справа № 388/1675/21
провадження № 2-с/388/12/2022
УХВАЛА

20.07.2022м. Долинська

Суддя Долинського районного суду Кіровоградської області Кнуров О.А., при вирішенні питання про розгляд заяви ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , про скасування судового наказу, -

встановив:

заявник ОСОБА_1 звернувся до суду із заявою про скасування судового наказу Долинського районного суду Кіровоградської області від 03.11.2021 (справа № 388/1675/21), яким стягнено з нього на користь комунального підприємства «Долинське міське комунальне господарство» при Долинській міській раді 7164,77 грн. боргу за надані послуги, а також 227,00 грн. сплаченого судового збору.

Вивчивши зміст заяви та додані до неї матеріали у порядку вирішення питання про її розгляд вважаю, що зазначена заява не відповідає вимогам щодо форми й змісту заяви про скасування судового наказу, та доданих до неї документів, з огляду на таке.

Відповідно до п. 1 ч. 5 ст. 170 ЦПК України до заяви про скасування судового наказу додаються документ, що підтверджує сплату судового збору.

Правові засади справляння судового збору, платників, об`єкти та розміри ставок судового збору, порядок сплати, звільнення від сплати та повернення судового збору визначаються Законом України «Про судовий збір». Вичерпний перелік документів за подання до суду яких судовий збір не справляється та перелік пільг щодо сплати судового збору наведено у ч. 2 ст. 3, ст. 5 Закону України «Про судовий збір» відповідно.

Відповідно до п.п. 4-2 п. 1 ч. 2 ст. 4 Закону України «Про судовий збір», ставка судового збору за подання заяви про скасування судового наказу становить 0,05 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що, з урахуванням положень Закону України «Про державний бюджет на 2022 рік», становить - 124,05 грн.

Таким чином, при подані заяви про скасування судового наказу заявнику необхідно сплатити судовий збір у розмірі 124,05 грн. та додати до заяви документ, що підтверджує сплату судового збору, або надати документи, що підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону, якщо такі є, із зазначенням про це у заяві.

Не дотримуючись вимог вищенаведеної норми процесуального закону (п. 1 ч. 5 ст. 170 ЦПК України) заявник до поданої до суду заяви про скасування судового наказу не додав документ, що підтверджує сплату судового збору, як і не надав документи, що підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону, якщо такі є, із зазначенням про це у заяві.

Щодо зазначення заявником у заяві про звільнення його від сплати судового збору на підставі Закону України «Про статус ветеранів війни, гарантії їх соціального захисту», із наданням на підтвердження цього копії посвідчення особи, яка має право на пільги встановлені законодавством України для ветеранів війни - учасників бойових дій, - судом відзначається таке.

Відповідно до положень п. 13 ч. 1 ст. 5 Закону України «Про судовий збір» від сплати судового збору під час розгляду справи в усіх судових інстанціях звільняються учасники бойових дій, постраждалі учасники Революції Гідності, Герої України у справах, пов`язаних з порушенням їхніх прав.

Зазначеною нормою звільнення від сплати судового збору осіб, які мають, зокрема статус учасників бойових дій, обмежено справами, пов`язаними з порушенням їхніх прав. Тобто положення п. 13 ч. 1 ст. 5 Закону України «Про судовий збір» стосуються випадків звернення до суду за захистом прав, пов`язаних винятково зі статусом учасника бойових дій, і не поширюються на подання позовних заяв до суду із вимогами, що виходять за межі таких спірних правовідносин.

Правовий статус ветеранів війни, забезпечення створення належних умов для їх життєзабезпечення та членів їх сімей, встановлені Законом України від 22.10.1993 № 3551-XII «Про статус ветеранів війни, гарантії їх соціального захисту» з наступними змінами та доповненнями. У ст. 22 цього Закону передбачено, що особи, на яких поширюється дія цього нормативного акту, отримують безоплатну правову допомогу щодо питань, пов`язаних з їх соціальним захистом, а також звільняються від судових витрат, пов`язаних з розглядом цих питань.

Перелік пільг учасникам бойових дій та особам, прирівняним до них, визначені у ст. 12 цього Закону. Серед них немає права на звернення до суду зі звільненням від сплати судового збору з вимогами, подібними до тих, з якими заявник звернувся до суду.

Тому, оскільки заявник звернувся до суду з заявою про скасування судового наказу, яка не зачіпає порядку надання, обсягу соціальних гарантій чи будь-яким іншим чином стосується соціального і правового захисту особи зі статусом учасника бойових дій, то судовий збір за звернення заявника до суду з такою заявою підлягає сплаті.

Наведене відповідає висновкам Великої Палати Верховного Суду щодо застосування положень п. 13 ч. 1 ст. 5 Закону України «Про судовий збір», викладеним, зокрема, у постанові від 09.10.2019 (справа № 9901/311/19).

Відповідно до положень ч. 1 ст. 170 ЦПК України боржник має право протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення копії судового наказу та доданих до неї документів подати заяву про його скасування до суду, який його видав, крім випадків видачі судового наказу відповідно до п. 4, п. 5 ч. 1 ст. 161 ЦПК України.

Положеннями ст. 170 ЦПК України, зокрема, визначено форму і зміст заяви про скасування судового наказу та строки її подання.

Відповідно до ч. 6 ст. 170 ЦПК України у разі подання неналежно оформленої заяви про скасування судового наказу суддя постановляє ухвалу про її повернення без розгляду не пізніше двох днів з дня її надходження.

Положеннями 171 ЦПК України регламентовано порядок розгляду належним чином оформлених заяв боржників про скасування судового наказу.

Відповідно до положень ч. 2, ч. 3 ст. 171 ЦПК України заява боржника про скасування судового наказу, подана після закінчення строку, встановленого ч. 1 ст. 170 цього Кодексу, повертається, якщо суд за заявою особи, яка її подала, не знайде підстав для поновлення строку для подання цієї заяви. У разі відсутності підстав для повернення заяви про скасування судового наказу, суддя не пізніше двох днів після її подання постановляє ухвалу про скасування судового наказу, в якій роз`яснює заявнику (стягувачу) його право звернутися до суду із тими самими вимогами в порядку спрощеного позовного провадження.

Таким чином, за результатом розгляду заяви боржника про скасування судового наказу суд може ухвалити лише два види судових рішень: ухвалу про повернення такої заяви або ухвалу про скасування судового наказу.

Цивільним процесуальним законодавством, чинним на час звернення заявника до суду із заявою про скасування судового наказу, не передбачено повноваження суду щодо винесення ухвали про відмову у задоволенні заяви про скасування судового наказу, залишення такої заяви без руху тощо. Вихід суду за межі встановлених повноважень є порушенням основних засад (принципів) цивільного судочинства таких, як змагальність сторін та диспозитивність.

З огляду на викладене вище та враховуючи, що заявником при зверненні до суду із заявою про скасування судового наказу не додано до неї документ, що підтверджує сплату судового збору у розмірі 124,05 грн., як і не надано документи, що підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону, якщо такі є, із зазначенням про це у заяві, - наявні правові підстави для повернення заявнику заяви про скасування судового наказу без її розгляду.

При цьому, з метою не допущення порушення права заявника на судовий захист, шляхом звернення до суду із заявою про скасування судового наказу та її розгляд судом, останньому слід роз`яснити, що чинними нормами цивільного процесуального законодавства не встановлено заборону повторного звернення до суду із заявою про скасування судового наказу у разі її повернення без розгляду. Однак, така заяви, при її повторному поданні до суду, повинна відповідати вимогам ч. 1 - ч. 5 ст. 170 ЦПК України, а також, враховуючи положення ч. 2 ст. 171 ЦПК України, у разі повторного звернення із заявою про скасування судового наказу вже після закінчення строку, передбаченого ч. 1 ст. 170 ЦПК України, - повинна містити обґрунтовану вимогу про поновлення строку для подання такої заяви.

Керуючись статтями 170, 171, 258-260 ЦПК України, -

постановив:

заяву ОСОБА_1 про скасування судового наказу Долинського районного суду Кіровоградської області від 03.11.2021 (справа № 388/1675/21), - повернути заявнику без розгляду.

Ухвала набирає законної сили з моменту її проголошення (підписання) суддею.

Ухвала суду може бути оскаржена в апеляційному порядку учасниками справи, а також особами, які не брали участі у справі, якщо суд вирішив питання про їхні права, свободи, інтереси та (або) обов`язки, до Кропивницького апеляційного суду через Долинський районний суд Кіровоградської області протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення (складання).

Учасник справи, якому ухвала суду не була вручена у день її складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду, або в разі пропуску строку на апеляційне оскарження з інших поважних причин, крім випадків, зазначених у частині другій статті 358 ЦПК України.

Суддя О.А. Кнуров