Справа № 473/1620/22
УХВАЛА

"18" липня 2022 р. Вознесенський міськрайонний суд Миколаївської області у складі судді Ротар М.М., розглянувши матеріали позовної заяви за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу

встановив

15 липня 2022 року до Вознесенського міськрайонного суду Миколаївської області надійшла вказана позовна заява, яку 15.07.2022 року передано судді, для вирішення питання про відкриття провадження у справі.

Згідно з частиною 1 статті 4 ЦПК України, кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів.

За правилами цивільного процесуального законодавства, позовна заява за формою та змістом повинна відповідати статті 175 ЦПК України, а також вимогам статті 177 цього Кодексу.

У відповідності до частини 1 статті 185 ЦПК України, суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175 і 177 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

- в порушення п.5 ч.3 ст.175 ЦПК України відсутній оригінал свідоцтва про шлюб, що необхідно при розгляді даної категорії справ як підтвердження укладення шлюбу та його дійсності (відсутність вказаного документу у позивача не є перешкодою для отримання дублікату та надання його суду).

В п. 4 Постанови Пленуму Верховного Суду України від 21.12.2007 р. №11 про практику застосування судами законодавства при розгляді справ про право на шлюб, розірвання шлюбу, визнання його недійсним та поділ спільного майна подружжя зазначено про те, що оскільки розгляд справи провадиться в межах заявлених вимог і на підставі поданих доказів, суди згідно зі ст. 119 ЦПК ( 1618-15 ) повинні вимагати від осіб, що подали заяву, повного викладення обставин, якими обґрунтовуються дані вимоги, й посилання на засоби їх доказування. До заяви додаються: свідоцтво про реєстрацію шлюбу, копії свідоцтв про народження дітей, довідки щодо розміру заробітку та інших доходів, а також усі необхідні документи відповідно до заявлених вимог. Якщо заява не відповідає вимогам закону, слід застосовувати правила ст. 121 ЦПК.

Відповідно до п. 13 ч.1 ст. 5 Закону України «Про судовий збір» від сплати судового збору під час розгляду справи в усіх судових інстанціях звільняються учасники бойових дій, постраждалі учасники Революції Гідності, Герої України - у справах, пов`язаних з порушенням їхніх прав.

Разом з тим, зазначена норма має відсильний характер та не містить вичерпного переліку справ, в яких учасники бойових дій та прирівняні до них особи звільняються від сплати судового збору.

Правовий статус ветеранів війни, забезпечення створення належних умов для їх життєзабезпечення та членів їх сімей, встановлені Законом України «Про статус ветеранів війни, гарантії їх соціального захисту». У ст. 22 цього Закону передбачено, що особи, на яких поширюється дія цього нормативного акта, отримують безоплатну правову допомогу щодо питань, пов`язаних з їх соціальним захистом, а також звільняються від судових витрат, пов`язаних з розглядом цих питань.

Перелік пільг учасникам бойових дій та особам, прирівняним до них, визначені у ст. 12 вищевказаного закону.

Отже, вирішуючи питання щодо звільнення від сплати судового збору особи, яка має статус учасника бойових дій (прирівняної до нього особи), для правильного застосування норм п.13 ч.1 ст. 5 Закону України «Про судовий збір» суд має враховувати предмет та підстави позову; перевіряти чи стосується така справа захисту прав цих осіб з урахуванням положень ст. ст. 12, 22 Закону України «Про статус ветеранів війни, гарантії їх соціального захисту». Зазначена правова позиція щодо застосування та тлумачення п.13 ч.1 ст. 5 Закону України «Про судовий збір» викладена в постанові ВП ВС від 12.02.2020 року в справі № 545/1149/175-ц.

Між тим, справа не стосується захисту прав позивача, як учасника бойових дій.

Згідно статті 4 (Розміри ставок судового збору) Закону України «Про судовий збір» від 08.07.2011 № 3674-VI, судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.

Відповідно до статті 7 Закону України «Про державний бюджет на 2022 рік» від 02.12.2021 № 1928-ІХ, у 2022 році прожитковий мінімум на одну працездатну особу з 1 січня 2022 року становитиме 2 481 гривень.

Згідно Закону України Про судовий збір від 08.07.2011 року, за подання до суду позовної заяви про розірвання шлюбу сплачується судовий збір в розмірі 0,4 розміру прожиткового мінімуму на одну працездатну особу (992,40 грн.).

При зверненні до Вознесенського міськрайонного суду Миколаївської області судовий збір слід сплатити на реквізити: отримувач коштів: Микол.ГУК/тг м.Вознесенськ/22030101; код отримувача (код за Єдиним державним реєстром підприємств і організацій України): 37992030; рахунок отримувача UA0014446 ; банк отримувача: Казначейство України (ЕАП); код банку отримувача: 899998; призначення платежу: Судовий збір», Вознесенський міськрайонний суд Миколаївської області.

Вказані недоліки унеможливлюють відкриття провадження та подальший розгляд цивільної справи.

Якщо позивач відповідно до ухвали суду у встановлений строк виконає вимоги, визначені статтями 175 і 177 цього Кодексу, позовна заява вважається поданою в день первісного її подання до суду. Якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, заява вважається неподаною і повертається позивачеві, що встановлено положеннями частини 3 ст.185 ЦПК України.

На підставі викладеного, керуючись ст. ст. 1-19, 23, 33, 34, 49, 174 - 177, 184, 185, 352-355 Цивільного процесуального кодексу України, суд

постановив

позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу - залишити без руху, надавши позивачу строк у десять днів для усунення зазначених недоліків.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя М.М. Ротар