Ухвала

27 червня 2022 року

м. Київ

справа № 753/11349/19

провадження № 61-5578ск22

Верховний Суд у складі судді Касаційного цивільного суду Мартєва С. Ю. розглянув касаційну скаргу Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку «Драгоманова 6/1» на постанову Київського апеляційного суду від 09 лютого 2022 року у справі за позовом Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку «Драгоманова 6/1» до ОСОБА_1 , за участю третіх осіб: Головного управління житлового забезпечення виконавчого органу Київської міської ради, ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , про визнання наказів про передачу у власність приміщень та свідоцтв про право власності недійсними,

ВСТАНОВИВ:

У червні 2022 року Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку «Драгоманова 6/1» (далі - ОСББ «Драгоманова 6/1») звернулося до Верховного Суду з касаційною скаргою.

Крім того, ОСББ «Драгоманова 6/1» звернулось із клопотанням про відстрочення сплати судового збору.

У постанові Великої Палати Верховного Суду від 14 січня 2021 року у справі № 0940/2276/18 викладений такий висновок щодо застосування норм права у подібних правовідносинах: «Частина перша статті 136 ЦПК України визначає право суду на звільнення, зменшення розміру, відстрочення чи розстрочення сплати судового збору виходячи із майнового стану сторони, водночас стаття 8 Закону України «Про судовий збір» конкретизує порядок, умови такого звільнення та коло осіб, які можуть бути звільнені від сплати судового збору.

Із системного аналізу змісту норм зазначеної статті убачається, що положення пунктів 1 та 2 частини першої статті 8 Закону України «Про судовий збір» не поширюються на юридичних осіб, незалежно від наявності майнового критерію (майнового стану учасника справи - юридичної особи), а положення пункту 3 частини першої статті 8 Закону України «Про судовий збір» можуть бути застосовані до юридичної особи за наявності майнового критерію, але тільки у справах, визначених цим пунктом, тобто предметом позову у яких є захист соціальних, трудових, сімейних, житлових прав, відшкодування шкоди здоров`ю.

Це означає, що юридична особа не позбавлена права звернутися із клопотанням про відстрочення або розстрочення сплати судового збору, і суд за результатами розгляду цього клопотання не обмежений у праві на власний розсуд відстрочити або розстрочити таку сплату. Крім того, із наведеного убачається, що прийняти рішення про відстрочення або розстрочення сплати судового збору суд може і з власної ініціативи у тому разі, коли юридична особа звертається із клопотанням про звільнення від сплати судового збору».

Разом з тим, предметом справи, що розглядається, не є захист соціальних, трудових, сімейних, житлових прав, відшкодування шкоди здоров`ю, тому підстав для відстрочення юридичній особі сплати судового збору немає.

Таким чином, скарга не може бути прийнята до розгляду касаційним судом, оскільки у порушення пункту 3 частини четвертої статті 392 ЦПК України до касаційної скарги не додано документ, що підтверджує сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, що підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Згідно зі статтею 4 Закону України «Про судовий збір» із змінами, внесеними Законом України від 03 жовтня 2017 року № 2147-VIII «Про внесення змін до Господарського процесуального кодексу України, Цивільного процесуального кодексу України, Кодексу адміністративного судочинства України та інших законодавчих актів» за подання касаційної скарги на рішення суду справляється судовий збір, який відповідно до підпункту 7 пункту 1 частини другої цієї статті становить 200 відсотків ставки, що підлягала сплаті при поданні позовної заяви в розмірі оспорюваної суми.

Відповідно до пункту 1 частини другої статті 4 Закону України «Про судовий збір»(в редакції, чинній на час подання позову) розмір судового збору за подання до суду позовної заявинемайнового характеру, яка подана юридичною особою або фізичною особою - підприємцем, становив 1 розмірі прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Частина третя статті 6 Закону України «Про судовий збір»(в редакції, чинній на час подання позову) передбачає, що у разі, коли в позовній заяві об`єднано дві і більше вимог немайнового характеру, судовий збір сплачується за кожну вимогу немайнового характеру.

Стаття 7 Закону України «Про Державний бюджет України на 2019 рік» розмір прожиткового мінімуму для працездатних осіб з 01 січня 2019 року визначає у розмірі 1 921,00 грн.

Таким чином, особі, яка подала касаційну скаргу, необхідно сплатити судовий збір у розмірі 19 210,00 грн (1921*5*200%).

Судовий збір за подання касаційної скарги до Касаційного цивільного суду у складі Верховного Суду має бути перераховано або внесено до УК у Печерському районі м. Києва, , банк отримувача: Казначейство України (ЕАП), рахунок отримувача (стандарт IBAN): UA0026007, ККДБ: 22030102 «Судовий збір (Верховний Суд, 055).

Порядок сплати судового збору визначено статтею 6 Закону України «Про судовий збір». На підтвердження сплати судового збору необхідно надати документ, що підтверджує його сплату.

Відповідно до вимог частини другої статті 393 ЦПК України у разі, якщо касаційна скарга оформлена з порушенням вимог, встановлених статтею 392 цього Кодексу, застосовуються положення статті 185 цього Кодексу, про що суддею постановляється відповідна ухвала.

Керуючись статтями 136, 185, 392, 393 ЦПК України,

УХВАЛИВ:

У задоволенні клопотання Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку «Драгоманова 6/1» про відстрочення сплати судового збору відмовити.

Касаційну скаргу Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку «Драгоманова 6/1» на постанову Київського апеляційного суду від 09 лютого 2022 року залишити без руху.

Надати Об`єднанню співвласників багатоквартирного будинку «Драгоманова 6/1» строк для усунення зазначеного вище недоліку касаційної скарги, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення цієї ухвали.

У разі невиконання у встановлений строк вимог цієї ухвали касаційна скарга вважатиметься неподаною та буде повернута особі, яка її подала.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя С. Ю. Мартєв