Справа № 404/2923/22
Номер провадження 2/404/706/22
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

18 липня 2022 року місто Кропивницький

Суддя Кіровського районного суду міста Кіровограда Кулінка Л.Д., розглянувши матеріали позовної заяви ОСОБА_1 (місце реєстрації: АДРЕСА_1 ; місце проживання: АДРЕСА_2 ), ОСОБА_2 (місце проживання: 25000, місто Кропивницький, вулиця Героїв України), до ОСОБА_3 (місце проживання: АДРЕСА_3 ), третя особа приватний нотаріус Кропивницького міського нотаріального округу Кіровоградської області Прохор Любов Євгенівна (місцезнаходження: АДРЕСА_4 ), про усунення перешкод у користуванні квартирою шляхом надання права користування спірною квартирою, виселення без надання іншого житлового приміщення та визнання особи такою, що втратила право користування житловим приміщенням

В С Т А Н О В И В:

ОСОБА_1 та ОСОБА_2 звернулись до суду з позовом до ОСОБА_3 про усунення перешкод ОСОБА_1 та ОСОБА_2 в користуванні квартирою АДРЕСА_5 шляхом надання їм права користування цією квартирою, виселення ОСОБА_3 з квартири АДРЕСА_5 без надання іншого житлового приміщення, та визнання ОСОБА_3 ІНФОРМАЦІЯ_1 такою, що втратила право користування вищезазначеною квартирою.

Вимоги до форми і змісту позовної заяви визначені статтями 175 і 177 Цивільного процесуального кодексу України.

За змістом частини першої статті 175 Цивільного процесуального кодексу України, у позовній заяві позивач викладає свої вимоги щодо предмета спору та їх обґрунтування.

Частиною третьої статті 175 Цивільного процесуального кодексу України визначено, що позовна заява повинна містити, зокрема: зміст позовних вимог: спосіб (способи) захисту прав або інтересів, передбачений законом чи договором, або інший спосіб (способи) захисту прав та інтересів, який не суперечить закону і який позивач просить суд визначити у рішенні; якщо позов подано до кількох відповідачів - зміст позовних вимог щодо кожного з них; виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги; зазначення доказів, що підтверджують вказані обставини; перелік документів та інших доказів, що додаються до заяви; зазначення доказів, які не можуть бути подані разом із позовною заявою (за наявності);

Відповідно до частини першої та другої статті 188 Цивільного процесуального кодексу України, в одній позовній заяві може бути об`єднано декілька вимог, пов`язаних між собою підставою виникнення або поданими доказами, основні та похідні позовні вимоги. Похідною позовною вимогою є вимога, задоволення якої залежить від задоволення іншої позовної вимоги (основні вимоги). Суд з урахуванням положень частини першої цієї статті може за клопотанням учасника справи або з власної ініціативи об`єднати в одне провадження декілька справ за позовами одного й того самого позивача до одного й того самого відповідача (пункт 1 частина друга стаття 188 Цивільного процесуального кодексу України).

Під вимогою слід розуміти матеріально - правову вимогу позову, яка складає його предмет.

Підставою позову є фактичні обставини, на яких ґрунтується вимога позивача.

Предмет і підстава позову сприяють з`ясуванню наявності і характеру спірних правовідносин між сторонами, застосуванню необхідного способу захисту права, визначенню кола доказів, необхідних для підтвердження наявності конкретного цивільного права і обов`язку.

Отже, об`єднані вимоги повинні випливати з тих самих фактичних обставин, на яких ґрунтується позов в цілому.

Позивачами в позові об`єднано три позовні вимоги, зокрема: усунення перешкод у користуванні квартирою щляхом надання права користування спірною квартирою, виселення без надання іншого житлового приміщення та визнання особи такою, що втратила право користування житловим приміщенням.

При цьому, виселення полягає у звільненні приміщення, зазначеного у виконавчому документі, від особи (осіб), яка виселяється, її майна, домашніх тварин та у забороні даній особі користуватися цим майном.

В свою чергу визнання особи такою, що втратила право користування житловим приміщенням це усунення перешкод власнику у здійсненні права користування та розпорядження своїм майном.

Усунення перешкод у користуванні квартирою щляхом надання права користування спірною квартирою це фактично вимога про вселення позивачів до житлового приміщення.

Позивач має право об`єднати в одній позовній заяві кілька вимог, пов`язаних між собою підставою виникнення або поданими доказами. Однорідними можуть вважатися позовні заяви, які, пов`язані з однорідними позовними вимогами і водночас подані одним і тим же позивачем до одного й того самого відповідача (чи відповідачів) або хоча й різними позивачами, але до одного й того ж відповідача. Однорідними ж позовними вимогами є такі, що виникають з одних і тих самих або з аналогічних підстав і водночас пов`язані між собою одним і тим самим способом захисту прав і законних інтересів.

В Постанові Пленуму Верховного Суду України «Про застосування норм цивільно-процесуального законодавства при розгляді справ в суді першої інстанції» від 12.06.2009 р. №2, роз`яснено, що недоцільно об`єднувати в одне провадження вимоги сумісний розгляд яких ускладнює вирішення справи та призводить до затягування судового процесу.

У даному спорі одні і ті ж позивачі і відповідач, однак, підстави виникнення таких способів захисту різні.

Позивач самостійно об`єднав вимоги в одному позові, проте спільність позивача і відповідача не вказують на те, що вимоги взаємопов`язані підставою виникнення або поданими доказами. Також ці вимоги не є основною та похідною, що визначено статтею 188 Цивільного процесуального кодексу України.

Крім того, навіть пред`явлення позивачем вимог щодо усунення перешкод у користуванні квартирою шляхом надання права користування спірною квартирою, виселення без надання іншого житлового приміщення та визнання особи такою, що втратила право користування житловим приміщенням подані окремо, але одночасно призведе в подальшому до зупинення провадження у справі у двох спорах. Тому в даному позові підстави для застосування положень статті 188 Цивільного процесуального кодексу України відсутні.

За приписом пунктом 2 частини четвертої статті 185 Цивільного процесуального кодексу України заява повертається, у випадках, коли порушено правила об`єднання позовних вимог (крім випадків, в яких є підстави для застосування положень статті 188 цього Кодексу);

Згідно з частиною шостою статті 185 Цивільного процесуального кодексу України, про повернення позовної заяви суд постановляє ухвалу. Ухвалу про повернення позовної заяви може бути оскаржено. Копія позовної заяви залишається в суді.

Таким чином, оскільки позивачем порушено правила об`єднання позовних вимог, а підстави для застосування положень статті 188 Цивільного процесуального кодексу України відсутні, до позовної заяви застосовуються наслідки пункту 2 частини четвертої статті 185 Цивільного процесуального кодексу України.

Керуючись пунктом 2 частини четвертої, шостої статті 185, статтями 258-260 Цивільного процесуального кодексу України, суддя, -

У Х В А Л И В:

Позовну заяву ОСОБА_1 (місце реєстрації: АДРЕСА_1 ; місце проживання: АДРЕСА_2 ), ОСОБА_2 (місце проживання: 25000, місто Кропивницький, вулиця Героїв України), до ОСОБА_3 (місце проживання: АДРЕСА_3 ), третя особа приватний нотаріус Кропивницького міського нотаріального округу Кіровоградської області Прохор Любов Євгенівна (місцезнаходження: АДРЕСА_4 ), про усунення перешкод у користуванні квартирою шляхом надання права користування спірною квартирою, виселення без надання іншого житлового приміщення та визнання особи такою, що втратила право користування житловим приміщенням, повернути позивачам.

Роз`яснити позивачам положення частини сьомої статті 185 Цивільного процесуального кодексу України, повернення позовної заяви не перешкоджає повторному зверненню із заявою до суду, якщо перестануть існувати обставини, що стали підставою для повернення заяви.

Ухвала набирає законної сили негайно після її проголошення, якщо інше не передбачено цим Кодексом. Ухвали, що постановлені судом поза межами судового засідання або в судовому засіданні у разі неявки всіх учасників справи, розгляду справи без повідомлення (виклику) учасників справи, набирають законної сили з моменту їх підписання суддею (суддями).

Апеляційна скарга на ухвалу суду першої інстанції подається безпосередньо до Кропивницького апеляційного суду протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення.

Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення. Учасник справи, якому повне рішення або ухвала суду не були вручені у день його (її) проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Повний текст судового рішення складено 18.07.2022 року.

Суддя Кіровського

районного суду

м.Кіровограда Л. Д. Кулінка