення у цивільній справі» судам роз`яснено, що відповідно до статті 221 ЦПК України роз`яснення рішення суду можливе тоді, коли воно не містить недоліків, що можуть бути усунені лише ухваленням додаткового рішення, а є незрозумілим, що ускладнює його реалізацію.

Вказане також зазначено і в листі Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ від 10 липня 2012 року № 6-47/0/9-12.

Рішенням суду від 29 березня 2021 року у задоволенні позову ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , третя особа Управління державної реєстрації Головного територіального управління юстиції у місті Києві, Комунальне підприємство Київської міської ради «Київське міське бюро інвентаризації та реєстрації права власності на об`єкти нерухомого майна» про визнання договору дарування нікчемним та застосування наслідків нікчемного договору відмовлено (т. 4 а.с. 245-249), яке постановою Київського апеляційного суду від 21 вересня 2021 року (т. 6 а.с. 149-1656) залишене без змін.

Вимоги позивача щодо роз`яснення рішення суду від 29 березня 2021 року, а саме в частині зазначення яким єдиним дійсним нотаріальним документом, серія та номер Свідоцтва право на спадщину за законом на ім`я ОСОБА_3 станом на початок 18 квітня 2008 року перевірена та встановлена належність квартири АДРЕСА_1 , задоволенню не підлягають, оскільки в рішенні суду чітко зазначено, що «18.04.2008 року між ОСОБА_3 та ОСОБА_2 укладено договір дарування частини квартири, відповідно до якого ОСОБА_3 (дарувальник) безоплатно передав у власність, а ОСОБА_2 (обдаровувана) прийняла належну дарувальнику на праві власності 1/2 частину квартири за АДРЕСА_1 (т. 1 а.с. 138)» (т. 3 а.с. 248 абз. 3 знизу).

Крім того, із самого договору дарування (т. 1 а.с. 138) вбачається, що документом, який підтверджує право власності дарувальника ОСОБА_3 на відчужувану 1/2 частину квартири, є свідоцтво про право на спадщину за законом від 23.06.2006 року, зареєстроване в реєстрі за № 1с-1122, номер спадкової справи № 137/05, державним нотаріусом Шостої Київської державної нотаріальної контори Дашко Ю.О., що також зазначено у рішенні суду (т. 3 а.с. 248 абз. 9 знизу).

З урахуванням наведеного суд дійшов висновку про відмову у роз`ясненні рішення суду.

При цьому, суд зауважує, що ухвалою суду від 22 грудня 2021 року вже було відмовлено у задоволенні заяви ОСОБА_1 про роз`яснення рішення суду з аналогічних підстав (т. 7 а.с. 40).

На підставі викладеного та керуючись ст. 271, 354, 355 ЦПК України, суд,

У Х В А Л И В :

У задоволенні заяви позивача ОСОБА_1 про роз`яснення рішення суду від 29 березня 2021 року (провадження 2-р-37/22) - відмовити.

Ухвала суду може бути оскаржена шляхом подання до Київського апеляційного суду апеляційної скарги протягом п`ятнадцяти днів з дня її складення.

Учасник справи, якому ухвала суду не була вручена у день її проголошення має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження на ухвалу суду - якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Суддя О.В.Батрин