Справа № 308/1418/20
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

07 червня 2022 року місто Ужгород

Ужгородський міськрайонний суд Закарпатської області в особі:

головуючого судді Придачук О.А.

за участю секретаря судового засідання Бомбушкар В.П.

розглянувши у підготовчому засіданні в залі суду в місті Ужгороді цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , Великодобронської сільської ради Ужгородського району Закарпатської області про встановлення факту проживання однією сім`єю і визнання спадкоємцем четвертої черги

ВСТАНОВИВ:

Позивач звернувся до суду з даним позовом у якому зазначає, що ІНФОРМАЦІЯ_1 померла його бабуся - ОСОБА_3 . На випадок смерті ОСОБА_3 залишила заповіт згідно якого все своє майно заповіла відповідачу - ОСОБА_2 , яка є його матір`ю. Його мати спадщину не приймала. Разом з тим, він з 2010 року проживав разом та був зареєстрований разом з ОСОБА_3 в одному будинку за адресою: АДРЕСА_1 , вони разом вели спільне господарство, обробляли землю тощо. На день смерті ОСОБА_3 ( ІНФОРМАЦІЯ_2 ), за адресою: АДРЕСА_1 , разом з нею були зареєстровані: він та його донька ОСОБА_4 ІНФОРМАЦІЯ_3 . Він фактично прийняв спадщину за ОСОБА_3 будучи зареєстрованим та проживаючи з нею за однією адресою. Із заявою про відмову від спадщини до нотаріуса він не звертався. Водночас, для оформлення спадщини йому необхідно встановити факт, що він проживав разом з померлою ІНФОРМАЦІЯ_4 Геці Ірен за адресою: АДРЕСА_1 однією сім`єю не меншке як п`ять років до часу відкриття спадщини, а саме з 2010 року, у зв`язку з чим є спадкоємцем четвертої черги за законом після її смерті.

У підготовче засідання позивач та представник позивача не з`явилися, хоча про час та місце розгляду справи були повідомлені. У матеріалах справи наявна заява представника позивача згідно якої він просить розглянути справу його відсутності та у відсутності позивача, зазначаючи, що позовні вимоги підтримує в повному обсязі та просить задовольнити.

Представник відповідача - Великодобронської сільської ради Ужгородського району Закарпатської області у підгтовче засідання не з`явився, хоча про час та місце розгляду справи був повідомлений. Від сільського голови Великодобронської сільської ради до суду надійшла заява згідно якої він просить розглянути справу у відсутності представника сільської ради, зазначаючи, що проти задоволення позовних вимог Великодобронська сільська рада не заперечує, позов визнає.

Відповідач ОСОБА_2 у підготовче засідання не з`явилася, хоча про час та місце розгляду справи була повідомлена. У матеріалах справи наявні заяви ОСОБА_2 згідно яких вона просить розглянути справу у її відсутності. Також у вказаних заявах ОСОБА_2 зазначає, що позовні вимоги визнає, обставини, викладені у позові підтверджує. Просить суд задовольнити позов.

Дослідивши матеріали справи суд приходить до наступного.

Судом встановлено, що ІНФОРМАЦІЯ_4 у віці 77 років у с. Велика Добронь Ужгородського району померла ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_5 , що підтверджується копією свідоцтва про смерть серії НОМЕР_1 виданого 26.09.2017 року виконавчим комітетом Великодобронської сільської ради Ужгородського району Закарпатської області.

На випадок свої смерті ОСОБА_3 залишила заповіт, який посвідчений 15.07.2003 року секретарем Великодобронської сільської ради Раті Є.Ф., згідно якого все своє майно заповіла ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_6 , яка проживає у АДРЕСА_1 .

Згідно відмітки секретаря Варга Г.К. на заповіті, за даними, які містяться у виконкомі Великодобронської сільської ради станом на 10.12.2019 року цей заповіт не змінено і не скасовано.

Позивач є сином ОСОБА_2 , що підтверджується копією свідоцтва про народження серії НОМЕР_2 , виданого 09.07.1987 року сільською радою с. Велика Добронь Ужгородського району Закарпатської області, згідно якого батьками ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_7 , уродженця с. Велика Добронь Ужгородського району Закарпатської області є ОСОБА_5 та ОСОБА_2 .

Згідно положень статей 1216,1217 ЦК України, спадкуванням є перехід прав та обов`язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця), до інших осіб (спадкоємців). Спадкування здійснюється за заповітом або за законом.

Згідно ст. 1223 ЦК України, право на спадкування мають особи, визначені у заповіті. У разі відсутності заповіту, визнання його недійсним, неприйняття спадщини або відмови від її прийняття спадкоємцями за заповітом, а також у разі неохоплення заповітом усієї спадщини право на спадкування за законом одержують особи, визначені у статтях 1261-1265 цього Кодексу.

Статтями 1261-1265 ЦК України встановлено черговість одержання права на спадкування

Відповідно до вказаних статей:

- у першу чергу право на спадкування за законом мають діти спадкодавця, у тому числі зачаті за життя спадкодавця та народжені після його смерті, той з подружжя, який його пережив, та батьки ;

- другу чергу право на спадкування за законом мають рідні брати та сестри спадкодавця, його баба та дід як з боку батька, так і з боку матері ;

- у третю чергу право на спадкування за законом мають рідні дядько та тітка спадкодавця ;

- у четверту чергу право на спадкування за законом мають особи, які проживали зі спадкодавцем однією сім`єю не менш як п`ять років до часу відкриття спадщини ;

- у п`яту чергу право на спадкування за законом мають інші родичі спадкодавця до шостого ступеня споріднення включно, причому родичі ближчого ступеня споріднення усувають від права спадкування родичів подальшого ступеня споріднення. Ступінь споріднення визначається за числом народжень, що віддаляють родича від спадкодавця. Народження самого спадкодавця не входить до цього числа . У п`яту чергу право на спадкування за законом одержують утриманці спадкодавця, які не були членами його сім`ї.

Щодо спадкування особами, які проживали зі спадкодавцем однією сім`єю не менш як п`ять років до часу відкриття спадщини Пленум Верховного Суду України у пункті 21 постанови від 30 травня 2008 року № 7 «Про судову практику у справах про спадкування» роз`яснив, що при вирішенні спору про право на спадщину осіб, які проживали зі спадкодавцем однією сім`єю не менш як п`ять років до часу відкриття спадщини (четверта черга спадкоємців за законом), судам необхідно враховувати правила частини другої статті 3 СК України про те, що сім`ю складають особи, які спільно проживають, пов`язані спільним побутом, мають взаємні права та обов`язки. Зазначений п`ятирічний строк повинен виповнитися на момент відкриття спадщини і його необхідно обчислювати з урахуванням часу спільного проживання зі спадкодавцем однією сім`єю до набрання чинності цим Кодексом.

До спадкоємців четвертої черги належать не лише жінка (чоловік), які проживали однією сім`єю зі спадкодавцем без шлюбу, таке право можуть мати також інші особи, якщо вони спільно проживали зі спадкодавцем, були пов`язані спільним побутом, мали взаємні права та обов`язки, зокрема, вітчим, мачуха, пасинки, падчерки, інші особи, які взяли до себе дитину як члена сім`ї, тощо.

Враховуючи наведене, до спадкоємців четвертої черги можуть належати не лише жінка (чоловік), які проживали однією сім`єю зі спадкодавцем без шлюбу і не перебували у зареєстрованому шлюбі з іншою особою, а і інші особи, які не перебували зі спадкодавцем у безпосередніх родинних зв`язках.

Обов`язковою умовою для визнання їх членами сім`ї, крім власне факту спільного проживання, є ведення з спадкодавцем спільних витрат, спільного бюджету, спільного харчування, купівлі майна для спільного користування, участі у витратах на утримання житла, його ремонт, надання взаємної допомоги, наявність усних чи письмових домовленостей про порядок користування житловим приміщенням, інших обставин, які засвідчують реальність сімейних відносин не менш як п`ять років до часу відкриття спадщини.

Таких висновків дійшов Верховний Суд у складі колегії суддів Другої судової палати Касаційного цивільного суду в постанові від 07 лютого 2018 року по справі № 127/1765/16-ц (провадження № 61-132 св 18) .

Як встановлено згідно витребуваної судом згідно ухвали суду від 08.04.2021 року, Інформаційної довідки зі Спадкового реєстру (спадкові справи та видані на їх підставі свідоцтва про право на спадщину) № 64491079 від 23.04.2021 року, в Ужгородській районній державній нотаріальній конторі за померлою ІНФОРМАЦІЯ_4 ОСОБА_3 спадкова справа не заведена.

Відповідно до приписів, ч.1 ст. 1268, ч.1 ст. 1269, ч.1 ст. 1270, ч.1 ст. 1272 ЦК України, спадкоємець за заповітом чи за законом має право прийняти спадщину або не прийняти її. Спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу або в сільських населених пунктах - уповноваженій на це посадовій особі відповідного органу місцевого самоврядування заяву про прийняття спадщини. Для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини. Якщо спадкоємець протягом строку, встановленого статтею 1270 цього Кодексу, не подав заяву про прийняття спадщини, він вважається таким, що не прийняв її.

Згідно записів у паспорті серії НОМЕР_3 виданого 20.02.1996 року Ужгородським РВ УМВС України в Закарпатській області на ім`я ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_6 , така з 30.04.1985 року зареєстрована за адресою: АДРЕСА_2 .

Таким чином, для прийняття спадщини ОСОБА_2 повинна була подати заяву про прийняття спадщини, однак не подала такої, а отже є такою, яка не прийняла спадщину.

Позивач стверджує, що він з 2010 року проживав однією сім`єю з померлою ІНФОРМАЦІЯ_4 Геці Ірен, в будинку за адресою: АДРЕСА_1 , вів з нею спільне господарство.

Такі твердження відповідача підтверджуються довідкою виданою Великодобронською сільською радою Ужгородського району Закарпатської області від 10.12.2019 року за № 3300 у якій зазначено, що ОСОБА_1 , 1987 року народження, проживав однією сім`єю з померлою ІНФОРМАЦІЯ_4 ОСОБА_3 з 2010 року в будинку за адресою: АДРЕСА_1 , разом вели спільне господарство, обробляли землю тощо.

Згідно довідки виданою Великодобронською сільською радою Ужгородського району Закарпатської області від 10.12.2019 року за № 3299, на день смерті ОСОБА_3 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_4 за адресою: АДРЕСА_2 , разом з нею постійно були зареєстровані: ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_7 , та ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_3 .

Факт проживання ОСОБА_1 з померлою ІНФОРМАЦІЯ_4 Геці Ірен, в будинку за адресою: АДРЕСА_1 , з 2010 року підтверджує також відповідач ОСОБА_2 , яка, у поданих нею до суду заявах від 29.09.2021 року та від 01.04.2022 року, зазначає, що підтверджує обставини викладені у позові.

При вирішенні даної справи суд бере до уваги, заяви відповідачів про визнання позову, оскільки дослідивши в судовому засіданні обставини справи та надані докази, відповідно до ч.4 ст.206 ЦПК України, суд уважає, що визнання позову відповідачами не суперечить закону, не порушує права, свободи чи інтереси інших осіб та вважає за необхідне прийняти визнання відповідачами позову.

Згідно ч.3 ст. 200 ЦПК України за результатами підготовчого провадження суд ухвалює рішення у випадку визнання позову відповідачем.

За вказаних обставин, оцінюючи належність, допустимість і достовірність кожного доказу окремо, а також враховуючи визнання позову відповідачами, суд приходить до переконання що в судовому засіданні належними та допустимими доказами доведено факт проживання позивача разом зі спадкодавцем ОСОБА_3 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_4 однією сім`єю не менше як п`ять років до часу відкриття спадщини, за адресою: АДРЕСА_1 , а саме з 2010 року, що є підставою для визнання ОСОБА_1 спадкоємцем четвертої черги, а тому позов підлягає до задоволення.

Керуючись статтями 1216-1218, 1258, 1261-1265, 1296 ЦК України, статтями 10, 12, 13, 18, 81, 200, 258, 259, 263-265, 352, 354, 355 ЦПК

України, суд

УХВАЛИВ:

Позов задовольнити.

Встановити факт проживання однією сім`єю ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_7 , та ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_5 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_4 , за адресою: АДРЕСА_1 , протягом не менш як п`ять років до часу відкриття спадщини, а саме з 2010 року,

Визнати ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_7 , спадкоємцем четвертої черги за законом, за померлою ІНФОРМАЦІЯ_4 ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_5 .

Рішення може бути оскаржено шляхом подання апеляційної скарги протягом тридцяти днів з дня його проголошення до Закарпатського апеляційного суду.

Учасник справи, якому повне рішення суду не було вручено у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження рішення суду - якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку для подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Суддя Ужгородського

міськрайонного суду О.А. Придачук