РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

Справа № 293/2347/21

Провадження № 2/293/180/2022

04 липня 2022 рокусмт Черняхів

Черняхівський районний суд Житомирської області у складі судді Лось Л.В.,

за участі секретаря судового засідання Артемчук Т.В.

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в смт Черняхів справу за позовом ОСОБА_1

до Товариства з обмеженою відповідальністю" Схід-агротрейд"

про припинення права оренди

ВСТАНОВИВ:

Процесуальні дії по справі

ОСОБА_1 звернулась до суду з позовом до Товариства з обмеженою відповідальністю "Благодійний Союз", за змістом якого просить:

- припинити право оренди Товариства з обмеженою відповідальністю «Благодійний Союз» на земельну ділянку з кадастровим номером :10:000:0051, яке виникло на підставі договору від 07.07.2016.

Ухвалою від 15.12.2021 суд прийняв позовну заяву до розгляду та відкрив провадження у справі. Постановив розгляд справи здійснювати за правилами загального позовного провадження. Підготовче засідання призначив на 17.01.2022.

Ухвалою від 17.01.2022, яка у порядку ч.5 ст. 259 ЦПК України, занесена до протоколу судового засідання від 17.01.2022 суд відклав підготовче засідання на 09.02.2022.

09.02.2022 за вх. №ЕП-204 від відповідача надійшло клопотання, згідно якого повідомлено, що у 2021 році ТОВ "Благодійний союз" змінив назву на ТОВ "Схід-агротрейд" (а.с.57-58).

Ухвалою від 09.02.2022 суд продовжив строк підготовчого провадження та відклав підготовче засідання на 09.03.2022.

Ухвалою від 09.03.2022, яка у порядку ч.5 ст. 259 ЦПК України, занесена до протоколу судового засідання від 09.03.2022 суд відклав підготовче засідання на 11.04.2022.

Ухвалою від 11.04.2022, яка у порядку ч.5 ст. 259 ЦПК України, занесена до протоколу судового засідання від суд відклав підготовче засідання на 11.05.2022.

Ухвалою віл 11.05.2022 суд закрив підготовче провадження та призначив справу до судового розгляду по суті на 13.06.2022.

Ухвалою від 13.06.2022, яка у порядку ч.5 ст. 259 ЦПК України, занесена до протоколу судового засідання від суд відклав розгляд справи по суті на 04.07.2022.

Виклад позицій учасників судового процесу, заяви, клопотання.

Так, позивач мотивуючи позовні вимоги вказує, що земельна ділянка за кадастровим номером :10:000:0051 зареєстрована в Державному реєстрі речових прав на нерухоме майно.

Зазначає, що рішенням Черняхівського районного суду Житомирської області від 07.06.2021 у справі №293/86/21 суд скасував рішення державного реєстратора КП "Правовий центр Сербо-Слобідської сільської ради Ємільчинського району Житомирської області" Ходоровської О.М. про державну реєстрацію прав та їх обтяжень індексний номер 32973672 від 16.12.2016 про реєстрацію права оренди земельної ділянки за ТОВ "Благодійний Союз", номер запису про інше речове право: 18083267 від 12.12.2016.

Підставою для скасування рішення державного реєстратора про державну реєстрацію прав та їх обтяжень, індексний номер 32973672 від 16.12.2016 про реєстрацію права оренди земельної ділянки за ТОВ "Благодійний Союз" стали встановлені судом обставини про неукладеність договору оренди землі від 07.07.2016.

Вказані обставини позивач вважає такими, що у порядку ч. 4 ст. 82 ЦПК України не підлягають доказуванню.

Разом з тим позивач вказує, що рішенням державного реєстратора №60998539 від 19.10.2021 відмовлено у державній реєстрації прав та їх обтяжень, оскільки ухвалення судом рішення про скасування рішення державного реєстратора про державну реєстрацію прав, а також зазначено, що скасування державної реєстрації прав допускається виключно з припиненням цим рішенням речових прав.

Таким чином позивач зазначає, що без припинення права оренди Товариства з обмеженою відповідальністю "Благодійний Союз" на земельну ділянку з кадастровим номером :10:000:0051, яке виникло на підставі договору від 07.07.2016, відновлення порушених прав позивача є неможливим, що зумовлює необхідність звернення до суду із відповідною вимогою.

Сторони у судове засідання не з`явились. Про дату час та місце розгляду справи повідомлені своєчасно та належним чином.

У своїй заяві від 04.07.2022 представник позивача просив проводити розгляд справи без участі позивача та його представника. Позов підтримує у повному обсязі та просить його задовольнити (а.с.100).

09.02.2022 за вх. №ЕП-204 від відповідача надійшло клопотання, згідно якого повідомлено, що у 2021 році ТОВ "Благодійний союз" змінив назву на ТОВ "Схід-агротрейд" (а.с.57-58).

Згідно відомостей у Єдиному державному реєстрі юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань зазначено, що 08.06.2021 змінилась назва відповідача з ТОВ "Благодійний союз" на ТОВ "Схід-Агротрейд" ідентифікаційний код юридичної особи 35893156.

При цьому суд зазначає, що частиною 1 ст. 104 ЦК України визначено, що юридична особа припиняється в результаті реорганізації (злиття, приєднання, поділу, перетворення) або ліквідації. У разі реорганізації юридичних осіб майно, права та обов`язки переходять до правонаступників. Відповідно до ч. 5 ст. 104 ЦК України юридична особа є такою, що припинилася, з дня внесення до єдиного державного реєстру запису про її припинення.

Оскільки відповідач не здійснив припинення шляхом реорганізації чи ліквідації в розумінні ч. 1 ст. 104 ЦКУ, не змінив організаційно-правової форми, ідентифікаційний код юридичної особи залишився без змін, всі права та обов`язки відповідача залишилися в силі для нього та перед всіма іншими особами, тобто здійснено тільки перейменування юридичної особи, то відповідачем слід вважати у даній справі саме ТОВ "Схід-Агротрейд".

Відповідач повноваженого представника у судове засідання не направив, про причини неявки суду не повідомив, хоча був повідомлений про день та час розгляду справи шляхом направлення судової повістки на юридичну адресу відповідача, проте судові повістки повернулись на адресу суду із відміткою поштового відділення про неможливість вручення поштового відправлення " адресат відсутній за вказаною адресою" (а.с.96,99).

Відповідно до пункту 5 частини 6 статті 272 Цивільного процесуального кодексу України днем вручення судового рішення є день проставлення у поштовому повідомленні відмітки про відмову отримати копію судового рішення чи відмітки про відсутність особи за адресою місцезнаходження, місця проживання чи перебування особи,що зареєстровані у встановленому законом порядку, якщо ця особа не повідомила суду іншої адреси.

За приписами частини 1 статті 8 Цивільного процесуального кодексу України, ніхто не може бути позбавлений права на інформацію про дату, час та місце розгляду своєї справи або обмежений у праві отримання в суді усної або письмової інформації про результати розгляду його судової справи.

Відповідно до частини 2 статті 2 Закону України "Про доступ до судових рішень" усі судові рішення є відкритими та підлягають оприлюдненню в електронній формі не пізніше наступного дня після їх виготовлення та підписання.

Судові рішення, внесені до Єдиного державного реєстру судових рішень, є відкритими для безоплатного цілодобового доступу на офіційному веб-порталі судової влади України (частина 1 статті 4 Закону України "Про доступ до судових рішень").

Статтею 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод передбачено право кожного на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом.

У рішенні від 03.04.2008 у справі "Пономарьов проти України" Європейський суд з прав людини зробив, зокрема, висновок про те, що сторони в розумні інтервали часу мають вживати заходів, щоб дізнатись про стан відомого їм судового провадження.

З огляду на вищевикладене, беручи до уваги, що відповідач не повідомляв суд про іншу адресу, відмінну від адреси місцезнаходження відповідача, яка вказана у Єдиному державному реєстрі юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань, суд констатує, що ним вчинено всі необхідні та можливі заходи з метою встановлення місцезнаходження відповідача та повідомлення його про розгляд справи судом.

Окрім того, відповідач також додатково про дату, час та місце розгляду справи повідомлявся шляхом розміщення оголошення на офіційному веб-порталі судової влади України (а.с.93).

За приписами ч.11 ст. 128 ЦПК України, з опублікуванням оголошення про виклик особа вважається повідомленою про дату, час і місце розгляду справи.

Згідно з висновками Європейського суду з прав людини, зазначених у рішенні у справі «Вячеслав Корчагін проти Росії» № 12307/16 - учасник справи, що повідомлявся за допомогою пошти за однією із адрес, за якою він зареєстрований, ухилявся від отримання судової повістки, тому йому повинно було бути відомо про час і місце розгляду справи. Він також міг стежити за ходом його справи за допомогою офіційних джерел, таких як веб-сторінка суду.

В своїх рішеннях Європейський суд з прав людини наголошує, що сторона, яка задіяна в ході судового розгляду, зобов`язана з розумним інтервалом сама цікавитись провадженням у її справі, добросовісно користуватися належними їй процесуальними правами та неухильно виконувати процесуальні обов`язки.

Як зазначає Верховний Суд, якщо представники сторін чи інших учасників судового процесу не з`явилися в судове засідання, а суд вважає, що наявних у справі матеріалів достатньо для розгляду справи та ухвалення законного і обґрунтованого рішення, не відкладаючи розгляду справи, він може вирішити спір по суті. Основною умовою відкладення розгляду справи є не відсутність у судовому засіданні представників сторін, а неможливість вирішення спору у відповідному судовому засіданні. Отже, неявка учасника судового процесу у судове засідання, за умови належного повідомлення сторони про час і місце розгляду справи, не є підставою для скасування судового рішення, ухваленого за відсутності представника сторони спору. (Постанова КЦС ВС від 1 жовтня 2020 року у справі № 361/8331/18)

Відповідач у порядку ст. 178 ЦПК України у визначений строк відзиву на позовну заяву не подав.

Як встановлено, частиною 8 статті 178 ЦПК України, у разі ненадання учасником розгляду заяви по суті справи у встановлений судом або законом строк без поважних причин, суд вирішує справу за наявними матеріалами.

Заяв та клопотань процесуального характеру від відповідача на час розгляду справи до суду також не надходило.

Відповідно до ч.1 ст.223 ЦПК України неявка у судове засідання будь-якого учасника справи за умови, що його належним чином повідомлено про дату, час і місце цього засідання, не перешкоджає розгляду справи по суті, крім випадків, визначених цією статтею.

Оскільки явка сторін не визнавалась обов`язковою, сторони належним чином повідомлялись про дату, час і місце судового засідання, суд вважає за можливе вирішити спір по суті.

В ході розгляду справи, суд у відповідності до п. 4 ч. 5 ст.12 ЦПК України, створив сторонам всі умови для реалізації ними прав, передбачених цим Кодексом у межах строків, встановлених ЦПК України.

Відповідно до ст. 259 Цивільного процесуального кодексу України, рішення у даній справі прийнято у нарадчій кімнаті за результатами оцінки доказів, поданих до суду.

У судовому засіданні від 04.07.2022 відповідно до ст. 268 Цивільного процесуального кодексу України, суд підписав вступну та резолютивну частину рішення суду.

У відповідності до ч. 2 ст. 247 ЦПК України фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснювалось.

Фактичні обставини, встановлені судом, та зміст спірних правовідносин.

Відповідно до ч. 1 ст. 2 ЦПК України завданням цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою ефективного захисту порушених, невизначених або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави.

Одним із принципів цивільного судочинства є диспозитивність, який полягає у тому, що суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявленою нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим кодексом випадках. Учасник справи, розпоряджається своїми правами щодо предмета спору на власний розсуд (ст. 13 ЦПК України).

Ст. 12 ЦПК України передбачено, що учасники справи мають рівні права щодо здійснення всіх процесуальних прав та обов`язків, передбачених законом та кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень.

Так, рішенням Черняхівського районного суду Житомирської області від 07.06.2021 у справі №293/86/21 позов ОСОБА_1 до ТОВ "Благодійний Союз" задоволено частково. Скасовано рішення державного реєстратора КП "Правовий центр Сербо-Слобідської сільської ради Ємільчинського району Житомирської області" Ходоровської О.М. про державну реєстрацію прав та їх обтяжень індексний номер 32973672 від 16.12.2016 про реєстрацію права оренди земельної ділянки за ТОВ "Благодійний Союз", номер запису про інше речове право: 18083267 від 12.12.2016 (а.с.22-32).

Згідно ч. 4 ст. 82 ЦПК України, обставини, встановлені рішенням суду у господарській, цивільній або адміністративній справі, що набрало законної сили, не доказуються при розгляді іншої справи, у якій беруть участь ті самі особи або особа, щодо якої встановлено ці обставини, якщо інше не встановлено законом.

Так, при розгляді Черняхівським районним судом Житомирської області цивільної справи №293/86/21 за позовом ОСОБА_1 до ТОВ "Благодійний Союз" встановлено, що ІНФОРМАЦІЯ_1 в с. Карла Марка Черняхівського району Житомирської області помер батько позивача - ОСОБА_2 , що підтверджується свідоцтвом про смерть серії НОМЕР_1 від 06 липня 2016.

За життя ОСОБА_2 отримав Державий акт на право власності на земельну ділянку серії ЯБ № 239149 від 25.02.2005, загальною площею 2,03 га за кадастровими номерами: :10:000:0051 площа 1,5га та :10:000:0001 площа 0,5301га, що розташована на території Жадьківської сільської ради Черняхівського району Житомирської області, цільове призначення (використання) - сільськогосподарське виробництво. Даний акт зареєстрований в Книзі записів реєстрації державних актів на право власності на землю та на право постійного користування землею, договорів оренди землі за № 8.

Згідно свідоцтва про право власності на спадщину за заповітом, виданого державним нотаріусом Черняхівської державної нотаріальної контори Житомирської області Пилипчуком В.І., ОСОБА_1 після смерті батька - ОСОБА_2 вступила в спадщину на земельні ділянки площею 2,0308га, кадастрові номери :10:000:0051, :10:000:0001, розташовані на території Жадьківської сільської ради Черняхівського району Житомирської області.

15.03.2008 між ОСОБА_2 (орендодавець) та СТОВ Жадьківське" (орендар) укладений договір оренди землі №231.

Відповідно до п. 1,2 даного договору, орендодавець передає, а орендар приймає в строкове платне користування земельну ділянку для ведення товарного сільськогосподарського виробництва, яка знаходиться на території Жадьківської сільської ради, загальною площею 2,03га.

За умовами п.7 даного договору сторони погодили, що договір укладено на 10 років.

Даний договір зареєстрований Черняхівським відділом Житомирської регіональної філії ДП "Центр державного земельного кадастру" при Держкомземі України, про що у Державному реєстрі земель вчинено запис від 19.06.2008 за № 81.

Згідно акту про передачу та прийом земельної ділянки в оренду від 19.06.2008, що зареєстрований у Черняхівському районному відділі Житомирської регіональної філії Центру ДЗК від 19.06.2008 за №81, ОСОБА_2 (орендодавець) передав, а СТОВ «Жадьківське» (орендар) прийняв земельну ділянку в розмірі 2,03га у фактичне користування.

07.07.2016 між ОСОБА_2 (орендодавець) та ТОВ "Благодійний Союз" (орендар) укладений договір оренди землі, згідно якого орендодавець надає, а орендар приймає в строкове платне користування земельну ділянку, для ведення товарного сільського господарського виробництва.

Пунктами 2-2.2 передбачено, що в оренду передається земельна ділянка площею 1,50 га, що розташована на території Жадьківської сільської ради на межами населених пунктів з кадастровим номером земельної ділянки: :10:000:0051.

Відповідно до пункту 8 договір укладено на 10 років. Термін дії договору розпочинається з дати його державної реєстрації.

12.12.2016 державним реєстратором КП "Правовий центр Сербо-Слобідської сільської ради Ємільчинського району Житомирської області" здійснено державну реєстрацію договору оренди землі від 07.07.2016 про що зроблено запис за індексним номером 32973672 від 16.12.2016, що підтверджується витягом з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно (а.с.24-25).

Суд також при розгляді справи № №293/86/21 встановив, що договір оренди землі від 07.07.2016 підписаний між ОСОБА_2 та ТОВ" Благодійний Союз" є неукладеним, що і стало підставою для скасування рішення державного реєстратора КП "Правовий центр Сербо-Слобідської сільської ради Ємільчинського району Житомирської області" Ходоровської О.М. про державну реєстрацію прав та їх обтяжень індексний номер 32973672 від 16.12.2016 про реєстрацію права оренди земельної ділянки за ТОВ "Благодійний Союз" .

У подальшому рішенням державного реєстратора прав на нерухоме майно Високівської сільської ради Житомирського району Житомирської області Богуша Олександра Васильовича №60998539 від 19.10.2021 відмовлено позивачу у державній реєстрації іншого речового права, припинення права оренди земельної ділянки, кадастровий номер земельної ділянки :10:000:0051.

Оскільки право оренди відповідача на належну позивачу земельну ділянку зареєстроване в Державному реєстрі речових прав на нерухоме майно, захист порушеного права позивача та його реальне відновлення вимагає також припинення права оренди відповідача, з метою захисту своїх порушених прав позивач звернулась до суду з даним позовом.

Норми права, застосовані судом, оцінка доказів, аргументів, наведених учасниками справи, та висновки щодо порушення, не визнання або оспорення прав чи інтересів, за захистом яких мало місце звернення до суду.

Частиною 1 ст. 15 ЦК України визначено право кожної особи на захист свого цивільного права у разі його порушення, невизнання або оспорювання. Загальний перелік таких способів захисту цивільних прав та інтересів передбачений ст. 16 ЦК України.

Положеннями статті 16 ЦК України встановлено, що кожна особа має право звернутися до суду за захистом свого особистого немайнового або майнового права та інтересу. Способами захисту цивільних прав та інтересів можуть бути: 1) визнання права; 2) визнання правочину недійсним; 3) припинення дії, яка порушує право; 4) відновлення становища, яке існувало до порушення; 5) примусове виконання обов`язку в натурі; 6) зміна правовідношення; 7) припинення правовідношення; 8) відшкодування збитків та інші способи відшкодування майнової шкоди; 9) відшкодування моральної (немайнової) шкоди; 10) визнання незаконними рішення, дій чи бездіяльності органу державної влади, органу влади Автономної Республіки Крим або органу місцевого самоврядування, їхніх посадових і службових осіб. Суд може захистити цивільне право або інтерес іншим способом, що встановлений договором або законом чи судом у визначених законом випадках. Суд може відмовити у захисті цивільного права та інтересу особи в разі порушення нею положень частин другої-п`ятої статті 13 цього Кодексу.

Під захистом цивільних прав розуміють передбачений законодавством засіб, за допомогою якого може бути досягнуте припинення, запобігання, усунення порушення права, його відновлення і (або) компенсація витрат, викликаних порушенням права. Обраний спосіб захисту має безпосередньо втілювати мету, якої прагне досягти суб`єкт захисту, тобто мати наслідком повне припинення порушення його прав та охоронюваних законом інтересів.

Надаючи правову оцінку належності обраного зацікавленою особою способу захисту, необхідно зважати і на його ефективність з точки зору положень статті 13 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод (далі - Конвенція).

Так, у рішенні від 15.11.1996 у справі "Чахал проти Об`єднаного Королівства" Європейський суд з прав людини (далі - ЄСПЛ) наголосив, що зазначена норма гарантує на національному рівні ефективні правові засоби для здійснення прав і свобод, передбачених Конвенцією, незалежно від того, яким чином вони виражені у правовій системі тієї чи іншої країни. Суть цієї статті зводиться до вимоги надати людині такі міри правового захисту на національному рівні, що дали би змогу компетентному державному органові розглядати по суті скарги на порушення положень Конвенції та надавати відповідний судовий захист, хоча держави-учасниці Конвенції мають деяку свободу розсуду щодо того, яким чином вони забезпечують при цьому виконання своїх зобов`язань. Крім того, ЄСПЛ акцентував на тому, що за деяких обставин вимоги статті 13 Конвенції можуть забезпечуватися всією сукупністю засобів, передбачених національним правом.

Стаття 13 Конвенції вимагає, щоб норми національного правового засобу стосувалися сутності "небезпідставної заяви" за Конвенцією та надавали відповідне відшкодування. Зміст зобов`язань за статтею 13 також залежить від характеру скарги заявника за Конвенцією. Тим не менше, засіб захисту, що вимагається згідно із цією статтею, повинен бути ефективним як у законі, так і на практиці, зокрема його застосування не повинно бути ускладнено діями або недоглядом органів влади відповідної держави (пункт 75 рішення ЄСПЛ у справі "Афанасьєв проти України" від 05.04.2005).

Отже, з рештою ефективний засіб повинен забезпечити поновлення порушеного права, а у разі неможливості такого поновлення - гарантувати особі можливість отримання нею відповідного відшкодування.

Позовом у процесуальному сенсі є звернення до суду з вимогою про захист своїх прав та інтересів, який складається із двох елементів: предмета і підстави позову.

Предметом позову є певна матеріально-правова вимога позивача до відповідача, а підставою позову - факти, які обґрунтовують вимогу про захист права чи законного інтересу. При цьому особа, яка звертається до суду з позовом, самостійно визначає у позовній заяві, яке її право чи охоронюваний законом інтерес порушено особою, до якої пред`явлено позов, та зазначає, які саме дії необхідно вчинити суду для відновлення порушеного права. У свою чергу, суд має перевірити доводи, на яких ґрунтуються позовні вимоги, у тому числі щодо матеріально-правового інтересу у спірних відносинах, і у разі встановлення порушеного права з`ясувати, чи буде воно відновлено у заявлений спосіб.

Для визначення предмета позову як способу захисту права чи інтересу важливим є перелік способів захисту цивільного права та інтересу, наведений у статті 16 ЦК України.

Засіб юридичного захисту має бути ефективним як на практиці, так і за законом. У рішенні від 31.07.2003 у справі "Дорани проти Ірландії" ЄСПЛ зазначив, що поняття "ефективний засіб" передбачає не лише запобігання порушенню або припиненню порушення, а так само встановлення механізму відновлення, поновлення порушеного права.

Таким чином, обов`язковим є практичне застосування ефективного механізму захисту. Протилежний підхід суперечитиме принципу верховенства права.

Велика Палата Верховного Суду та Верховний Суд неодноразово звертали увагу, що застосування конкретного способу захисту цивільного права залежить як від змісту права чи інтересу, за захистом якого звернулася особа, так і від характеру його порушення, невизнання або оспорення. Такі право чи інтерес мають бути захищені судом у спосіб, який є ефективним, тобто таким, що відповідає змісту відповідного права чи інтересу, характеру його порушення, невизнання або оспорення та спричиненим цими діяннями наслідкам (Зазначені висновки сформульовані, зокрема, у постановах Великої Палати Верховного Суду від 05.06.2018 у справі №338/180/17, від 11.09.2018 у справі №905/1926/16, від 30.01.2019 у справі №569/17272/15-ц, від 11.09.209 у справі №487/10132/14-ц, від 16.06.2020 у справі №145/2047/16-ц, а також у постанові Верховного Суду від 07.12.2021 у справі №921/387/20).

Як уже вказувалось вище предметом даного спору є матеріально правова вимога позивача до відповідача про припинення речового права - права оренди земельної ділянки.

Статтею 125 ЗК України визначено, що право власності на земельну ділянку, а також право постійного користування та право оренди земельної ділянки виникають з моменту державної реєстрації цих прав.

За змістом ст. 182 ЦК України державна реєстрація права власності та інших речових прав на нерухомі речі, обмеження цих прав, їх виникнення, перехід і припинення підлягають державній реєстрації.

Відносини, пов`язані з державною реєстрацією прав на нерухоме майно та їх обтяжень, регулюються Законом України "Про державну реєстрацію речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень".

Відповідно до ч. 1 ст. 26 Закону України "Про державну реєстрацію речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень" за результатом розгляду документів, поданих для державної реєстрації прав, державний реєстратор на підставі прийнятого ним рішення про державну реєстрацію прав вносить відомості про речові права, обтяження речових прав до Державного реєстру прав.

Згідно ч. 3 ст. 26 Закону України «Про державну реєстрацію речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень» відомості про речові права, обтяження речових прав, внесені до Державного реєстру прав, не підлягають скасуванню та/або вилученню.

У разі скасування рішення державного реєстратора про державну реєстрацію прав на підставі судового рішення чи у випадку, передбаченому підпунктом "а" пункту 2 частини шостої статті 37 цього Закону, а також у разі визнання на підставі судового рішення недійсними чи скасування документів, на підставі яких проведено державну реєстрацію прав, скасування на підставі судового рішення державної реєстрації прав, державний реєстратор чи посадова особа Міністерства юстиції України (у випадку, передбаченому підпунктом "а" пункту 2 частини шостої статті 37 цього Закону) проводить державну реєстрацію набуття, зміни чи припинення речових прав відповідно до цього Закону.

Отже, у розумінні положень наведеної норми права у чинній редакції, на відміну від положень частини другої статті 26 Закону України «Про державну реєстрацію речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень» у попередній редакції, яка передбачала такі способи судового захисту порушених прав як скасування записів про проведену державну реєстрацію прав та скасування документів, на підставі яких проведено державну реєстрацію прав, належними способами судового захисту порушених прав та інтересів особи - саме скасування рішення державного реєстратора щодо державної реєстрації прав, визнання недійсними чи скасування документів, на підставі яких проведено державну реєстрацію прав, а також скасування державної реєстрації прав.

При цьому з метою ефективною захисту порушених прав законодавець застеріг, що ухвалення зазначених судових рішень обов`язково має супроводжуватися одночасним визнанням, зміною чи припиненням цим рішенням речових прав, обтяжень речових прав, зареєстрованих відповідно до законодавства (за наявності таких прав).

Таких правових висновків дійшов Верховний Суд у постанові від 20 серпня 2020 року у справі № 916/2464/19 та у постанові КГС ВС від 28.10.2020 року № 910/10963/19.

Ураховуючи наведені норми чинного законодавства, вимога позивача про припинення права оренди відповідача є належним способом захисту.

Враховуючи, що рішенням Черняхівського районного суду Житомирської області від 07.06.2021 у справі №293/86/21 за позовом ОСОБА_1 до ТОВ "Благодійний Союз" скасовано рішення державного реєстратора КП "Правовий центр Сербо-Слобідської сільської ради Ємільчинського району Житомирської області" Ходоровської О.М. про державну реєстрацію прав та їх обтяжень індексний номер 32973672 від 16.12.2016 про реєстрацію права оренди земельної ділянки за ТОВ "Благодійний Союз", номер запису про інше речове право:18083267 від 12.12.2016, суд дійшов висновку що право оренди Товариства з обмеженою відповідальністю Схід-Агротрейд" (до перейменування ТОВ "Благодійний Союз"), на земельну ділянку з кадастровим номером :10:000:0051, площею 1,5 га, номер запису про інше речове право - право оренди земельної ділянки в Державному реєстрі речових прав на нерухоме майно № 18083267 від 12.12.2016, внесеного на підставі рішення про державну реєстрацію прав та їх обтяжень індексний номер 32973672 від 16.12.2016 - підлягає припиненню у відповідності до норм ч.3 ст. 26 ЗУ "Про державну реєстрацію речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень".

Таким чином позовні вимоги є обґрунтованими, заявленими у відповідності до норм чинного законодавства, відтак позов підлягає задоволенню.

Відповідно до норм закріплених у ст. 81 ЦПК України, кожна сторона зобов`язана довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог і заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Доказування не може ґрунтуватися на припущеннях.

Суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів. Жодні докази не мають для суду заздалегідь встановленої сили. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності. Суд надає оцінку як зібраним у справі доказам в цілому, так і кожному доказу (групі однотипних доказів), який міститься у справі, мотивує відхилення або врахування кожного доказу (групи доказів) (частини перша-третя статті 89 ЦПК України).

Відповідно до п. 30. Рішення Європейського Суду з прав людини у справі «Hirvisaari v. Finland» від 27 вересня 2001 р., рішення судів повинні достатнім чином містити мотиви, на яких вони базуються для того, щоб засвідчити, що сторони були заслухані, та для того, щоб забезпечити нагляд громадськості за здійсненням правосуддя .

Згідно пункту 41 висновку № 11 (2008) Консультативної ради європейських суддів до уваги Комітету Міністрів Ради Європи щодо якості судових рішень обов`язок суддів наводити підстави для своїх рішень не означає необхідності відповідати на кожен аргумент захисту на підтримку кожної підстави захисту. Обсяг цього обов`язку може змінюватися залежно від характеру рішення.

За викладених фактичних обставин суд дійшов висновку про задоволення позову.

Розподіл судових витрат

У відповідності до вимог ст.141 ЦПК України, судовий збір покладається на відповідача.

Керуючись ст.ст. 5, 12, 13,79,81,91, 141, 258, 259, 263-265, 268, 272, 273, 354 ЦПК України, суд

УХВАЛИВ:

1. Позов задовольнити.

2. Припинити речове право - право оренди Товариства з обмеженою відповідальністю Схід-Агротрейд" ( до перейменування ТОВ "Благодійний Союз") на земельну ділянку з кадастровим номером :10:000:0051, площею 1,5га, номер запису про інше речове право - право оренди земельної ділянки в Державному реєстрі речових прав на нерухоме майно № 18083267 від 12.12.2016, внесеного на підставі рішення про державну реєстрацію прав та їх обтяжень індексний номер 32973672 від 16.12.2016.

3. Стягнути з Товариства з обмеженою відповідальністю "Схід-Агротрейд" (08148, Київська область, Бучанський район, село Софіївська Борщагівка, вул.Соборна, будинок 103/10, приміщення 316) на користь ОСОБА_1 ( ІНФОРМАЦІЯ_2 , АДРЕСА_1 , РНОКПП НОМЕР_2 ) судовий збір у розмірі 908,00 грн.

Рішення може бути оскаржене до Житомирського апеляційного суду шляхом подання апеляційної скарги протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частину судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складання повного судового рішення.

Учасник справи, якому повне рішення або ухвала суду не були вручені у день його (її) проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження рішення суду, якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Відомості про учасників справи:

Позивач: ОСОБА_1 ( ІНФОРМАЦІЯ_2 , АДРЕСА_1 , РНОКПП НОМЕР_2 )

Відповідач: Товариствоз обмеженою відповідальністю "Схід-Агротрейд" (08148, Київська область, Бучанський район, село Софіївська Борщагівка, вул.Соборна, будинок 103/10, приміщення 316)

Повний текст рішення рішення складений та підписаний: 14.07.2022

Суддя Людмила ЛОСЬ