Ухвала

30 червня 2022 року

м. Київ

справа № 757/44538/18

провадження № 61-5753ск22

Верховний Суд у складі колегії суддів Другої судової палати Касаційного цивільного суду: Дундар І. О. (суддя-доповідач), Антоненко Н. О., Русинчука М. М., розглянув касаційну скаргу Офісу Генерального прокурора на постанову Київського апеляційного суду від 18 лютого 2022 року у справі за позовом ОСОБА_1 до Держави Україна в особі Міністерства юстиції України, Генеральної прокуратури України про визнання позивача особою, яка більше 10 років переслідується державою Україна і є обмеженою в правах в особі Генеральної прокуратури України і Міністерства юстиції України та про відшкодування моральної шкоди, завданої бездіяльністю посадових осіб Генеральної прокуратури України та Міністерства юстиції України,

ВСТАНОВИВ:

Відповідно до частини третьої статті 6 Закону України «Про доступ до судових рішень» суд при здійсненні судочинства може використовувати лише текст судового рішення, який опубліковано офіційно або внесено до Реєстру.

Аналіз Єдиного державного реєстру судових рішень свідчить, що у вересні 2018 року ОСОБА_1 звернувся до суду з позовом до Держави України в особі Міністерства юстиції України та Генеральної прокуратури України, у якому просив визнати його потерпілою особою, який через переслідування посадових осіб держави Україна в особі Міністерства юстиції України і Генеральної прокуратури України втратив сім років трудового стажу (з вересня 2009 року по жовтень 2010 року); відшкодувати йому матеріальну та моральну шкоду, завдану бездіяльністю посадових осіб названих державних органів у сумі 300 000 грн, а також витрати на судовий збір в розмірі 1401, 60 грн та послуги на правову допомогу в сумі 10 000 грн.

Рішенням Печерського районного суду м. Києва від 27 квітня 2020 року у задоволенні позову ОСОБА_1 відмовлено.

Постановою Київського апеляційного суду від 18 лютого 2022 року рішення Печерського районного суду міста Києва від 27 квітня 2020 року скасовано та ухвалено нове судове рішення про часткове задоволення позовних вимог. Стягнуто з Держави Україна за рахунок коштів Державного бюджету України шляхом списання з Єдиного казначейського рахунку на користь ОСОБА_1 компенсацію у розмірі 40 000 грн. В іншій частині позовних вимог відмовлено. Вирішено питання про розподіл судових витрат.

24 червня 2022 року Офіс Генерального прокурора засобами поштового зв`язку подав до Верховного Суду касаційну скаргу на постанову Київського апеляційного суду від 18 лютого 2022 року. Офіс Генерального прокурора посилається на неправильне застосування судами норм матеріального права та порушення норм процесуального права і просить скасувати постанову суду апеляційної інстанції, а рішення суду першої інстанції залишити в силі.

У відкритті касаційного провадження слід відмовити з таких мотивів.

У частині третій статті 3 ЦПК України передбачено, що провадження в цивільних справах здійснюється відповідно до законів, чинних на час вчинення окремих процесуальних дій, розгляду і вирішення справи.

Згідно з пунктом 2 частини третьої статті 389 ЦПК України не підлягають касаційному оскарженню судові рішення у малозначних справах та у справах з ціною позову, що не перевищує двохсот п`ятдесяти розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, крім випадків, якщо: касаційна скарга стосується питання права, яке має фундаментальне значення для формування єдиної правозастосовчої практики; особа, яка подає касаційну скаргу, відповідно до цього Кодексу позбавлена можливості спростувати обставини, встановлені оскарженим судовим рішенням, при розгляді іншої справи; справа становить значний суспільний інтерес або має виняткове значення для учасника справи, який подає касаційну скаргу; суд першої інстанції відніс справу до категорії малозначних помилково.

Ціна позову у справі № 757/44538/18 становить 300 000 грн, тому вона є справою з ціною позову, що не перевищує двохсот п`ятдесяти розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Посилання на випадки, передбачені пунктом 2 частини третьої статті 389 ЦПК України за наявності яких судове рішення у справі з ціною позову, що не перевищує двохсот п`ятдесяти розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, підлягає касаційному оскарженню, касаційна скарга та додані до неї матеріали не містять.

Однією з основних засад судочинства є забезпечення права на касаційне оскарження судового рішення у випадках, встановлених законом (пункт 8 частини другої статті 129 Конституції України, пункт 9 частини третьої статті 2 ЦПК України).

Європейський суд з прав людини зауважує, що спосіб, у який стаття 6 Конвенції застосовується до апеляційних та касаційних судів, має залежати від особливостей процесуального характеру, а також до уваги мають бути взяті норми внутрішнього законодавства та роль касаційних судів у них. Вимоги до прийнятності апеляції з питань права мають бути більш жорсткими ніж для звичайної апеляційної скарги. З урахуванням особливого характеру ролі Верховного Суду, як касаційного суду, процедура, яка застосовується у Верховному Суді може бути більш формальною (LEVAGES PRESTATIONS SERVICES v. FRANCE, № 21920/93, § 45, ЄСПЛ, від 23 жовтня 1996 року; BRUALLA GOMEZ DE LA TORRE v. SPAIN, № 26737/95, § 37, 38, ЄСПЛ, від 19 грудня 1997 року).

Європейський суд з прав людини вказує, що було б важко погодитися з тим, що Верховний Суд у ситуації, коли відповідне національне законодавство дозволило йому відфільтрувати справи, що надходять до нього, має бути пов`язаним з помилками нижчих судів при визначенні питання щодо надання комусь доступу до нього. В іншому випадку це може серйозно заважати роботі Верховного Суду і зробить неможливим виконання Верховною Судом своєї специфічної ролі. У прецедентній практиці Суду вже було підтверджено, що повноваження вищого суду щодо визначення своєї юрисдикції не можуть бути обмежені таким чином (ZUBAC v. CROATIA, № 40160/12, § 122, ЄСПЛ, від 05 квітня 2018 року).

Відповідно до вимог пункту 1 частини другої статті 394 ЦПК України суд відмовляє у відкритті касаційного провадження у справі, якщо касаційну скаргу подано на судові рішення, що не підлягають касаційному оскарженню.

Таким чином, оскаржене рішення ухвалене у справі з ціною позову, що не перевищує двохсот п`ятдесяти розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб. Тому у відкритті касаційного провадження слід відмовити, оскільки касаційна скарга Офісу Генерального прокурора подана на судове рішення, що не підлягає касаційному оскарженню.

Керуючись статтями 19, 260, 389, 394 ЦПК України Верховний Суд у складі колегії суддів Другої судової палати Касаційного цивільного суду,

УХВАЛИВ:

Відмовити у відкритті касаційного провадження за касаційною скаргою Офісу Генерального прокурора на постанову Київського апеляційного суду від 18 лютого 2022 року у справі за позовом ОСОБА_1 до Держави Україна в особі Міністерства юстиції України, Генеральної прокуратури України про визнання позивача особою, яка більше 10 років переслідується державою Україна і є обмеженою в правах в особі Генеральної прокуратури України і Міністерства юстиції України та про відшкодування моральної шкоди, завданої бездіяльністю посадових осіб Генеральної прокуратури України та Міністерства юстиції України.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання та оскарженню не підлягає.

Судді: І. О. Дундар

Н. О. Антоненко

М. М. Русинчук