Провадження №2/756/1464/22
У Х В А Л А

27 червня 2022 року Оболонський районний суд м. Києва у складі: головуючого судді Тихої О.О., за участі секретаря судового засідання Кренджеляк А.М., розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в порядку спрощеного позовного провадження цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу,

УСТАНОВИВ:

У провадженні Оболонського районного суду м. Києва перебуває цивільна справа за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу.

Ухвалою суду від 29.11.2021 відкрито провадження у справі, справу призначено до судового розгляду.

У судове засідання позивач повторно не з`явилася, про дату, час та місце розгляду справи повідомлена у встановленому законом порядку, про причини неявки суду не повідомила, заяву про розгляду справи у її відсутність до суду не подавала.

Відповідач у судове засідання не з`явився про день, час та місце розгляду справи був повідомлені у встановленому законом порядку.

Враховуючи, що у судове засідання не з`явились всі учасники справи, відповідно до ч.2 ст. 247 ЦПК України фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснювалось.

Суд, дослідивши матеріали справи, дійшов наступного висновку.

Судом встановлено, що 22.09.2021 ОСОБА_1 звернулася до Оболонського районного суду м. Києва з позовною заявою до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу.

Ухвалою суду від 29.11.2021 по справі відкрито спрощене позовне провадження з викликом сторін.

У судові засідання, які були призначені на 14.01.2022; 14.02.2022; 27.05.2022 та 27.06.2022, позивач не з`явилася, про день, час та місце судових засідань була повідомлена належним чином шляхом направлення судових повісток рекомендованим листом з повідомленням про вручення, крім цього, додатково на мобільний номер ОСОБА_3 неодноразово спрямовувалися тексти судових повісток у вигляді sms-повідомлення з датою, часом та місцем проведення судових засідань.

Згідно з довідками про доставку SMS, судову повістку на 14.02.2022 доставлено позивачу 20.01.2022 о 16:09 год.; про дату судового засідання, призначеного на 14.03.2022, позивач була повідомлена у приміщенні Оболонського районного суду м. Києва, про що мається відповідна розписка; судову повістку на 27.06.2022 доставлено позивачу та 30.05.2022 о 14:29 год. Крім того, повідомлення про судове засідання з розгляду вказаної цивільної справи, призначене на 27.06.2022 було направлено поштовим відправленням на адресу, зазначену ОСОБА_1 у позовній заяві: АДРЕСА_1 , вказане поштове відправлення повернулось відправнику з відміткою «адресат відсутній за вказаною адресою» (трекінг відправлення 760). Про причини неявки позивач суду не повідомила, заяву про можливість розгляду справи за її відсутності до суду не подавала. Крім того, кожна дата судового засідання відображалась завчасно на офіційному веб-порталі «Судова влада України» за веб-адресою: https://ob.ki.court.gov.ua/.

Відповідно до положень ч. 5 ст. 223, п.3 ч. 1 ст. 257 ЦПК України суд постановляє ухвалу про залишення позову без розгляду, якщо належним чином повідомлений позивач повторно не з`явився в судове засідання або не повідомив про причини неявки, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності і його нез`явлення не перешкоджає розгляду справи.

Аналіз зазначених норм вказує на те, що процесуальний закон не вказує на необхідність врахування судом поважності причин повторної неявки позивача до суду. Такі положення процесуального закону пов`язані із принципом диспозитивності цивільного судочинства, у відповідності до змісту якого особа, яка бере участь у справі, самостійно розпоряджається наданими їй законом процесуальними правами. Зазначені наслідки настають незалежно від причин повторної неявки, які можуть бути поважними. Таким чином, навіть маючи докази поважності причин неявки позивача, суд повинен залишати позовну заяву без розгляду. Зазначена норма дисциплінує позивача, як ініціатора судового розгляду, стимулює його належно користуватися своїми правами та не затягувати розгляд справи. Якщо позивач не може взяти участь в судовому засіданні, він може подати заяву про розгляд справи за його відсутності. Така заява може бути подана на будь-якій стадії розгляду справи. Правове значення в даному випадку має лише належне повідомлення позивача про день та час розгляду справи, повторність неявки в судове засідання та неподання заяви про розгляд справи за відсутності позивача (ВС/КЦС № 310/12817/13 від 22.05.2019).

Відповідно до п. 2 ч. 8 ст. 128 ЦПК України днем вручення судової повістки є: день отримання судом повідомлення про доставлення судової повістки на офіційну електронну адресу особи.

Відповідно до ст. 44 ЦПК України, учасники судового процесу та їх представники повинні добросовісно користуватися процесуальними правами; зловживання процесуальними правами не допускається.

Статтею 6 Конвенції про захист прав і основоположних свобод людини, ратифікованої Законом України від 17 липня 1997 р. № 475/97-ВР, гарантовано кожній фізичній або юридичній особі право на розгляд судом протягом розумного строку цивільної, кримінальної, адміністративної або господарської справи, а також справи про адміністративне правопорушення, у якій вона є стороною.

Основними засадами (принципами) цивільного судочинства є, серед іншого, розумність строків розгляду справи судом (п. 10 ч. 3 ст. 2 ЦПК України).

Розумним, зокрема, вважається строк, що є об`єктивно необхідним для виконання процесуальних дій, прийняття процесуальних рішень та розгляду і вирішення справи з метою забезпечення своєчасного (без невиправданих зволікань) судового захисту.

З урахуванням практики Європейського суду з прав людини критеріями розумних строків у цивільних справах є: правова та фактична складність справи; поведінка заявника, а також інших осіб, які беруть участь у справі, інших учасників процесу; поведінка органів державної влади (насамперед суду); характер процесу та його значення для заявника (справи "Федіна проти України" від 02 вересня 2010 року, "Смірнова проти України" від 08 листопада 2005 року, "Матікапроти Румунії" від 02 листопада 2006 року, "Літоселітіс проти Греції" від 05 лютого 2004 року та інші).

Разом з тим, в своїх рішеннях Європейський суд наголошує, що сторона, яка задіяна в ході судового розгляду, зобов`язана з розумним інтервалом сама цікавитись провадженням у її справі, добросовісно користуватися належними їй процесуальними правами та неухильно виконувати процесуальні обов`язки ( рішення ЄСПЛ від 03.04.2008 № 3236/03, §41 «Пономарьов проти України»).

Таким чином, позивач була належним чином повідомлена про день час та місце розгляду справи, однак у призначені судові засідання жодного разу не прибула, не повідомила про причини неявки, та від неї не надійшла заява про розгляд справи за її відсутності.

Позивачем 11.01.2022 лише направлена на адресу суду заява про зупинення провадження у справі без обґрунтування причин цього, що, зважаючи на систематичні неявки позивача у судові засідання, позбавляє суд можливості вирішити порушене у заяві питання.

Суд розцінює, неодноразову неявку у судове засідання позивача, як зловживання позивачем своїми процесуальними правами, яка безпричинно зволікає при розгляді даної цивільної справи.

Законодавець у ст. 210 ЦПК України стосовно строків розгляду справи звернув увагу на те, що справа в суді розглядається протягом розумного строку. В контексті ст. 6 ч.1 Конвенції про захист прав людини та основоположних свобод, яка поряд з практикою Європейського Суду з прав людини, є джерелом права в Україні «розумність тривалості провадження повинна оцінюватися у світлі обставин справи та з огляду на наступні критерії: складність справи, поведінка заявника та відповідних органів влади та важливість предмета спору для заявника».

З урахуванням наведеного, зважаючи на неодноразову неявку до суду позивача, належним чином повідомлену про дату, час та місце проведення судового засідання без повідомлення суду про причини неявки, на той факт, що справа у провадженні суду перебуває тривалий час, суд дійшов висновку про наявність підстав для залишення позову без розгляду.

Згідно ч. 2 ст. 257 ЦПК України, особа, позов якої залишено без розгляду, після усунення умов, що були підставою для залишення заяви без розгляду, має право звернутися до суду повторно.

Керуючись ст.ст. 223, 257, 260-261, 353, 354 ЦПК України, суд

ПОСТАНОВИВ:

Позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу залишити без розгляду.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею.

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Київського апеляційного суду протягом п`ятнадцяти днів з моменту її підписання суддею.

Учасник справи, якому ухвалу суду не було вручені у день її складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Суддя О.О. Тиха