Справа № 229/1275/22
Провадження № 2/229/673/2022
У Х В А Л А

06 липня 2022 р. м. Дружківка

Суддя Дружківського міського суду Донецької області Панова Т.Л., розглянувши позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про стягнення безпідставно отриманих коштів,

В С Т А Н О В И В:

позивач звернувся до суду з позовом до відповідача, в якому просить стягнути з ОСОБА_2 на користь ОСОБА_1 безпідставно отримані грошові кошти в розмірі 34 848, 52 грн., проценти за користування чужими грошовими коштами в розмірі 4 159,40 грн., три процента річних в розмірі 1 360,52 грн., інфляційні збитки в розмірі 6 702,80 грн., а також судовий збір в розмірі 992,40 грн.

Відповідно ч.4 ст. 177 ЦПК України до позовної заяви додаються документи, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, що підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Відповідно до пп.1 п.1 ч.1 ст. 4 Закону України «Про судовий збір» за подання до суду позовної заяви майнового характеру, яка подана фізичною особою справляється судовий збір в розмірі 1 відсотка ціни позову, але не менше 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб і не більше 5 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Тобто, судовий збір, який підлягає сплаті за подання до суду даної позовної заяви, складає 992 грн. 40 коп.

До позовної заяви додано клопотання про звільнення від сплати судового збору за подання позовної заяви або зменшення судового збору, у зв`язку зі скрутним матеріальним становищем.

Позивач додаткового надає до клопотання витяг з реєстру застрахованих осіб Державного реєстру загальнообов`язкового державного соціального страхування-індивідуальні відомості про застраховану особу (форма ОК-5) від 17.05.2022 року та витяг з реєстру застрахованих осіб Державного реєстру загальнообов`язкового державного соціального страхування (форма ОК-7) від 17.05.2022 року, які підтверджують відсутність доходів у позивача за 1-4 квартал 2021 року та за період з січня по травень 2022 року включно.

Відповідно до частини першої, третьої статті 136 ЦПК України суд, враховуючи майновий стан сторони, може своєю ухвалою відстрочити або розстрочити сплату судового збору на визначений строк у порядку, передбаченому законом, але не більше як до ухвалення судового рішення у справі. З підстав, зазначених у частині першій цієї статті, суд у порядку, передбаченому законом, може зменшити розмір належних до сплати судових витрат, пов`язаних з розглядом справи, або звільнити від їх сплати.

Згідно зі статтею 8 Закону України «Про судовий збір» враховуючи майновий стан сторони, суд може своєю ухвалою за її клопотанням відстрочити або розстрочити сплату судового збору на певний строк, але не довше ніж до ухвалення судового рішення у справі за таких умов: 1) розмір судового збору перевищує 5 відсотків розміру річного доходу позивача - фізичної особи за попередній календарний рік; або 2) позивачами є: а) військовослужбовці; б) батьки, які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину з інвалідністю, якщо інший з батьків ухиляється від сплати аліментів; в) одинокі матері (батьки), які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину з інвалідністю; г) члени малозабезпеченої чи багатодітної сім`ї; ґ) особа, яка діє в інтересах малолітніх чи неповнолітніх осіб та осіб, які визнані судом недієздатними чи дієздатність яких обмежена; або 3) предметом позову є захист соціальних, трудових, сімейних, житлових прав, відшкодування шкоди здоров`ю.

Суд може зменшити розмір судового збору або звільнити від його сплати на підставі, зазначеній у частині першій цієї статті.

Наведення доводів, обґрунтування пов`язаних з цим обставин, які свідчать про неможливість або утруднення в здійсненні оплати судового збору, а також подання доказів на підтвердження того, що майновий стан перешкоджав (перешкоджає) сплаті судового збору у встановлених законодавством порядку, розмірі і в строки покладається на особу, яка подає позовну заяву.

Положення Закону України «Про судовий збір» не містять визначеного (чіткого) переліку документів, які можна вважати такими, що підтверджують майновий стан особи. У кожному конкретному випадку суд встановлює можливість особи сплатити судовий збір на підставі наданих нею доказів щодо її майнового стану за своїм внутрішнім переконанням.

Європейський суд з прав людини (далі - ЄСПЛ) вказав, що інтереси справедливого здійснення правосуддя можуть виправдовувати накладення фінансових обмежень на доступ особи до суду. Положення пункту 1 статті 6 Конвенції про виконання зобов`язання забезпечити ефективне право доступу до суду не означає просто відсутність втручання, але й може вимагати вчинення позитивних дій у різноманітних формах з боку держави; не означає воно й беззастережного права на отримання безкоштовної правової допомоги з боку держави у цивільних спорах і так само це положення не означає надання права на безкоштовні провадження у цивільних справах (Рішення ЄСПЛ у справі «Креуз проти Польщі» («Kreuz v. Poland») від 19 червня 2001 року, пункт 59).

Оцінюючи фінансовий стан особи, яка звертається до суду з вимогою про звільнення її від сплати судового збору, зменшення його розміру, надання відстрочки чи розстрочки в його сплаті, національні суди повинні встановлювати наявність у такої особи реального доходу (розмір заробітної плати, стипендії, пенсії, прибутку тощо), рухомого чи нерухомого майна, цінних паперів, можливості розпорядження ними без значного погіршення фінансового стану (рішення ЄСПЛ «Kniat v. Poland» від 26 липня 2005 року, пункт 44; рішення ЄСПЛ «Jedamski and Jedamska v. Poland» від 26 липня 2005 року, пункти 63-64).

Наведені заявником обставини не можуть бути підставою для звільнення від сплати судового збору, оскільки надані відомості не характеризують її майновий стан у повному обсязі. Інших доказів на підтвердження неможливості сплати судового збору та відсутності коштів призначених для сплати судового збору на момент подання позовної заяви ОСОБА_1 не надано. При цьому такими документами, наприклад, можуть бути довідки про доходи (зокрема і фіскальних органів), про склад сім`ї, про наявність на утриманні непрацездатних членів сім`ї, банківські документи про відсутність на рахунку коштів, довідка фіскального органу про перелік розрахункових та інших рахунків, тощо.

За таких обставин клопотання задоволенню не підлягає.

Відповідно до ч.1 ст. 185 ЦПК України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених устаттях 175, 177цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

Суддя вважає, що позовна заява не відповідає вимогам ст.177 ЦПК України, і тому вважає, що її необхідно залишити без руху та надати позивачеві строк для усунення вказаних недоліків.

Керуючись ст. 185 ЦПК України, суддя

П О С Т А Н О В И В :

позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про стягнення безпідставно отриманих коштів - залишити без руху.

Позивачеві ОСОБА_1 надати строк для усунення недоліків, який складає десять днів з дня отримання копії ухвали.

Позивачеві ОСОБА_1 сплатити судовий збір в сумі 992 грн. 40 коп. та надати суду відповідні докази його сплати.

Реквізити для сплати судового збору позивачем:

отримувач коштів: Донецьке ГУК/Дружкiвська МТГ/22030101, код отримувача (код за ЄДРПОУ): 37967785, банк отримувача: Казначейство України (ел. адм. подат.), код банку отримувача (МФО): 899998, рахунок отримувача: UA0005694, Код класифікації доходів бюджету: 22030101.

У випадку невиконання вимог даної ухвали, позовна заява вважається неподаною і буде повернута позивачам.

Ухвала набирає законної сили з моменту підписання її суддею.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя: Т.Л. Панова

Ухвала підписана суддею 06.07.2022 року

Суддя: Т.Л. Панова