печерський районний суд міста києва
Справа № 757/8409/22-ц
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

02 листопада 2022 року Печерський районний суд м. Києва у складі:

головуючого судді - Остапчук Т.В.,

при секретарі - Луста В.І

розглянувши у відкритому підготовчому засіданні в залі судових засідань Печерського районного суду міста Києва заяву позивача представника ПАТ АБ «УКРАЗБАНК» про забезпечення позову по цивільній справі за позовом Публічного акціонерного товариства акціонерний банк "УКРГАЗБАНК" до ОСОБА_1 , ОСОБА_2 про стягнення заборгованості,-

В С Т А Н О В И В:

У провадженні Печерського районного суду м. Києва перебуває цивільна справа за позовом Публічного акціонерного товариства акціонерний банк "УКРГАЗБАНК" до ОСОБА_1 , ОСОБА_2 про стягнення заборгованості. Разом з позовною заявою позивачем було подано заяву про забезпечення позову, шляхом накладення арешту на нерухоме майно частина садового будинку за адресою: АДРЕСА_1 , земельна ділянка, кадастровий номер :06:007:0152, площею 0,36 (Обухівський р-н, Київська область); квартира щагальною площею 38,7 кв.м за адресою АДРЕСА_2 ; будинок загальною площею 310,3 кв. м за адресою АДРЕСА_3 , що належить ОСОБА_1 (РНОКПП: НОМЕР_1 ) та частина садового будинку за адресою: АДРЕСА_1 , що належить ОСОБА_2 (РНОКПП: НОМЕР_2 ) і заборонити особам, уповноваженим реєструвати права на нерухоме майно, вчиняти будь які реєстраційні дії відносно вказаного нерухомого майна. Суд розглянув заяву у відсутність сторін в порядку ч. 1 ст. 153 ЦПК України.

Дослідивши матеріали справи, суд дійшов висновку про відмову в задоволенні вказаної заяви з наступних підстав. Розглянувши заяву про забезпечення позову, суд приходить до наступного.

У відповідності до ч.2 ст.149 ЦПК України забезпечення позову допускається як до пред`явлення позову, так і на будь-якій стадії розгляду справи, якщо невжиття таких заходів може істотно ускладнити чи унеможливити виконання рішення суду або ефективний захист, або поновлення порушених чи оспорюваних прав або інтересів позивача, за захистом яких він звернувся або має намір звернутися до суду. Відповідно до ч. 1 ст. 150 ЦПК України позов забезпечується: накладенням арешту на майно та (або) грошові кошти, що належать або підлягають передачі або сплаті відповідачеві і знаходяться у нього чи в інших осіб; забороною вчиняти певні дії; встановленням обов`язку вчинити певні дії; забороною іншим особам вчиняти дії щодо предмета спору або здійснювати платежі, або передавати майно відповідачеві чи виконувати щодо нього інші зобов`язання; зупиненням продажу арештованого майна, якщо подано позов про визнання права власності на це майно і про зняття з нього арешту; зупиненням стягнення на підставі виконавчого документа, який оскаржується боржником у судовому порядку; передачею речі, яка є предметом спору, на зберігання іншим особам, які не мають інтересу в результаті вирішення спору; зупиненням митного оформлення товарів чи предметів; арештом морського судна, що здійснюється для забезпечення морської вимоги; іншими заходами, необхідними для забезпечення ефективного захисту або поновлення порушених чи оспорюваних прав та інтересів, якщо такий захист або поновлення не забезпечуються заходами, зазначеними у пунктах 1-9 цієї частини. У відповідності до п.4 постанови Пленуму Верховного Суду України №9 від 22.12.2006 року, розглядаючи заяву про забезпечення позову, суд має з урахуванням доказів, наданих позивачем на підтвердження своїх вимог, пересвідчитися, зокрема, в тому, що між сторонами дійсно виник спір та існує реальна загроза невиконання чи утруднення виконання можливого рішення суду про задоволення позову; з`ясувати обсяг позовних вимог, дані про особу відповідача, а також відповідність виду забезпечення позову, який просить застосувати особа, котра звернулася з такою заявою, позовним вимогам. Як роз`яснив Пленум Верховного Суду України у Постанові № 9 від 22.12.2006 року «Про практику застосування судами цивільного процесуального законодавства при розгляді заяв про забезпечення позову», забезпечення позову -- це сукупність процесуальних дій, які гарантують виконання рішення суду в разі задоволення позовних вимог. При встановленні зазначеної відповідності слід враховувати, що вжиті заходи не повинні перешкоджати господарській діяльності юридичної особи або фізичної особи, яка здійснює таку діяльність і зареєстрована відповідно до закону як підприємець. Вирішуючи питання про забезпечення позову, суд має брати до уваги інтереси не тільки позивача, а й інших осіб, права яких можуть бути порушені у зв`язку із застосуванням відповідних заходів. Наприклад, обмеження можливості господарюючого суб`єкта користуватися та розпоряджатися власним майном іноді призводить до незворотних наслідків. Також Верховний суд зазначив, що на підставі постанови від 21 серпня 2019 року у справі №761/39201/18, що при розгляді заяви про забезпечення позову не обхідно звернути увагу на те що заявник повинен довести наміри відповідача, щодо відчуження спірного майна або чинити перешкоди у виконанні рішення суду. Посилання в заяві про можливість відчуження спірної квартири на користь третіх осіб без наведення відповідного обґрунтування не є достатньою підставою для її задоволення. Як вбачається із матеріалів заяви позивач просить забезпечити позов у визначений ним спосіб без надання жодних доказів того, що в разі невжиття заходів забезпечення це може утруднити чи зробити неможливим виконання рішення суду, необхідно зазначити, що позивач звернувся до суду про стягнення заборгованості солідарно з відповідачів, та просить забезпечти позов, шляхом накладення арешту на майно, проте договір який оспорюється вже забезпечений іпотекою відповідно до до п.2.1 Кредитного договору іпотеки від 07 серпня 2019 року, Банком прийняла в іпотеку житлову нерухомість - квартира, загальною площею 168,10 кв. м, що розташований за адресою АДРЕСА_4 .

Обґрунтованою підставою для забезпечення позову має бути існування очевидної загрози порушення законних прав та інтересів позивача у справі в разі невжиття заходів забезпечення позову. Відповідно, звертаючись із заявою про забезпечення позову, особа має довести належність їй таких прав та що невжиття заходів забезпечення позову призведене до утруднення чи неможливості виконання майбутнього рішення суду, при цьому існування загрози порушення прав позивача повинно мати очевидний та об`єктивний характер.

Позивач не обґрунтувала, у чому полягають об`єктивні ризики невиконання чи утруднення виконання майбутнього можливого рішення суду у справі з огляду на те, що спірна квартира була передана ПАТ АБ «УКРГАЗБАНК» в іпотеку за згодою позивача на забезпечення виконання зобов`язань за кредитним договором, а відтак позивач усвідомлювала ризики невиконання позичальником зобов`язань за кредитним договором, зокрема можливість примусової реалізації спірної квартири у разі невиконання позичальником умов кредитного договору.

За змістом статті 23 Закону України «Про іпотеку» у разі переходу права власності на предмет іпотеки від іпотекодавця до іншої особи, іпотека є дійсною для набувача цього нерухомого майна, навіть якщо до його відома не була доведена інформація про обтяження цього майна іпотекою. Особа, до якої перейшло право власності на предмет іпотеки, набуває статус іпотекодавця і несе всі його обов`язки за іпотечним договором у такому обсязі і на таких умовах, що існували до набуття ним права власності на предмет іпотеки.

Вирішуючи питання про забезпечення позову, суд має брати до уваги інтереси не тільки позивач, а й інших осіб, права яких можуть бути порушені у зв`язку із застосуванням відповідних заходів.

Суд вважає, що відсутні підстави для забезпечення позову у спосіб визначений позивачем у заяві. Оцінивши надані суду докази, вважаю, що відсутні підстави вважати, що невжиття заходів забезпечення позову утруднить чи зробить неможливим виконання рішення суду у разі задоволення позову, у зв`язку з чим суд приходить до висновку про відмову у задоволенні заяви про забезпечення позову у спосіб визначеним позивачем.

Керуючись ст.ст.149-153 ЦПК України, -

У Х В А Л И В:

Відмовити в задоволенні заяви позивача представника ПАТ АБ «УКРАЗБАНК» про забезпечення позову по цивільній справі за позовом Публічного акціонерного товариства акціонерний банк "УКРГАЗБАНК" до ОСОБА_1 , ОСОБА_2 про стягнення заборгованості.

Ухвала може бути оскаржена до Київського апеляційного суду протягом п`ятнадцяти днів з дня проголошення ухвали.

Суддя Остапчук Т.В.