КИЇВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
Провадження №22-ц/824/4451/2022 Головуючий у 2 інстанції Таргоній Д.О.
ПОСТАНОВА

Іменем України

29 червня 2022 року Київський апеляційний суд в складі колегії суддів судової палати з розгляду цивільних справ:

судді-доповідача Таргоній Д.О.,

суддів: Голуб С.А., Писаної Т.О.,

за участі секретаря Тимошевської С.І.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в місті Києві цивільну справу за апеляційною скаргою представника ОСОБА_1 - ОСОБА_2 на рішення Києво-Святошинського районного суду м. Києва від 28 вересня 2021 року у справі за позовом ОСОБА_3 , ОСОБА_4 до ОСОБА_1 , Державного підприємства «СЕТАМ», приватного виконавця виконавчого округу Київської області Говорова Павла Володимировича, третя особа: приватний нотаріус Києво-Святошинського районного нотаріального округу Київської області Семчук Марина Адамівна, про визнання недійсними електронних торгів, визнання недійсним та скасування акту приватного виконавця, недійсним свідоцтва,

УСТАНОВИВ:

у листопаді 2019 року позивачі звернулись до суду з вказаним позовом, просили суд (з урахуванням заяви про доповнення підстав позову зміну предмету позову шляхом збільшення обсягу позовних вимог та залучення осіб у якості співвідповідачів):

визнати недійсними електронні торги від 28.10.2019, проведені Державним підприємством «СЕТАМ» по лоту №377173 та оформлені протоколом №440316 від 28.10.2019, за результатами яких було реалізовано:

- земельну ділянку з кадастровим номером :05:010:0029, площею 0,2451 га, що має цільове призначення - для будівництва та обслуговування житлового будинку, господарських будівель і споруд, за адресою: АДРЕСА_1 (реєстраційний номер об`єкта нерухомого майна 224);

- домоволодіння, загальною площею 828 кв.м., житловою площею 314 кв.м., з надвірними спорудами за адресою: АДРЕСА_1 (реєстраційний номер об`єкта нерухомого майна 0);

визнати недійсним та скасувати Акт приватного виконавця Говорова Павла Володимировича про проведені електронні торги від 04.11.2019 (лот реалізованого майна №377173), складений в рамках виконавчого провадження № 59955764;

визнати недійсним свідоцтво, серія та номер: 3609 від 07.11.2019, видане приватним нотаріусом Києво-Святошинського районного нотаріального округу Київської області Семчук Мариною Адамівною на ім`я ОСОБА_1 на:

- земельну ділянку з кадастровим номером :05:010:0029, площею 0,2451 га, що має цільове призначення - для будівництва та обслуговування житлового будинку, господарських будівель і споруд, що знаходиться за адресою: АДРЕСА_1 (реєстраційний номер об`єкта нерухомого майна 224);

- домоволодіння, загальною площею 828 кв.м., житловою площею 314 кв.м. з надвірними спорудами та знаходяться за адресою: АДРЕСА_1 (реєстраційний номер об`єкта нерухомого майна 0).

В обгрунтування позову зазначали,що між ними 05.11.1988 року було укладено шлюб, який було розірвано рішенням Києво-Святошинського районного суду Київської області від 28.02.2014 у цивільній справі №369/1286/14-ц.

За час шлюбу ними було набуто у спільну сумісну власність земельну ділянку, кадастровий номер :05:010:0029, площею 0,2451 га, що має цільове призначення - для будівництва та обслуговування житлового будинку, господарських будівель і споруд, що знаходиться за адресою: АДРЕСА_1 , та домоволодіння, що знаходиться за адресою: АДРЕСА_1 .

Рішенням Києво-Святошинського районного суду Київської області від 26.02.2015 у цивільній справі №369/764/15-ц про розподіл майна подружжя сторін було:

- визнано за ОСОБА_4 право власті на 1/2 частину земельної ділянки площею 0,2451 га, державний акт на право власності на земельну ділянку серії ЯА №340928 для будівництва та обслуговування житлового будинку, господарських будівель і споруд, кадастровий номер: :05:010:0029, набутої на підставі договору дарування від 04.02.2005 за №3-204, яка розташована по АДРЕСА_1 , яка зареєстрована на ім`я ОСОБА_3 та житлового будинку, загальною площею 828 кв.м, житловою площею 314 кв.м з надвірними спорудами, який розташований за адресою: АДРЕСА_1 , який зареєстрований на ім`я ОСОБА_3 ;

- визнано за ОСОБА_3 право власті на 1/2 частину земельної ділянки площею 0,2451 га, державний акт на право власності на земельну ділянку серії ЯА №340928 для будівництва та обслуговування житлового будинку, господарських будівель і споруд, кадастровий номер: :05:010:0029, набутої на підставі договору дарування від 04.02.2005 за №3-204, яка розташована по АДРЕСА_1 , яка зареєстрована на ім`я ОСОБА_3 та житлового будинку, загальною площею 828 кв.м, житловою площею 314 кв.м з надвірними спорудами, який розташований за адресою: АДРЕСА_1 , який зареєстрований на ім`я ОСОБА_3 .

На початку листопада 2019 року ОСОБА_3 стало відомо, що майно, яке належить йому на праві спільної часткової власності з ОСОБА_4 , а саме: земельна ділянка, кадастровий номер :05:010:0029, площею 0,2451 га, що має цільове призначення - для будівництва та обслуговування житлового будинку, господарських будівель і споруд, що знаходиться за адресою: АДРЕСА_1 , та домоволодіння, що знаходиться за адресою: АДРЕСА_1 , було за невідомих обставин продано в процесі примусового виконання рішення суду через ДП «Сетам» на електронних торгах без будь-яких повідомлень.

Позивачі вказували, що за деякий час вони дізналися, що приватний виконавець Говоров Павло Володимирович, діючи, на їх думку, незаконно, без будь-яких попереджень, повідомлень продав належні їм домоволодіння та земельну ділянку, кадастровий номер :05:010:0029, що знаходиться по АДРЕСА_1 , через ДП «СЕТАМ» на електронних торгах 28.10.2019 за номером лоту 377173.

Після ознайомлення з матеріалами виконавчого провадження №59955764 позивачам стало відомо наступне.

Рішенням Києво-Святошинського районного суду Київської області від 18.09.2014 у справі № 369/356/14, залишеним без змін ухвалою Апеляційного суду Київської області від 30.10.2014, було вирішено стягнути з ОСОБА_3 на користь публічного акціонерного товариства «Легбанк» кошти в розмірі 2 904 308,24 грн.

14.01.2015 Києво-Святошинським районним судом Київської області на підставі згаданого рішення було видано виконавчий лист про стягнення з ОСОБА_3 на користь публічного акціонерного товариства «Легбанк» заборгованість у розмірі 2 904 308,24 грн.

04.02.2015 державним виконавцем ВДВС Києво-Святошинського району Київської області на підставі згаданого виконавчого листа та на підставі заяви про примусове виконання, поданої 02.02.2015, було прийнято постанову про відкриття виконавчого провадження №46367511 про стягнення з ОСОБА_3 на користь ПАТ «Легбанк» боргу в сумі 2 904 308,24 грн.

Позивачі стверджували, що приватний виконавець з порушеннями передав їх майно на реалізацію, в тому числі й не зважаючи на те, що майно, на яке він звертав стягнення, належало також і ОСОБА_4 , яка не була боржником за виконавчим листом.

Позивачі вказували, що 28.10.2019 було проведено електронні торги на сайті ДП «СЕТАМ» по лоту №377173, на яких відповідно до протоколу №440316 про проведення електронних торгів, було незаконно продано земельну ділянку, кадастровий номер :05:010:0029, площею 0,2451 га, цільове призначення - для будівництва та обслуговування житлового будинку, господарських будівель і споруд, та домоволодіння, загальною площею 828 кв.м, житловою площею 314 кв.м з надвірними спорудами, що знаходяться за адресою: АДРЕСА_1 .

01.11.2019 приватним виконавцем виконавчого округу Київської області Говоровим П.В. було отримано протокол №440316 про проведення електронних торгів, відповідно до якого земельну ділянку, кадастровий номер :05:010:0029, площею 0,2451 га, цільове призначення - для будівництва та обслуговування житлового будинку, господарських будівель і споруд, та домоволодіння, загальною площею 828 кв.м, житловою площею 314 кв.м з надвірними спорудами, що знаходяться за адресою: АДРЕСА_1 , під час проведення електронних торгів придбав ОСОБА_1 .

04.11.2019 приватним виконавцем виконавчого округу Київської області Говоровим П.В. було складено акт про проведені електронні торги та підтверджено факт надходження коштів у сумі 3 111 809,04 грн.

Позивачі стверджували, що після незаконного продажу їх майна, що знаходиться за адресою: АДРЕСА_1 , приватним нотаріусом Києво-Святошинського районного нотаріального округу Київської області Семчук Мариною Адамівною було видано свідоцтво серія та номер: 3609 від 07.11.2019 та перереєстровано право власності на земельну ділянку, кадастровий номер :05:010:0029, площею 0,2451 га, цільове призначення - для будівництва та обслуговування житлового будинку, господарських будівель і споруд, та домоволодіння, загальною площею 828 кв.м, житловою площею 314 кв.м з надвірними спорудами, що знаходяться за адресою: АДРЕСА_1 та були зареєстровані на ім`я ОСОБА_3 , на ім`я ОСОБА_1 .

З позиції позивачів, внаслідок неправомірних дій та бездіяльності приватного виконавця та продажу майна на оспорюваних електронних торгах було порушено права і законні інтереси ОСОБА_4 , яка є власником половини майна на підставі рішення суду, тому у будь-якому разі слід визнати недійсними електронні торги щодо реалізації спірного майна.

Позивачі вважали, що є всі підстави для визнання у судовому порядку недійсними електронних торгів від 28.10.2019, проведених ДП «СЕТАМ» по лоту №377173 та оформлених протоколом №440316, Акту приватного виконавця Говорова П.В. про проведені електронні торги від 04.11.2019 (лот реалізованого майна №377173), а також свідоцтва серія та номер: 3609 від 07.11.2019, виданого приватним нотаріусом Києво-Святошинського районного нотаріального округу Київської області Семчук Мариною Адамівною на ім`я ОСОБА_1 на спірні земельну ділянку та домоволодіння.

Рішенням Києво-Святошинського районного суду Київської області від 28 вересня 2021 року позов задоволено повністю.

Не погоджуючись з рішенням суду першої інстанції, представник відповідача ОСОБА_1 - адвокат Горда Ю.І. звернувся з апеляційною скаргою, в якій, посилаючись на невідповідність висновків суду встановленим по справі обставинам, порушення норм матеріального та процесуального права, просить рішення скасувати та ухвалити нове судове рішення, яким в задоволенні позову ОСОБА_3 , ОСОБА_4 відмовити у повному обсязі.

Так, в доводах апеляційної скарг представник відповідача зазначає, що ухвалюючи рішення про задоволення позову, суд першої інстанції грубо проігнорував, що постановою Київського апеляційного суду у справі №369/1177/20 від 17 лютого 2021 року відмовлено у задоволенні скарги ОСОБА_3 на дії, бездіяльність та рішення приватного виконавця виконавчого округу Київської області Говорова Павла Володимировича, заінтересовані особи: ПАТ «Легбанк», ОСОБА_5 , ОСОБА_6 , ОСОБА_7 . У вказаній вище справі суд апеляційної інстанції дослідив та встановив низку преюдиційних фактів, що мали вирішальне значення для вирішення спору судом першої інстанції та вказав на відсутність будь-яких процедурних порушень з боку приватного виконавця в ході виконання виконавчого провадження.

Апелянт також вважає помилковими висновки суду першої інстанції про порушення прав відповідача ОСОБА_4 у зв`язку із реалізацією спірного майна на електронних торгах. Вказує, що ця обставина вже була досліджена і оцінена судом апеляційної інстанції у справі №369/1177/20.

На переконання апелянта, суд першої інстанції не дав належної оцінки доводам відповідача про те, що він є безумовним правомірним набувачем майна і до моменту визнання результатів проведених торгів недійсними ніхто не може ані витребувати таке майно у відповідача, ані заявляти вимогу про скасування свідоцтва про право власності на таке майно.

Представником позивачів - адвокатом Безпалюк Н.В. подано відзив на апеляційну скаргу, в якому остання заперечує проти її задоволення, посилаючись на безпідставність доводів апелянта. Звертає увагу суду апеляційної інстанції на ту обставину, що у справі № №369/1177/20 за скаргою на дії та бездіяльність приватного виконавця не вирішувався та і не міг бути вирішений спір про право. Вважає, що суд першої інстанції вірно констатував, що під час продажу спірного майна на електронних торгах було порушено право власності ОСОБА_4 на земельну ділянку та домоволодіння та обґрунтовано послався на правові висновки Верховного Суду у справах з аналогічними правовідносинами.

Відповідач - Державне підприємство «Сетам» також скористались своїм правом на подання відзиву на апеляційну скаргу, в якому зазначають, що повністю підтримують апеляційну скаргу ОСОБА_1 про скасування Києво-Святошинського районного суду Київської області від 28 вересня 2021 року, як такого, що не відповідає вимогам чинного законодавства, прийняте з неправильним застосуванням норм матеріального права та порушенням норм процесуального права. Вказує, що при проведенні електронних торгів їх організатором було здійснено усі необхідні дії в межах чинного законодавства для реалізації майна. У даній справі позивачем не доведено, а судом не встановлено жодного порушення правил проведення електронних торгів, впливу таких порушень на результат електронних торгів, а також порушення законних прав позивачів.

ДП «Сетам» звертає увагу суду апеляційної інстанції на необхідність застосування до даних правовідносин положень ст. ст. 65, 73 Сімейного кодексу України та правові позиції Верховного Суду, якими встановлено, що поділ спільного майна подружжя не може використовуватись учасниками цивільного обороту для уникнення сплати боргу боржником або виконання судового рішення про стягнення боргу.

В судовому засіданні представник відповідача - ОСОБА_1 - адвокат Ніколов Д.П. підтримав апеляційну скаргу, посилаючись на викладені в ній доводи, просив її задовольнити, скасувати рішення суду першої інстанції та ухвалити нове судове рішення про відмову в задоволенні заявлених позовних вимог.

Позивачі ОСОБА_3 , ОСОБА_4 та їх представник в судове засідання по розгляду апеляційної скарги не з`явились. Представник позивачів - адвокат Безпалюк Н.В. була повідомлена про дату, час та місце розгляду справи шляхом направлення судової повістки на офіційну електронну адресу, зазначену представником у відзиві на апеляційну скаргу.

Представник ДП «СЕТАМ», приватний виконавець виконавчого округу Київської області Говоров П.В., а також приватний нотаріус Києво-Святошинського районного нотаріального округу Київської області Семчук М.А. в судове засідання також не з`явились, про дату, час та місце розгляду справи були повідомлені належним чином, про причини своєї неявки апеляційний суд не повідомляли.

24.06.2022 року до електронної скриньки Київського апеляційного суду надійшло клопотання адвоката Безпалюк Н.В., яке містить електронний цифровий підпис, про відкладення розгляду справи. В обґрунтування клопотання представник позивачів зазначила, що вона знаходиться за кордоном України, може брати участь у судових засіданнях лише в режимі відео конференції поза межами приміщення суду за допомогою системи Easy Con. Однак, в судовому засіданні, призначеному на 29.06.2022 року на 14 год. 00 хв. вона взяти участі не зможе навіть в режимі відеоконференції, з причин запланованого раніше візиту до спеціаліста з ремонту слухових апаратів, яким користується її син.

Заслухавши думку представника відповідача з приводу заявленого клопотання, перевіривши обґрунтованість доводів представника позивачів щодо поважності причин неявки в судове засідання, колегія суддів прийшла до висновку про відсутність підстав для відкладення розгляду справи.

Відповідно до статті 372 ЦПК України підставою відкладення розгляду справи може бути неявка у судове засідання учасника справи, щодо якого немає відомостей про вручення йому судової повістки, або за його клопотанням, коли повідомлені ним причини неявки буде визнано судом поважними. Неявка сторін або інших учасників справи, належним чином повідомлених про дату, час і місце розгляду справи, не перешкоджає розгляду справи.

Згідно з положеннями частини 5 статті 130 ЦПК україни, вручення судової повістки представникові учасника справи вважається врученням повістки цій особі.

З огляду на вказане, позивачі вважаються такими, що належним чином повідомлені про розгляд справи, оскільки судова повістка була отримана їх представником Безпалюк Н.В .

Перевіряючи аргументи представника позивачів Безпалюк Н.В. про те, що гарантований позивачам Конституцією України рівний доступ до правосуддя може бути реалізований для них лише через представництво їх інтересів у суді адвокатом Безпалюк Н.В., апеляційний суд оцінює критично та ураховує, що представником позивачів, крім зазначених посилань, не наведено обставин, які дійсно відомі лише їй, як представнику позивачів та які, з урахуванням їх доказової значимості, мали б вирішальний вплив на результати вирішення спору.

Адвокатом Безпалюк Н.В. , як представником позивачів, використано процесуальне право на подання відзиву на апеляційну скаргу, чим забезпепченийпринцип змагальності сторін та рівності учасників судового процесу перед законом та судом

Безпалюк Н.В. не була позбавлена процесуального права заявити клопотання про проведення судового засідання, призначеного на 29.06.2022 року у режимі відеоконференції поза межами приміщення суду з використанням власних технічних засобів, зважаючи на те, що про обставини неможливості особистої участі у судовому засіданні їй було відомо заздалегідь. Крім того, окрім наведених у клопотанні обґрунтувань про відкладення розгляду справи представник позивачів не надала доказів на підтвердженняповажності причин неможливості взяти участь у судовому засіданні.

Зважаючи на те, що явка сторін в судове засідання не визнавалася обов`язковою, апеляційний суд дійшов висновку про можливість розгляду справи за відсутності представника позивачів, оскільки така неявка не перешкоджає розгляду справи в межах вимог та доводів апеляційної скарги.

Заслухавши доповідь судді апеляційного суду, перевіривши законність і обґрунтованість судового рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційних скарг, апеляційний суд вважає, що апеляційні скарги не підлягають до задоволення з таких підстав.

Відповідно до вимог ст. 263 ЦПК України судове рішення повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим.

Законним є рішення, ухвалене судом відповідно до норм матеріального права із дотриманням норм процесуального права.

Обґрунтованим є рішення, ухвалене на підставі повно і всебічно з`ясованих обставин, на які сторони посилаються як на підставу своїх вимог і заперечень, підтверджених тими доказами, які були досліджені в судовому засіданні.

Рішення суду першої інстанції вказаним вимогам закону не відповідає.

Так, задовольняючи позовні вимоги ОСОБА_3 , та ОСОБА_4 про визнання недійсними електронних торгів від 28.10.2019, проведених Державним підприємством «СЕТАМ» по лоту №377173 та оформлених протоколом №440316 від 28.10.2019, за результатами яких було реалізовано спірне майно, в повному обсязі, суд першої інстанції, не встановивши порушень вимог чинного законодавства при організації та проведенні електронних торгів, виходив із того, що під час продажу спірного майна на електронних торгах було порушено право власності ОСОБА_4 на земельну ділянку та домоволодіння за адресою: АДРЕСА_1 .

Колегія суддів апеляційного суду з такими висновками не погоджується, оскільки вони не відповідають встановленим по справі обставинам та не ґрунтуються на вимогах чинного законодавства.

З матеріалів даної справи вбачаються наступні фактичні обставини в їх хронологічному порядку.

Відповідно до свідоцтва про укладення шлюбу № НОМЕР_1 від 05.11.1988 року, шлюб між ОСОБА_3 та ОСОБА_4 було укладено шлюб 05.11.1988 року.

Рішенням Києво-Святошинського районного суду Київської області від 28.02.2014 у цивільній справі №369/1286/14-ц було розірвано вказаний шлюб.

Рішенням Києво-Святошинського районного суду Київської області від 18 вересня 2014 року у справі № 369/356/14, залишеним без змін ухвалою Апеляційного суду Київської області від 30 жовтня 2014 року стягнуто з ОСОБА_3 на користь Публічного акціонерного товариства «Легбанк» (м. Київ, вул. Жилянська, 27, ) грошові кошти в розмірі 2 904 308,24 грн.

На підставі зазначеного рішення Києво-Святошинським районним судом Київської області 14.01.2015 року видано виконавчий лист №369/827/14 про стягнення з ОСОБА_3 на користь ПАТ «Легбанк» заборгованості в розмірі 2 904 308, 24 грн.

Рішенням Києво-Святошинського районного суду Київської області від 26.02.2015 року у цивільній справі №369/764/15-ц про розподіл майна подружжя сторін було:

- визнано за ОСОБА_4 право власті на 1/2 частину земельної ділянки площею 0,2451 га, державний акт на право власності на земельну ділянку серії ЯА №340928 для будівництва та обслуговування житлового будинку, господарських будівель і споруд, кадастровий номер: :05:010:0029, набутої на підставі договору дарування від 04.02.2005 за №3-204, яка розташована по АДРЕСА_1 , яка зареєстрована на ім`я ОСОБА_3 та житлового будинку, загальною площею 828 кв.м, житловою площею 314 кв.м з надвірними спорудами, який розташований за адресою: АДРЕСА_1 , який зареєстрований на ім`я ОСОБА_3 ;

- визнано за ОСОБА_3 право власті на 1/2 частину земельної ділянки площею 0,2451 га, державний акт на право власності на земельну ділянку серії ЯА №340928 для будівництва та обслуговування житлового будинку, господарських будівель і споруд, кадастровий номер: :05:010:0029, набутої на підставі договору дарування від 04.02.2005 за №3-204, яка розташована по АДРЕСА_1 , яка зареєстрована на ім`я ОСОБА_3 та житлового будинку, загальною площею 828 кв.м, житловою площею 314 кв.м з надвірними спорудами, який розташований за адресою: АДРЕСА_1 , який зареєстрований на ім`я ОСОБА_3 .

З огляду на наявну у матеріалах Інформацію з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно реєстрацію за позивачами права спільної часткової власності на підставі рішення Києво-Святошинського районного суду Київської області від 26.02.2015 у цивільній справі №369/764/15-ц суду проведено не було.

03.09.2019 на підставі заяви про примусове виконання від 30.08.2019 за вих. №11-222 приватним виконавцем виконавчого округу Київської області Говоровим Павлом Володимировичем було відкрите виконавче провадження №59955764 по примусовому стягненню з ОСОБА_3 на користь публічного акціонерного товариства «Легбанк» заборгованості в розмірі 2 904 308,24 грн.

03.09.2019 приватним виконавцем виконавчого округу Київської області Говоровим П.В. було отримано інформацію з ДРРП на нерухоме майно, про те, що ОСОБА_3 на праві власності належить земельна ділянка, кадастровий номер :05:010:0029, площею 0,2451 га, що має цільове призначення - для будівництва та обслуговування житлового будинку, господарських будівель і споруд, що знаходиться за адресою: АДРЕСА_1 , та домоволодіння, загальною площею 828 кв.м., що знаходиться за тією ж адресою.

03.09.2019 приватним виконавцем виконавчого округу Київської області Говоровим Павлом Володимировичем було прийнято постанову про арешт майна боржника ОСОБА_3 та накладено арешт на все рухоме та нерухоме майно, а саме:

- домоволодіння, загальною площею 828 кв.м, (житловою площею 314,0 кв.м, житловий будинок р.п. 2006, - «А», підвал під будівлею - «А1», мансарда житлова - «А2», господарчій блок,р.п. 2009, загальною площею 219,1 кв.м - «Б», підвал під будівлею - «Б1», басейн підвальний - «В», альтанка,р.п. 2009, загальною площею 41,3 кв.м. - «Г», навіс - «Д», огорожа - «№1-№3»), АДРЕСА_1 .

- земельну ділянку, кадастровий номер :05:010:0029, площею 0,2451 га,що має цільове призначення - для будівництва та обслуговування житлового будинку, господарських будівель і споруд, що знаходиться за адресою: АДРЕСА_1 .

17.09.2019 приватним виконавцем виконавчого округу Київської області Говоровим П.В. було прийнято постанову про опис та арешт майна (коштів) боржника ОСОБА_3 , а саме:

- домоволодіння, загальною площею 828,0 кв.м, житловою площею 314,0 кв.м, яке складається з житлового будинку під літ. "А", підвал під літ. "А1", мансарда житлова під літ. "А2", господарчий блок, загальною площею 219,1 кв.м., під літ."Б" підвал під будівлею під літ. "Б1", басейн плавальний під літ. "В", альтанка загальною площею 41,3 кв.м. під літ. "Г", навіс під літ. "Д", огорожа "№1-№3", реєстраційний номер об`єкта нерухомого майна 0, місцезнаходження: АДРЕСА_1 , житловий будинок складається: сходова клітина площею 12,8 кв.м, приміщення площею 44,3 кв.м, спорт. зал площею 44,1 кв.м, кімната відпочинку площею 21,0 кв.м, санвузол площею 2,2 кв.м, санвузол площею 7,0 кв.м, сауна площею 6,5 кв.м, котельня площею 18,4 кв.м, приміщення площею 18,2 кв.м, приміщення площею 18,3 кв.м, приміщення площею 16,0 кв.м, технічна площею 12,2 кв.м, приміщення площею 22,6 кв.м; 1-й поверх: коридор площею 9,8 кв.м, хол площею 44 кв.м, гостьова площею 23,3 кв.м, санвузол площею 5,5 кв.м, коридор площею 4,3 кв.м, столова площею 55,6 кв.м, кухня площею 19,9 кв.м, сходова клітина площею 11,0 кв.м, санвузол площею 1,6 кв.м, гараж площею 45,1 кв.м; 2-й поверх: коридор площею 36,7 кв.м, житлова кімната площею 24,1 кв.м, житлова кімната площею 20,6 кв.м, ванна площею 14,2 кв.м, житлова кімната площею 50,4 кв.м, гардероб площею 4,0 кв.м, ванна площею 13,1 кв.м, ванна площею 8,9 кв.м, житлова кімната площею 49,9 кв.м, мансарда: більярдна площею 145,7 кв.м; господарчий блок складається: приміщення площею 27,9 кв.м, санвузол площею 3,5 кв.м, котельня площею 11,5 кв.м, приміщення площею 13,1 кв.м, кімната площею 35,2 кв.м, кімната площею 41,8 кв.м, санвузол площею 4,5 кв.м, сауна площею 10,0 кв.м, басейн площею 29,6 кв.м, душ площею 3,0 кв.м, санвузол площею 2,8 кв.м, сауна площею 11,7 кв.м, балкон площею 3,3 кв.м, кімната площею 15,9 кв.м, санвузол площею 2,5 кв.м, гардероб площею 2,8 кв.м;

- земельної ділянки, площею 0,2451 га, цільове призначення - для будівництва і обслуговування житлового будинку, господарських будівель і споруд (присадибна ділянка), кадастровий номер :05:010:0029, місцезнаходження: АДРЕСА_1 .

18.09.2019 приватним виконавцем виконавчого округу Київської області Говоровим П.В. було прийнято постанову про призначення суб`єкта оціночної діяльності - суб`єкта господарювання для участі у виконавчому провадженні, відповідно до якої було призначено суб`єкта оціночної діяльності - суб`єкт господарювання Фізична особа-підприємець ОСОБА_9 , який має сертифікат суб`єкта оціночної діяльності від 07.06.2018, та постановлено ФОП ОСОБА_9 надати звіт (висновок) дійсної грошової вартості описаного майна згідно з постановою про опис та арешт майна (коштів) боржника від 17.09.2019.

25.09.2019 приватним виконавцем виконавчого округу Київської області Говоровим П.В. було отримано звіт № 20190918/01 від 18.09.2019 про незалежну експертну оцінку домоволодіння, що знаходиться за адресою: АДРЕСА_1 , відповідно до якого ринкова вартість зазначеного домоволодіння станом на 18.09.2019 становить 1 775 229,15 грн.

25.09.2019 приватним виконавцем виконавчого округу Київської області Говоровим П.В. було отримано також звіт № 20190918/02 від 18.09.2019 про незалежну грошову оцінку земельної ділянки загальною площею 0,2451 га кадастровий номер :05:010:0029, що знаходиться за адресою: АДРЕСА_1 , відповідно до якого ринкова вартість земельної ділянки становить 1 336 750 грн.

25.09.2019 приватним виконавцем виконавчого округу Київської області Говоровим П.В. було заявлено на реалізацію арештоване майно до ДП «СЕТАМ» (заявка за вих. № 7111), а саме: земельну ділянку, кадастровий номер :05:010:0029, площею 0,2451 га, що має цільове призначення - для будівництва та обслуговування житлового будинку, господарських будівель і споруд, що знаходиться за адресою: АДРЕСА_1 , та домоволодіння, що знаходиться за адресою: АДРЕСА_1 .

28.10.2019 було проведено електронні торги на сайті ДП «СЕТАМ» по лоту №377173, на яких відповідно до протоколу №440316 про проведення електронних торгів, було продано земельну ділянку, кадастровий номер :05:010:0029, площею 0,2451 га, цільове призначення - для будівництва та обслуговування житлового будинку, господарських будівель і споруд, та домоволодіння, загальною площею 828 кв.м, житловою площею 314 кв.м з надвірними спорудами, що знаходяться за адресою: АДРЕСА_1 за ціною 3 111 980,04 грн.

01.11.2019 приватним виконавцем виконавчого округу Київської області Говоровим П.В. було отримано протокол №440316 про проведення електронних торгів, відповідно до якого земельну ділянку, кадастровий номер :05:010:0029, площею 0,2451 га, цільове призначення - для будівництва та обслуговування житлового будинку, господарських будівель і споруд, та домоволодіння, загальною площею 828 кв.м, житловою площею 314 кв.м з надвірними спорудами, що знаходяться за адресою: АДРЕСА_1 , під час проведення електронних торгів придбав ОСОБА_1 , РНОКПП НОМЕР_2 .

04.11.2019 приватним виконавцем виконавчого округу Київської області Говоровим П.В. було складено акт про проведені електронні торги та підтверджено факт надходження коштів у сумі 3 111 809,04 грн.

Приватним нотаріусом Києво-Святошинського районного нотаріального округу Київської області Семчук Мариною Адамівною на підставі вказаного Акта про проведені електронні торги, складеного приватним виконавцем Говоровим П.В. 04.11.2019, було видано на ім`я ОСОБА_1 свідоцтво серія та номер: 3609 від 07.11.2019 та перереєстровано право власності на земельну ділянку, кадастровий номер :05:010:0029, площею 0,2451 га, цільове призначення - для будівництва та обслуговування житлового будинку, господарських будівель і споруд, та домоволодіння, загальною площею 828 кв.м, житловою площею 314 кв.м з надвірними спорудами, що знаходяться за адресою: АДРЕСА_1 та були до цього зареєстровані на ім`я ОСОБА_3 .

03.03.2020 до Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань було внесено відомості про припинення юридичної особи ПАТ «ЛЕГБАНК», номер запису про державну реєстрацію припинення юридичної особи 1004202, що підтверджується витягом з ЄДР юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань № від 04.03.2020.

05.03.2020 приватним виконавцем виконавчого округу Київської області Говоровим П.В. в рамках виконавчого провадження №59955764 від 03.09.2019 з примусового виконання виконавчого листа №369/827/14, виданого 14.01.2015 Києво-Святошинським районним судом Київської області, по примусовому стягненню з ОСОБА_3 на користь публічного акціонерного товариства «Легбанк» заборгованості в розмірі 2 904 308,24 грн. було винесено постанову про закінчення виконавчого провадження на підставі п. 3 ч. 1 ст. 39 Закону України «Про виконавче провадження» у зв`язку з припиненням юридичної особи - сторони виконавчого провадження, якщо виконання її обов`язків чи вимог у виконавчому провадженні не допускає правонаступництва, смерті, оголошення померлим або визнання безвісно відсутнім стягувача чи боржника.

Звертаючись до суду з даним позовом, ОСОБА_3 та ОСОБА_4 , як на підставу заявлених вимог про визнання електронних торгів недійсними, посилались на неналежне виконання приватним виконавцем Говоровим П.В. своїх обов`язків під час проведення опису та оцінки майна, порушення Порядку реалізації арештованого майна шляхом проведення електронних торгів, затвердженого наказом Мінюсту України № 2831/5 від 29.09.2016, невідповідність звіту про незалежну експертну оцінку вартості домоволодіння вимогам нормативно-правових актів з оцінки майна, порушення прав та законних інтересів ОСОБА_4 , як власника половини майна.

Однак, належних та допустимих доказів на підтвердження обставин, покладених в основу позову, матеріали справи не містять та судом першої інстанції не здобуто.

Відповідно до частини першої статті 650 ЦК України особливості укладення договорів на біржах, аукціонах, конкурсах тощо встановлюються відповіднимиактами цивільного законодавства.

Відповідно до частини четвертої статті 656 ЦК України до договору купівлі-продажу на біржах, аукціонах (публічних торгах) застосовуються загальні положення про купівлю-продаж, якщо інше не встановлено законом про ці види договорів купівлі-продажу або не випливає з їхньої суті.

З аналізу змісту частини першої статті 650, частини першої статті 655 та частини четвертої статті 656 ЦК України можна зробити висновок, що процедура набуття майна на прилюдних торгах є різновидом договору купівлі-продажу. Сторонами договору купівлі-продажу є продавець і покупець.

Частиною першою статті 215 ЦК України передбачено, що підставою недійсності правочину є недодержання в момент вчинення правочину стороною (сторонами) вимог, які встановлені частинами першою - третьою, п`ятою та шостою статті 203 цього Кодексу, зокрема, зміст правочину не може суперечити цьому Кодексу, іншим актам цивільного законодавства, а також інтересам держави і суспільства, його моральним засадам; особа, яка вчиняє правочин, повинна мати необхідний обсяг цивільної дієздатності; волевиявлення учасника правочину має бути вільним і відповідати його внутрішній волі; правочин має бути спрямований на реальне настання правових наслідків, що обумовлені ним.

Відповідно до частини третьої статті 215 ЦК України, якщо недійсність правочину прямо не встановлена законом, але одна із сторін або інша заінтересована особа заперечує його дійсність на підставах, встановлених законом, такий правочин може бути визнаний судом недійсним (оспорюваний правочин).

Виходячи з аналізу правової природи процедури реалізації майна на прилюдних торгах, яка полягає в продажу майна, тобто в забезпеченні переходу права власності на майно боржника, на яке звернуто стягнення, до покупця учасника прилюдних торгів, та ураховуючи особливості, передбачені законодавством щодо проведення прилюдних торгів, складання за результатами їх проведення акта проведення прилюдних торгів є оформленням договірних відносин купівлі-продажу майна на публічних торгах, тобто є правочином, який може визнаватися недійсним у судовому порядку.

Дотримання нормативно встановлених правил призначення та проведення прилюдних торгів є обов`язковою умовою правомірності правочину.

Умови і порядок виконання рішень судів та інших органів (посадових осіб), що відповідно до закону підлягають примусовому виконанню у разі невиконання їх у добровільному порядку регламентуються Законом України «Про виконавче провадження».

Згідно зі статтею 1 Закону України «Про виконавче провадження» від 02 червня 2016 року (який набрав чинності з 05 жовтня 2016 року) виконавче провадження як завершальна стадія судового провадження і примусове виконання судових рішень та рішень інших органів (посадових осіб) - сукупність дій, визначених у цьому Законі органів і осіб, що спрямовані на примусове виконання рішень і проводяться на підставах, у межах повноважень та у спосіб, що визначені Конституцією України, цим Законом, іншими законами та нормативно-правовими актами, прийнятими відповідно до цього Закону, а також рішеннями, які відповідно до цього Закону підлягають примусовому виконанню.

Статтею 48 Закону України «Про виконавче провадження» передбачено, що звернення стягнення на майно боржника полягає в його арешті, вилученні (списанні коштів з рахунків) та примусовій реалізації.

Про звернення стягнення на майно боржника виконавець виносить постанову.

Виконавче провадження є процесуальною формою, що гарантує примусову реалізацію рішення суду, яким підтверджені права та обов`язки суб`єктів матеріальних правовідносин цивільної справи.

Закон України «Про виконавче провадження» визначає умови і порядок виконання рішень судів та інших органів (посадових осіб), що відповідно до закону підлягають примусовому виконанню у разі невиконання їх у добровільному порядку.

Таким чином, правова природа продажу майна з публічних торгів дає підстави для можливості визнання торгів недійсними за правилами визнання недійсними правочинів, зокрема на підставі норм цивільного законодавства (статей 203, 215 ЦК України) про недійсність правочину як такого, що не відповідає вимогам закону, у разі невиконання вимог щодо процедури, порядку проведення торгів, передбачених Порядком реалізації арештованого майна, затвердженим наказом Міністерства юстиції України від 29 вересня 2016 року № 2831/5, якийдіяв на час проведення оспорюваних електронних торгів.

Згідно з положеннями ч. 4 статті 82 ЦПК України, обставини, встановлені рішенням суду у господарській, цивільній або адміністративній справі, що набрало законної сили, не доказуються при розгляді іншої справи, у якій беруть участь ті самі особи або особа, щодо якої встановлено ці обставини, якщо інше не встановлено законом.

Постановою Київського апеляційного суду від 17.02.2021 у цивільній справі № 369/1177/20 було відмовлено ОСОБА_3 у задоволені його скарги, в якій він просив суд:

- визнати незаконною бездіяльність приватного виконавця виконавчого округу Київської області Говорова Павла Володимировича у рамках виконавчого провадження №59955764, в частині невжиття заходів доведення до відома боржника ОСОБА_3 документів даного виконавчого провадження;

- визнати незаконними дії приватного виконавця виконавчого округу Київської області Говорова Павла Володимировича у рамках виконавчого провадження №59955764, в частині опису, накладення арешту та звернення стягнення на належне на праві спільної часткової власності ОСОБА_3 та ОСОБА_4 домоволодіння, що знаходиться за адресою: АДРЕСА_1 , та земельну ділянку, кадастровий номер :05:010:0029, площею 0,2451 га, що має цільове призначення - для будівництва та обслуговування житлового будинку, господарських будівель і споруд, що знаходиться за адресою: АДРЕСА_1 , через електронні торги Державного підприємства «СЕТАМ» на підставі виконаних ФОП ОСОБА_9 звіту № 20190918/01 від 18.09.2019 про незалежну експертну оцінку вартості домоволодіння, відповідно до якого ринкова вартість зазначеного домоволодіння станом на 18.09.2019 становить 1 775 229,15 грн., та звіту №20190918/02 від 18.09.2019 про незалежну грошову оцінку земельної ділянки, відповідно до якого ринкова вартість земельної ділянки становить 1 336 750 грн., у тому числі й в частині складення та направлення для виконання заявки на реалізацію арештованого майна до ДП «СЕТАМ» (заявка за вих. № 7111) від 25.09.2019, а також складення акту про проведені електронні торги (лот реалізованого майна №377173) від 04.11.2019;

- скасувати наступні рішення приватного виконавця виконавчого округу Київської області Говорова Павла Володимировича, прийняті в рамках виконавчого провадження №59955764 при примусовому виконанні виконавчого листа № 369/827/14 від 14.01.2015, а саме:

постанову про опис та арешт майна (коштів) боржника від 17.09.2019;

постанову про призначення суб`єкта оціночної діяльності - суб`єкта господарювання для участі у виконавчому провадженні, відповідно до якої було призначено суб`єкта оціночної діяльності - суб`єкт господарювання від 18.09.2019;

акт про проведені електронні торги (лот реалізованого майна №377173) від 04.11.2019;

постанову про стягнення з боржника витрат виконавчого провадження від 06.11.2019;

-визнати такими, що не можуть бути використаними:

звіт № 20190918/01 від 18.09.2019 про незалежну експертну оцінку вартості домоволодіння, що знаходиться за адресою: АДРЕСА_1 , відповідно до якого ринкова вартість зазначеного домоволодіння станом на 18.09.2019 становить 1 775 229,15 грн., складеного ФОП ОСОБА_9 , сертифікат суб`єкта оціночної діяльності ФДМУ №467/18 від 07.06.2018;

звіт № 20190918/02 від 18.09.2019 про незалежну грошову оцінку земельної ділянки, загальною площею 0,2451 га кадастровий номер :05:010:0029, що знаходиться за адресою: АДРЕСА_1 , відповідно до якого ринкова вартість земельної ділянки становить 1 336 750 грн., складеного ФОП ОСОБА_9 , сертифікат суб`єкта оціночної діяльності ФДМУ №467/18 від 07.06.2018.

Колегія суддів апеляційного суду погоджується із доводами апелянта ОСОБА_1 про те, шо у справі № 369/1177/20 судом апеляційної інстанції було досліджено та встановлено низку преюдиційних фактів, які мають значення для вирішення даного спору, зокрема встановлено відсутність будь-яких процедурних порушень з боку приватного виконавця в ході реалізації оспорюваного майна на електронних торгах.

У постанові Верховного Суду України від 29 листопада 2017 року по справі № 668/5633/14-ц викладено правовий висновок, що головною умовою, яку повинні встановити суди, є наявність порушень, що могли вплинути на результат торгів, а тому, окрім наявності порушення норм закону при проведенні прилюдних торгів, повинні бути встановлені й порушення прав і законних інтересів особи, яка їх оспорює, способом захисту яких є визнання прилюдних торгів недійсними.

Аналогічні правові висновки викладені у постановах Верховного Суду України від 18 листопада 2015 року у справі № 6-1884цс15, від 25 листопада 2015 року у справі № 6-1749цс15, від 13 квітня 2016 року у справі № 6-2988цс15, від 29 червня 2016 року у справах № 6-370цс16 та № 6-547цс16.

Тобто, для визнання судом електронних торгів недійсним необхідним є: наявність підстав для визнання прилюдних торгів недійсними (порушення правил проведення електронних торгів); встановлення, чи порушується (не визнається або оспорюється) суб`єктивне цивільне право або інтерес особи, яка звернулася до суду.

Підставою для пред`явлення позову про визнання прилюдних торгів недійсними є наявність порушення норм закону при проведенні торгів водночас із порушенням прав і законних інтересів особи, яка їх оспорює.

Сукупність цих обставин позивачами під час розгляду справи не доведено, зокрема не надано належних і допустимих доказів, що зазначені ними порушення вплинули на результат електронних торгів, а також не доведено обставин, які б свідчили про порушення їх прав і законних інтересів при проведенні електронних торгів.

Щодо доводів позивача ОСОБА_4 про порушення її прав власника на частину реалізованого майна, колегія суддів апеляційного суду зазначає наступне.

Загальними засадами цивільного законодавства є, зокрема, справедливість, добросовісність та розумність (пункт 6 статті 3 ЦК України).

Тлумачення як статті 3 ЦК України загалом, так і пункту 6 статті 3 ЦК України, свідчить, що загальні засади (принципи) цивільного права мають фундаментальний характер й інші джерела правового регулювання, в першу чергу, акти цивільного законодавства, мають відповідати змісту загальних засад. Це, зокрема, проявляється в тому, що загальні засади (принципи) є по своїй суті нормами прямої дії.

Суд може захистити цивільне право або інтерес іншим способом, що встановлений договором або законом чи судом у визначених законом випадках (абзац 12 частини другої статті 16 ЦК України).

Згідно частини першої та другої статті 5 ЦПК України здійснюючи правосуддя, суд захищає права, свободи та інтереси фізичних осіб, права та інтереси юридичних осіб, державні та суспільні інтереси у спосіб, визначений законом або договором. У випадку, якщо закон або договір не визначають ефективного способу захисту порушеного, невизнаного або оспореного права, свободи чи інтересу особи, яка звернулася до суду, суд відповідно до викладеної в позові вимоги такої особи може визначити у своєму рішенні такий спосіб захисту, який не суперечить закону.

Тлумачення вказаних норм свідчить, що цивільні права/інтереси захищаються у спосіб, який передбачений законом або договором, та є ефективним для захисту конкретного порушеного або оспорюваного права/інтересу позивача. Якщо закон або договір не визначають такого ефективного способу захисту, суд відповідно до викладеної в позові вимоги позивача може визначити у рішенні такий спосіб захисту, який не суперечить закону. При розгляді справи суд має з`ясувати: чи передбачений обраний позивачем спосіб захисту законом або договором; чи передбачений законом або договором ефективний спосіб захисту порушеного права/інтересу позивача; чи є спосіб захисту, обраний позивачем, ефективним для захисту його порушеного права/інтересу у спірних правовідносинах. Якщо суд зробить висновок, що обраний позивачем спосіб захисту не передбачений законом або договором та/або є неефективним для захисту порушеного права/інтересу позивача, у цих правовідносинах позовні вимоги останнього не підлягають задоволенню. Однак, якщо обраний позивачем спосіб захисту не передбачений законом або договором, проте є ефективним та не суперечить закону, а закон або договір у свою чергу не визначають іншого ефективного способу захисту, то порушене право/інтерес позивача підлягає захисту обраним ним способом.

Дії учасників цивільних правовідносин мають бути добросовісними. Тобто відповідати певному стандарту поведінки, що характеризується чесністю, відкритістю і повагою інтересів іншої сторони договору або відповідного правовідношення.

При здійсненні своїх прав особа зобов`язана утримуватися від дій, які могли б порушити права інших осіб, завдати шкоди довкіллю або культурній спадщині (частина друга статті 13 ЦК України).

Не допускаються дії особи, що вчиняються з наміром завдати шкоди іншій особі, а також зловживання правом в інших формах (частина третя статті 13 ЦК України).

Рішенням Конституційного Суду України від 28 квітня 2021 року № 2-р(II)/2021 у справі № 3-95/2020(193/20) визнано, що частина третя статті 13, частина третя статті 16 ЦК України не суперечать частині другій статті 58 Конституції України та вказано, що «оцінюючи домірність припису частини третьої статті 13 Кодексу, Конституційний Суд України констатує, що заборону недопущення дій, що їх може вчинити учасник цивільних відносин з наміром завдати шкоди іншій особі, сформульовано в ньому на розвиток припису частини першої статті 68 Основного Закону України, згідно з яким кожен зобов`язаний не посягати на права і свободи, честь і гідність інших людей. Водночас словосполука «а також зловживання правом в інших формах», що також міститься у частині третій статті 13 Кодексу, на думку Конституційного Суду України, за своєю суттю є засобом узагальненого позначення одразу кількох явищ з метою уникнення потреби наведення їх повного або виключного переліку. Здійснюючи право власності, у тому числі шляхом укладення договору або вчинення іншого правочину, особа має враховувати, що реалізація свободи договору як однієї із засад цивільного законодавства перебуває у посутньому взаємозв`язку з установленими Кодексом та іншими законами межами здійснення цивільних прав, у тому числі права власності. Установлення Кодексом або іншим законом меж здійснення права власності та реалізації свободи договору не суперечить вимогам Конституції України, за винятком ситуацій, коли для встановлення таких меж немає правомірної (легітимної) мети або коли використано юридичні засоби, що не є домірними. У зв`язку з тим, що частина третя статті 13 та частина третя статті 16 Кодексу мають на меті стимулювати учасників цивільних відносин до добросовісного та розумного здійснення своїх цивільних прав, Конституційний Суд України дійшов висновку, що ця мета є правомірною (легітимною)».

Приватно-правовий інструментарій не повинен використовуватися учасниками цивільного обороту для уникнення сплати боргу (коштів, збитків, шкоди) або виконання судового рішення про стягнення боргу (коштів, збитків, шкоди), що набрало законної сили. Про зловживання правом і використання приватно-правового інструментарію всупереч його призначенню проявляється в тому, що:

- особа (особи) «використовувала/використовували право на зло»;

- наявні негативні наслідки (різного прояву) для інших осіб (негативні наслідки являють собою певний стан, до якого потрапляють інші суб`єкти, чиї права безпосередньо пов`язані з правами особи, яка ними зловживає; цей стан не задовольняє інших суб`єктів; для здійснення ними своїх прав не вистачає певних фактів та/або умов; настання цих фактів/умов безпосередньо залежить від дій іншої особи; інша особа може перебувати у конкретних правовідносинах з цими особами, які «потерпають» від зловживання нею правом, або не перебувають);

- враховується правовий статус особи /осіб (особа перебуває у правовідносинах і як їх учасник має уявлення не лише про обсяг своїх прав, а і про обсяг прав інших учасників цих правовідносин та порядок їх набуття та здійснення; особа не вперше перебуває у цих правовідносинах або ці правовідносини є тривалими, або вона є учасником й інших аналогічних правовідносин).

При виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин суд враховує висновки щодо застосування відповідних норм права, викладені в постановах Верховного Суду (частина четверта статті 263 ЦПК України).

У постанові Верховного Суду у складі колегії суддів Другої судової палати Касаційного цивільного суду від 06 березня 2019 року у справі № 317/3272/16-ц (провадження № 61-156св17), зазначено, що «згідно частини третьої статті 13 ЦК України не допускаються дії особи, що вчиняються з наміром завдати шкоди іншій особі, а також зловживання правом в інших формах. Однією із основоположних засад цивільного законодавства є добросовісність (пункт 6 частини першої статті 3 ЦК України) і дії учасників цивільних правовідносин мають бути добросовісними. Тобто відповідати певному стандарту поведінки, що характеризується чесністю, відкритістю і повагою інтересів іншої сторони договору або відповідного правовідношення. Поділ спільного майна подружжя не може використовуватися учасниками цивільного обороту для уникнення сплати боргу боржником або виконання судового рішення про стягнення боргу. Боржник, проти якого ухвалене судове рішення про стягнення боргу та накладено арешт на його майно, та його дружина, які здійснюють поділ майна, діють очевидно недобросовісно та зловживають правами стосовно кредитора, оскільки поділ майна порушує майнові інтереси кредитора і направлений на недопущення звернення стягнення на майно боржника. Тому правопорядок не може залишати поза реакцією такі дії, які хоч і не порушують конкретних імперативних норм, але є очевидно недобросовісними та зводяться до зловживання правом».

Аналогічний по суті висновок зроблено у постановах Верховного Суду у складі колегії суддів Другої судової палати Касаційного цивільного суду від 22 жовтня 2018 року у справі № 654/1528/17 (провадження № 61-30545св18) та від 03 квітня 2019 року у справі № 726/831/15-ц (провадження № 61-45301св18).

У справі, що переглядається очевидно, що учасники цивільних відносин (подружжя, яке розірвало шлюб в 2014 році, після того як ПАТ «Легбанк» пред`явив позов до суду про стягнення із ОСОБА_3 заборгованості) «вживали право на зло», оскільки цивільно-правовий інструментарій (позов про поділ спільного майна подружжя, який подано після ухвалення Києво-Святошинським районним судом Київської області рішення від 18.09.2014 року про стягнення коштів з ОСОБА_3 на користь ПАТ «Легбанк») використовувався учасниками для недопущення звернення стягнення на майно боржника.

Суд першої інстанції не звернув увагу на те, що позивачами не заперечувався факт набуття позивачами спірного майна, що було реалізовано з електронних торгів, під час проживання у шлюбі.

Судом першої інстанції не враховано, що поділ спільного майна подружжя не може використовуватися учасниками цивільного обороту для уникнення сплати боргу боржником або виконання судового рішення про стягнення боргу. Боржник, проти якого ухвалене судове рішення про стягнення боргу та накладено арешт на його майно, та його дружина, які здійснюють поділ майна, діють очевидно недобросовісно та зловживають правами стосовно кредитора, оскільки поділ майна порушує майнові інтереси кредитора і направлений на недопущення звернення стягнення на майно боржника. Тому правопорядок не може залишати поза реакцією такі дії, які хоч і не порушують конкретних імперативних норм, але є очевидно недобросовісними та зводяться до зловживання правом.

Підтвердженням такої недобросовісної поведінки позивачів є також не внесення ними інформації до Єдиного державного реєстру речових прав на нерухоме майно для вчинення запису про право власності на Ѕ частину земельної ділянки та Ѕ частину домоволодіння по АДРЕСА_1 після ухвалення Києво-Святошинським районним судом Київської області рішення про поділ майна подружжя.

Крім того, вирішуючи даний спір, суд першої інстанції не застосував положень ст. ст. 65, 73 Сімейного кодексу України.

Так, відповідно до частини другої статті 65 Сімейного кодексу України при укладенні договорів одним із подружжя вважається, що він діє за згодою другого з подружжя.

Відповідно до частини четвертої статті 65 Сімейного кодексу України договір, укладений одним із подружжя в інтересах сім`ї, створює обов`язки для другого з подружжя, якщо майно, одержане за договором, використане в інтересах сім`ї.

Відповідно до частини другої статті 73 Сімейного кодексу України стягнення може бути накладено на майно, яке є спільною сумісною власністю подружжя, якщо судом встановлено, що договір був укладений одним із подружжя в інтересах сім`ї і те, що було одержане за договором, використано на її потреби.

До такого висновку прийшов і Верховний Суд України у своїх рішеннях від 11 листопада 2008 року № 6-27563св07 та від 15 квітня 2010 року № 6-21170св08.

Відповідно до статті 541 Цивільного кодексу України солідарний обов`язок або солідарна вимога виникають у випадках, встановлених договором або законом, зокрема у разі неподільності предмета зобов`язання.

Оскільки за договором позики позикодавець передає позичальникові грошові кошти у власність, а останні згідно з вимогами статті 60 Сімейного кодексу України стають об`єктом спільної сумісної власності подружжя, то в такому випадку позичальником (боржником) стає не чоловік або дружина, а подружжя та несуть солідарну відповідальність за виконання кредитного договору.

Таку ж позицію підтримує Верховний Суд вказавши її у власній постанові від 18 грудня 2018 року у справі № 352/1656/15-ц.

За таких обставин, судпершої інстанціїзробивнеправильний висновок про задоволення позовних вимог.

Відповідно до п. 2 ч. 1 ст. 374 ЦПК України суд апеляційної інстанції за результатами розгляду апеляційної скарги має право скасувати судове рішення повністю або частково і ухвалити у відповідній частині нове рішення або змінити рішення.

Згідно п. 4 ч. 1 ст. 376 ЦПК України підставами для скасування судового рішення повністю або частково та ухвалення нового рішення у відповідній частині або зміни судового рішення є порушення норм процесуального права або неправильне застосування норм матеріального права.

Оскільки висновки судупершої інстанції не відповідають встановленим по справі обставинам, при вирішенні спору судом порушено норми матеріального права, рішення суду підлягає скасуванню з ухваленням нового рішенняпро відмову у задоволенні позову.

Згідно з частиною тринадцятою статті 141 ЦПК України, якщо суд апеляційної чи касаційної інстанції, не передаючи справи на новий розгляд, змінює рішення або ухвалює нове, цей суд відповідно змінює розподіл судових витрат.

Оскільки апеляційна скарга ОСОБА_1 підлягає задоволенню, сплачений ним судовий збір у сумі 7800,00 грн. за подання апеляційної скарги підлягає стягненню з позивачів в рівних частинах, по 3900,00 грн. з кожного.

На підставі викладеного та керуючись ст. ст. 367, 374, 376, 381-384ЦПК України, апеляційний суд,

ПОСТАНОВИВ:

Апеляційну скаргу представника ОСОБА_1 - ОСОБА_2 - задовольнити.

Скасувати рішення Києво-Святошинського районного суду м. Києва від 28 вересня 2021 року та ухвалити у даній справі нове судове рішення.

В задоволенні позову ОСОБА_3 , ОСОБА_4 до ОСОБА_1 , Державного підприємства «СЕТАМ», приватного виконавця виконавчого округу Київської області Говорова Павла Володимировича, третя особа: приватний нотаріус Києво-Святошинського районного нотаріального округу Київської області Семчук Марина Адамівна, про визнання недійсними електронних торгів, визнання недійсним та скасування акту приватного виконавця, недійсним свідоцтва - відмовити.

Стягнути з ОСОБА_3 , ОСОБА_4 на користь ОСОБА_1 понесені останнім витрати на оплату судового збору за подання апеляційної скарги в розмірі по 3 900 (три тисячі девятсот) гривень 00 коп. з кожного.

Постанова набирає законної сили з дня її прийняття та може бути оскаржена в касаційному порядку до Верховного Суду протягом тридцяти днів.

Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення, або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Повний текст постанови виготовлено 04 липня 2021 року.

Реквізити сторін:

Позивач 1: ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , РНОКПП НОМЕР_3 , зареєстроване місце проживання: АДРЕСА_2 ;

Позивач 2: ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , РНОКПП НОМЕР_4 , зареєстроване місце проживання: АДРЕСА_2 ;

Відповідач: ОСОБА_1 , РНОКПП НОМЕР_2 , проживає АДРЕСА_2

Суддя-доповідач Таргоній Д.О.

Судді: Голуб С.А.

Писана Т.О.