КИЇВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
Унікальний номер справи № 758/244/20 Апеляційне провадження № 22-ц/824/1148/2022Головуючий у суді першої інстанції - Петров Д.В. Доповідач у суді апеляційної інстанції - Нежура В.А.
П О С Т А Н О В А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

06 липня 2022 року Київський апеляційний суд у складі:

суддя-доповідач Нежура В.А.,

судді Вербова І.М., Поліщук Н.В.,

секретар Ольшевська Ю.М.,

розглянув у відкритому судовому засіданні в залі суду в місті Києві апеляційну скаргу ОСОБА_1 , яка подана від її імені та в її інтересах адвокатом Позняком Олександром Миколайовичем, який діє на підставі договору, на ухвалу Подільського районного суду м. Києва від 01 жовтня 2021 року по цивільній справі за заявою ОСОБА_1 про встановлення факту, що має юридичне значення, заінтересовані особи: Дванадцята Київська державна нотаріальна контора, Брусилівська селищна рада Брусилівського району Житомирської області,

В С Т А Н О В И В:

У січні 2020 року ОСОБА_1 звернулась до суду з заявою, в якій просила встановити юридичний факт сумісного постійного проживання її з 2005 року за адресою АДРЕСА_1 , разом з її батьком ОСОБА_1 ( ІНФОРМАЦІЯ_1 ), який помер ІНФОРМАЦІЯ_2 .

Подану заяву обґрунтовано тим, що ІНФОРМАЦІЯ_2 у м. Києві помер її батько ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , про що складено відповідний актовий запис про смерть № 19067. Вказувала, що на момент смерті батько постійно проживав і був зареєстрований з 07.06.1974 за адресою: АДРЕСА_1 . Зазначала, що після смерті батька відкрилась спадщина на належне йому на праві власності нерухоме майно, а саме: 47/100 часток житлового будинку АДРЕСА_2 ; земельна ділянка площею 0,1132 га з кадастровим номером :01:002:2251, на якій розташована частина вказаного вище житлового будинку.

За життя ОСОБА_1 склав заповіт, яким заповів їй належну йому частину будинку АДРЕСА_2 , що підтверджується копією заповіту від 28.10.2005. Інші спадкоємці відсутні.

Після смерті батька була заведена спадкова справа № 58031192. Будучи єдиним спадкоємцем, вона звернулась до Дванадцятої Київської державної нотаріальної контори із заявою про видачу свідоцтва про право на спадщину за законом, однак постановою нотаріуса від 04.12.2019 їй відмовлено у видачі свідоцтва про право на спадщину після смерті батька з підстав пропуску шестимісячного строку для прийняття спадщини, оскільки нотаріус за наявними документами не змогла встановити факт постійного сумісного проживання заявника разом із ОСОБА_1 до дня його смерті. Зазначала, що від встановлення факту проживання із спадкодавцем залежать дії нотаріуса щодо видачі їй свідоцтва про справо на спадщину (а.с. 2-5, 59-62).

Ухвалою Подільського районного суду м. Києва від 23.03.2020 у відкритті провадження в справі за заявою ОСОБА_1 , за участю заінтересованих осіб: Дванадцятої Київської державної нотаріальної контори, Брусилівської селищної ради Брусилівського району Житомирської області, про встановлення факту, що має юридичне значення відмовлено (а.с. 8).

Постановою Київського апеляційного суду від 24.09.2020 апеляційну скаргу ОСОБА_1 задоволено. Ухвалу судді Подільського районного суду м. Києва від 23.03.2020 скасовано і направлено справу для продовження розгляду до суду першої інстанції (а.с. 45-49).

Ухвалою Подільського районного суду м. Києва від 01.10.2021 заяву ОСОБА_1 , заінтересовані особи: Дванадцята Київська державна нотаріальна контора, Брусилівська селищна рада Брусилівського району Житомирської області, про встановлення факту, що має юридичне значення залишено без розгляду (а.с. 171-173).

В апеляційній скарзі, ОСОБА_1 , посилаючись на порушення норм процесуального права, просить скасувати ухвалу та направити справу для продовження розгляду до суду першої інстанції. Вказує, що підставою для звернення до суду з даною заявою є встановлення юридичного факту щодо спільного проживання спадкоємиці ОСОБА_1 зі спадкодавцем до дати відкриття спадщини, і встановлення даного факту не може вплинути на права та обов`язки інших осіб (а.с. 171-182).

Відзиву від учасників справи не надходило.

В судовому засіданні представник ОСОБА_1 - Позняк О.М. підтримав подану апеляційну скаргу та просив її задовольнити.

Інші учасники справи в судове засідання не з`явилися, про час та місце розгляду справи повідомлені належним чином. Суд апеляційної інстанції визнав за можливе розглянути справу за відсутності осіб, які не з`явились, оскільки їх неявка не перешкоджає апеляційному розгляду справи (ч. 2 ст. 372 ЦПК України).

Заслухавши доповідь судді, вивчивши та дослідивши матеріали справи, перевіривши законність та обґрунтованість рішення в межах доводів апеляційної скарги, обговоривши доводи апеляційної скарги, апеляційний суд доходить висновку, що апеляційна скарга підлягає задоволенню, з наступних підстав.

Залишаючи заяву без розгляду, суд першої інстанції виходив з того, що під час розгляду даної справи у порядку окремого провадження судом встановлено наявність іншого крім заявниці ОСОБА_1 , спадкоємця після смерті її батька ОСОБА_1 , а саме брата заявниці - ОСОБА_1 , то судом вбачається наявність спору про право, який вирішується в порядку позовного провадження.

Але погодитись із такими висновками в повній мірі не можливо з огляду на таке.

Як вбачається з матеріалів справи, ІНФОРМАЦІЯ_2 помер ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , батько ОСОБА_1 , про що складено актовий запис про смерть № 19067 Відділом реєстрації смерті у м. Києві.

На момент смерті ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_2 , постійно проживав та був зареєстрований з 07.06.1974 за адресою: АДРЕСА_1 , що підтверджується копією паспорту серії НОМЕР_1 , виданого 10.12.1996 Ленінградським РУ ГУ МВС України в м. Києві.

Після смерті батька відкрилась спадщина на належне йому на праві власності нерухоме майно: 47/100 часток житлового будинку АДРЕСА_2 ; земельна ділянка площею 0,1132 га з кадастровим номером :01:002:2251, на якій розташована частина вказаного вище житлового будинку.

За життя ОСОБА_1 склав заповіт, яким заповів ОСОБА_1 та ОСОБА_1 належну йому частину будинку АДРЕСА_2 в рівних частках, що підтверджується копією заповіту від 28.10.2005.

Після смерті батька, на підставі заяви ОСОБА_1 про видачу свідоцтва про право на спадщину за законом від 06.10.2015, була заведена спадкова справа № 58031192 (а.с. 102).

Однак, 06.10.2015 нотаріусом ОСОБА_1 відмовлено у видачі свідоцтва про право на спадщину після смерті батька з підстав пропуску шестимісячного строку для прийняття спадщини, оскільки за наданими документами не можливо було встановити факт постійного сумісного проживання заявника разом із ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , до дня його смерті.

На день смерті батька, ОСОБА_1 зареєстрована за адресою: АДРЕСА_3 .

Згідно з ч. 1 ст. 293 ЦПК України окреме провадження - це вид непозовного цивільного судочинства, в порядку якого розглядаються цивільні справи про підтвердження наявності або відсутності юридичних фактів, що мають значення для охорони прав, свобод та інтересів особи або створення умов здійснення нею особистих немайнових чи майнових прав або підтвердження наявності чи відсутності неоспорюваних прав.

Згідно з ч. 2 ст. 315 ЦПК України у судовому порядку можуть бути встановлені також інші факти, від яких залежить виникнення, зміна або припинення особистих чи майнових прав фізичних осіб, якщо законом не визначено іншого порядку їх встановлення.

Суд розглядає в порядку окремого провадження справи про встановлення фактів, якщо: згідно із законом такі факти породжують юридичні наслідки, тобто від них залежить виникнення, зміна або припинення особистих чи майнових прав; чинне законодавство не передбачає іншого порядку їх встановлення; заявник не має іншої можливості одержати або відновити загублений чи знищений документ, який посвідчує факт, що має юридичне значення; встановлення такого факту не пов`язується з подальшим вирішенням спору про право.

Юридичні факти можуть бути встановленні лише для захисту, виникнення, зміни або припинення особистих чи майнових прав самого заявника. Визначальною обставиною під час розгляду заяви про встановлення певних фактів у порядку окремого провадження є те, що встановлення такого факту не пов`язане з наступним вирішенням спору про право цивільне.

Отже, під час розгляду справи, в суді першої інстанції предметом дослідженняє встановлення факту сумісного проживання ОСОБА_1 зі своїм батьком ОСОБА_1 на день його смерті, ІНФОРМАЦІЯ_2 , оскільки адреса місця її реєстрації відрізняється від місця реєстрації батька.

Висновки суду першої інстанції щодо встановлення наявності іншого крім заявниці ОСОБА_1 , спадкоємця після смерті її батька ОСОБА_1 , а саме брата заявниці - ОСОБА_1 , у зв`язку з чим суд вбачає наявність спору про право, який необхідно вирішувати в порядку позовного провадження, є передчасними, оскільки протягом шести місяців з дня відкриття спадщини, будь-хто із спадкоємців померлого ОСОБА_1 за заповітом чи законом, заяв про прийняття спадщини до нотаріальної контори не подавав. За таких обставин, через 9 років після відкриття спадщини є підстави вважати про відсутність спору щодо прав на спадкове майно. Тобто, брат заявниці - ОСОБА_1 , на час розгляду справи, не є особою, яка претендує на спадщину, що відкрилась після смерті батька, і відповідно, оспорює це право заявниці у будь-який спосіб.

Згідно п. 4 ч. 1 ст. 379 ЦПК України підставою для скасування ухвали суду, що перешкоджає подальшому провадженню у справі, і направлення справи для продовження розгляду до суду першої інстанції є порушення норм процесуального права чи неправильне застосування норм матеріального права, які призвели до постановлення помилкової ухвали.

Таким чином, колегія суддів дійшла висновку про задоволення апеляційної скарги та скасування ухвали суду першої інстанції з направленням справи для продовження розгляду.

Керуючись ст.ст. 268, 315, 367, 368, 371, 374, 379, 381-384, 390 ЦПК України, суд, -

П О С Т А Н О В И В:

Апеляційну скаргу ОСОБА_1 , яка подана від її імені та в її інтересах адвокатом Позняком Олександром Миколайовичем, який діє на підставі договору задовольнити.

Ухвалу Подільського районного суду м. Києва від 01 жовтня 2021 року по цивільній справі за заявою ОСОБА_1 про встановлення факту, що має юридичне значення, заінтересовані особи: Дванадцята Київська державна нотаріальна контора, Брусилівська селищна рада Брусилівського району Житомирської області скасувати та направити справу до суду першої інстанції для продовження розгляду.

Постанова набирає законної сили з дня її прийняття та може бути оскаржена до Верховного Суду протягом тридцяти днів у випадках, передбачених статтею 389 Цивільного процесуального кодексу України.

Повний текст складено 18 липня 2022 року.

Суддя-доповідач В.А. Нежура

Судді І.М. Вербова

Н.В. Поліщук