Справа № 301/1005/22
З А О Ч Н Е Р І Ш Е Н Н Я
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И
"23" червня 2022 р. м. Іршава
Іршавський районний суд Закарпатської області у складі:
головуючого судді Бобик О.І.,
за участю секретаря судового засідання Кузьми А.І.,
розглянувши в порядку загального позовного провадження у відкритому судовому засіданні в місті Іршава цивільну справу за позовом першого заступника керівника Хустської окружної прокуратури в інтересах держави в особі Іршавської міської ради до ОСОБА_1 , де третя особа: ДП «Іршавське лісове господарство» про стягнення збитків завданих кримінальним правопорушенням,
28.03.2022 перший заступник керівника Хустської окружної прокуратури в інтересах держави в особі Іршавської міської ради звернувся до суду з позовом до ОСОБА_1 , де третя особа: ДП «Іршавське лісове господарство» про стягнення збитків завданих кримінальним правопорушенням.
Із врахування викладеного, ОСОБА_1 судом визнано винним у вчиненні вказаного кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 246 КК України та призначено йому покарання у вигляді обмеження волі строком на 1 рік на підставі ст. 75 КК України, звільнено від відбування покарання з іспитовим строком на 1 рік та з покладенням на нього обов`язків передбачених ст. 76 КК України. Зазначений вирок набрав законної сили 04.02.2021.
Вказана шкода ОСОБА_1 в добровільному порядку досі не усунута.
Прокурор Іршавського відділу Хустської окружної прокуратури Фанта А.В. для участі в розгляді справи не з`явилася, про час і місце розгляду справи повідомлена належним чином, подала до суду заяву, просить суд справу розглядати в її відсутність, позовні вимоги підтримала, з мотивів, викладених в позовній заяві, просить суд позов задовольнити.
Представник Іршавської міської ради для участі в розгляді справи не з`явився, подав до суду заяву, просить справу розглядати в його відсутність, позовні вимоги підтримав, з мотивів, викладених в позовній заяві, просить суд позов задовольнити.
Відповідач ОСОБА_1 в судове засідання повторно не з`явився, причини неявки суду не повідомив, про час і місце розгляду справи повідомлений належним чином. До суду від відповідача не надійшла заява про розгляд справи за його відсутності, та не надійшло інформації про причини неявки, тому його неявка в судове засідання визнана судом без поважних причин. Відзив на позовну заяву, в порядку ст. 178 ЦПК України відповідачем подано не було.
Представник третьої особи для участі в розгляді справи не з`явився, подав до суду заяву, просить суд справу розглядати в їх відсутність та позовні вимоги підтримують повністю.
Згідно ч. 8ст. 178 ЦПК України у разі ненадання відповідачем відзиву у встановлений законом строк без поважних причин, суд вирішує справу за наявними матеріалами.
При викладених обставинах суд вважає за можливе розглянути справу у відсутності відповідача, який сповіщено про розгляд справи належним чином, від якого не надійшло повідомлення про причини неявки, ухваливши заочне рішення у справі, що відповідає положенням ст. 280 ЦПК України, так як надані позивачем докази є повними і достатніми для розгляду справи у відсутності відповідача.
Відповідно до ч. 2 ст. 247 ЦПК України, у разі неявки в судове засідання всіх учасників справи чи в разі якщо відповідно до положень цього Кодексу розгляд справи здійснюється судом за відсутності учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.
Дослідивши матеріали справи, суд вважає, що позов слід задовольнити, виходячи з наступних підстав.
В судовому засіданні належними доказами встановлено, що вироком Іршавського районного суду Закарпатської області від 04 січня 2022 року встановлено, що ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , мешканець АДРЕСА_1 , реалізуючи свій злочинний умисел, знаходячись в урочищі «Кривий міст», а саме лісовому масиві кварталу 58, виділу 22, обходу №20, дільниці №5, що відноситься до експлуатаційних лісів другої групи державного підприємства «Іршавське лісове господарство» між селами Загаття та Локоть, Іршавського району Закарпатської області, діючи умисно, з корисливих мотивів, з метою здійснення незаконної порубки лісу, заздалегідь знаючи, що діє неправомірно всупереч вимогам ст.ст. 4, 69 Лісового кодексу України, ст.ст.12,38 ЗУ «Про охорону навколишнього природного середовища», п.п.2,3 Порядку видачі спеціальних дозволів на використання лісових ресурсів, затвердженого Постановою Кабінету Міністрів України «Про врегулювання питань щодо використання лісових ресурсів» від 23.07.2007 за №761 «Про врегулювання питань щодо використання лісових ресурсів», згідно яких лісорубним квитком (ордером), не маючи лісорубного квитка (ордера) на здійснення лісорубних робіт, тим самим не маючи права здійснювати порубку дерев, діючи умисно, незаконно, усвідомлюючи протиправний характер своїх дій, переслідуючи корисливий мотив, прагнучи незаконно збагатитися, самовільно за допомогою заздалегідь підготовленої бензопили марки «Stihl MS 180», шляхом повного відокремлення стовбура дерев від коренів, шляхом їх спилювання, здійснив незаконну рубку 8 сироростучих дерев різних порід, а саме 6 дерев породи «Граб» з діаметрами пнів 30х25 см, 25х21 см, 15х16 см, 10х7 см, 14х14 см, 23х20 см, одне дерево породи «Береза» з діаметром пня 50х34 см та одне дерево породи «Ясінь» з діаметром пня 35х30 см, загальною кубомасою 2,917, які розпиляв на відрізки довжиною близько одного метра кожний, погрузив разом з ОСОБА_2 , якому попередньо повідомив, що дозвіл на рубку дерев, йому надав лісник, на підводу з кіньми, яка належить ОСОБА_2 , який 2 рази перевіз дві заповнені підводи незаконно зрубаної деревини до дворогосподарства, де проживає ОСОБА_1 за адресою АДРЕСА_1 , а коли повернувся в урочище «Кривий міст», протиправні дії ОСОБА_1 було викрито та припинено працівниками поліції. Внаслідок зазначених вище протиправних дій, ОСОБА_1 заподіяно матеріальну шкоду державі, в особі Державного підприємства «Іршавське лісове господарство» на суму 24 тисячі 545 гривень 32 копійки. Даним вироком суду ОСОБА_1 визнано винним у вчиненні вказаного кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 246 КК України та призначено йому покарання у вигляді обмеження волі строком на 1 рік, на підставі ст. 75 КК України, звільнено від відбування покарання з іспитовим строком на 1 рік та з покладенням на нього обов`язків передбачених ст. 76 КК України. Зазначений вирок набрав законної сили 04.02.2021 (а.с.13-16).
Згідно з розрахунком ДП «Іршавське лісове господарство» проведеним відповідно до постанови Кабінету Міністрів України №665 від 23 липня 2008 року «Про затвердження такс для обчислення розміру шкоди, заподіяної лісу», документально підтвердженого висновком судової економічної експертизи №14/108 від 16.12.2020, загальна сума заподіяної ОСОБА_1 внаслідок кримінального правопорушення шкоди навколишньому природньому середовищу склала 24 545,32 грн. (а.с.20-21).
Згідно висновку експерта Закарпатського НДЕКЦ МВС України № 14/108 від 16.12.2020, документально підтверджено розрахунок розміру шкоди, заподіяної лісу внаслідок незаконного вирубування дерев в кварталі 58, виділ 22 Державного підприємства «Іршавського ЛГ» в розмірі 164095,48 грн. ( а.с. 22-26).
Незаконна порубка лісу була вчинена ОСОБА_1 між селами Загаття та Локоть Іршавського району Закарпатської області, в лісовому масиві кварталу 58, виділу 22, обходу №20, дільниці №5, в урочищі «Кривий міст» ДП «Іршавське ЛГ», яке знаходиться на території Іршавської міської об`єднаної територіальної громади (міської ради).
Вказана шкода ОСОБА_1 в добровільному порядку досі не відшкодована, цивільний позов у кримінальному провадженні не заявлявся.
Відповідно до ст. 13 Конституції України встановлено, що земля, її надра, атмосферне повітря, водні та інші природні ресурси, які знаходяться в межах території України, природні ресурси її континентального шельфу, виключної (морської) економічної зони є об`єктами права власності Українського народу. Від імені Українського народу права власника здійснюють органи державної влади та органи місцевого самоврядування в межах, визначених цією Конституцією.
Відповідно до ст. 1 Лісового кодексу України встановлено, що Ліси України є її національним багатством і за своїм призначенням та місцерозташуванням виконують переважно водоохоронні, захисні, санітарно-гігієнічні, оздоровчі, рекреаційні, естетичні, виховні, інші функції та є джерелом для задоволення потреб суспільства в лісових ресурсах.
Усі ліси на території України, незалежно від того, на землях яких категорій за основним цільовим призначенням вони зростають, та незалежно від права власності на них, становлять лісовий фонд України і перебувають під охороною держави.
Відповідно до ст. 5 Закону України «Про охорону навколишнього природного середовища» державній охороні і регулюванню використання на території України підлягають: навколишнє природне середовище як сукупність природних і природно-соціальних умов та процесів, природні ресурси, як залучені в господарський обіг, так і невикористовувані в економіці в даний період (земля, надра, води, атмосферне повітря, ліс та інша рослинність, тваринний світ), ландшафти та інші природні комплекси.
Відповідно до ст. 40 Закону України «Про охорону навколишнього природного середовища» використання природних ресурсів громадянами, підприємствами, установами та організаціями здійснюється з додержанням обов`язкових екологічних вимог.
Відповідно до ч. 1 ст. 17 Лісового кодексу України у постійне користування ліси на землях державної власності для ведення лісового господарства без встановлення строку надаються спеціалізованим державним лісогосподарським підприємствам, іншим державним підприємствам, установам та організаціям, у яких створено спеціалізовані лісогосподарські підрозділи.
Постійним лісокористувачем є Державне підприємство «Іршавське лісове господарство».
Підпунктом 1 пункту «б» частини 1 статті 33 Закону України «Про місцеве самоврядування в Україні» зазначено, що до делегованих повноважень виконавчих органів міських рад належить здійснення контролю за додержанням земельного та природоохоронного законодавства, використанням і охороною земель, природних ресурсів загальнодержавного та місцевого значення, відтворенням лісів.
Згідно ст. 47 Закону України «Про охорону навколишнього природного середовища» для фінансування заходів щодо охорони навколишнього природного середовища утворюються Державний, Автономної Республіки Крим та місцеві фонди охорони навколишнього природного середовища.
Відповідно до вимог ст. 29 ч. 3 п. 7 Бюджетного кодексу України, джерелами формування спеціального фонду Державного бюджету України в частині доходів є: 30 відсотків грошових стягнень за шкоду, заподіяну порушенням законодавства про охорону навколишнього природного середовища внаслідок господарської та іншої діяльності.
У відповідності до ст. 69-1 ч. 1 п. 4 Бюджетного кодексу України, до надходжень спеціального фонду місцевих бюджетів належать: 70 відсотків грошових стягнень за шкоду, заподіяну порушенням законодавства про охорону навколишнього природного середовища внаслідок господарської та іншої діяльності, в тому числі: до бюджетів місцевого самоврядування (крім бюджетів міст Києва та Севастополя) - 50 відсотків, обласних бюджетів та бюджету Автономної Республіки Крим - 20 відсотків, бюджетів міст Києва та Севастополя - 70 відсотків.
Таким чином, збитки, завдані внаслідок незаконної порубки лісових ресурсів на території Іршавської міської ради, Хустького (Іршавського) району, у відповідності зі ст. 47 Закону України «Про охорону навколишнього природного середовища», ст. 29 ч. 3 п. 7 та ст. 69-1 ч. 1 п. 4 Бюджетного кодексу України підлягають стягненню та зарахуванню до місцевого фонду охорони навколишнього природного середовища Іршавської міської ради, на території якої вчинено правопорушення, для подальшого перерозподілу між бюджетами відповідних рівнів.
Відповідно до ч. 1 ст. 1166 ЦК України майнова шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам фізичної або юридичної особи, а також шкода, завдана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала.
Відповідно дост.68Закону України «Про охорону навколишнього природного середовища» відповідальність за порушення законодавства про охорону навколишнього природного середовища несуть особи, винні у: самовільному спеціальному використанні природних ресурсів.
Відповідно до ст. 105 Лісового кодексу України відповідальність за порушення лісового законодавства несуть особи, винні у: незаконному вирубуванні та пошкодженні дерев і чагарників.
Відповідно до ст. 107 Лісового кодексу України підприємства, установи, організації і громадяни зобов`язані відшкодувати шкоду, заподіяну ними лісу внаслідок порушення лісового законодавства, у розмірах і порядку, визначених законодавством України.
Частиною 1 ст. 69 Закону України «Про охорону навколишнього природного середовища» шкода, заподіяна внаслідок порушення законодавства про охорону навколишнього природного середовища, підлягає компенсації в повному обсязі.
У зв`язку з тим, що у справі прокуратура звільнена від сплати судового збору, з відповідача на користь держави підлягає стягненню судовий збір у розмірі 2270 гривень.
На підставі викладеного, керуючись ст. ст. 4, 10, 133, 141, 259, 263, 265, 268, 273, 280-282, 352, 354 ЦПК України, ст. 13 Конституції України, ст. 1, 17, 105, 107 Лісового кодексу України, ст. 1166 ЦК України, ст. 5, 40, 68, 69 ЗУ «Про охорону навколишнього природного середовища», ст. 33 ЗУ «Про місцеве самоврядування в Україні», ст. 29, 69-1 Бюджетного кодексу України, суд,
Позов першого заступника керівника Хустської окружної прокуратури в інтересах держави в особі Іршавської міської ради задовольнити.
Стягнути з ОСОБА_1 ( ІНФОРМАЦІЯ_1 , мешканця АДРЕСА_1 на користь держави судовий збір в розмірі 2 481,00 гривень.
Заочне рішення може бути переглянуте судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача.
Заяву про перегляд заочного рішення може бути подано протягом тридцяти днів з дня його проголошення.
Учасник справи, якому повне заочне рішення суду не було вручене у день його проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на подання заяви про його перегляд - якщо така заява подана протягом двадцяти днів з дня вручення йому повного заочного рішення суду.
Строк на подання заяви про перегляд заочного рішення може бути також поновлений в разі пропуску з інших поважних причин.
Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів з дня його проголошення до Закарпатського апеляційного суду.
Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.
Учасник справи, якому повне рішення суду не було вручене у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.
Повний текст рішення виготовлено 04.07.2022.
Суддя Іршавського
районного суду: О. І. Бобик