Провадження № 2/466/700/22
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

27 червня 2022 року Шевченківський районний суд м. Львова

у складі:

головуючого судді: Баєвої О.І.

секретаря судових засідань Шукост О.М.

за участю представника позивача ОСОБА_1

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Львові цивільну справу за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_3 за участю третьої особи Четвертої Львівської державної нотаріальної контори про визначення додаткового строку для прийняття спадщини, -

у с т а н о в и в :

позивач звернувся до суду із позовною заявою, в якій просить визначити йому додатковий строк для подання заяви про прийняття спадщини за законом після померлої ІНФОРМАЦІЯ_1 ОСОБА_4 .

В обґрунтування позовних вимог покликається на те, що ІНФОРМАЦІЯ_1 померла його матір ОСОБА_4 , яка постійно проживала за адресою: АДРЕСА_1 . Співвласниками вказаної квартири були: ОСОБА_4 , ОСОБА_3 , ОСОБА_2 та ОСОБА_5 .

У визначений законом строк він не міг скористатися своїм правом на прийняття спадщини у зв`язку із тим, що він на підставі довіреності, посвідченої приватним нотаріусом Львівського округу Матвіїв Л.І. уповноважив відповідача представляти його інтереси при вчинені правочину щодо продажу належної йому на праві спільної сумісної власності частини квартири АДРЕСА_2 . 22.08.2016 року він за домовленістю із відповідачем був знятий з реєстрації у квартири АДРЕСА_2 та виїхав за кордон, де постійно проживає разом із своєю сім`єю. На час вчинення вказаних дій мати ОСОБА_4 проживала у вказаній квартирі.

Позивач стверджує, що йому не було відомо про продаж відповідачем квартири, а також про смерть матері.

Приїхавши до Львова у серпні 2021 року від колишніх сусідів дізнався, що квартира продана, а мати начебто померла. Ознайомлюючись із матеріалами справи по вчиненню купівлі-продажу квартири АДРЕСА_2 у приватного нотаріуса, який посвідчував договір дізнався про смерть матері. Після чого звернувся до органу РАЦС, де отримав повторне свідоцтво про смерть матері.

Звернувся до Четвертої Львівської державної нотаріальної контори із заявою про прийняття спадщини після смерті матері, проте йому було відмовлено у зв`язку із пропуском шестимісячного строку. У зв`язку із чим змушений звернутися до суду.

У відзиві на позовну заяву відповідач ОСОБА_3 просив відмовити у задоволенні позовних вимог покликаючись на те, що він з 2005 року призначений настоятелем храму в с.Велика Олександрівка Бориспільського району Київської області. З того моменту постійно проживає у вказаному селі, про що позивачу було відомо. За життя матері ОСОБА_4 опікувався нею, вирішував всі фінансові проблеми з квартирою, сплачував борги та штрафи. Влітку 2015 року він забрав матір до себе, де вона проживала до ІНФОРМАЦІЯ_1 та померла у нього вдома. Про смерть матері проінформував рідних і близьких. Вважає, що позивачу було відомо про місце проживання матері, а згодом про те, що вона померла. Відповідач у своєму відзиві на позовну заяву покликається на п.2 листа Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ від 16.05.2013 року №24-753/0/4-13, відповідно до якого судом не можуть бути визнані поважними такі причини пропуску строку для подання заяви про прийняття спадщини, серед яких, необізнаність особи про наявність спадкового майна.

В розпорядження суду поступили відповідь на відзив, пояснення на відповідь на відзив, а також відповідь на пояснення відповідача на відповідь позивача на відзив.

У судовому засіданні представник позивача ОСОБА_1 просила позовні вимоги задовольнити, надавши пояснення аналогічні викладеним у позовній заяві. Вважає причини пропуску позивачем строку на подання заяви про прийняття спадщини поважними, оскільки його не було в Україні протягом тривалого часу, а також йому не було відомо про смерть матері та продаж квартири. З 2017 року позивач намагався зв`язатися із матір`ю, проте йому це не вдалося.

Відповідач у судове засідання не з`явився, хоча належним чином повідомлявся про дату, час та місце розгляду справи. Від нього поступила заява про розгляд справи без його участі, у задоволенні позовних вимог просив відмовити.

Від представника Четвертої Львівської державної нотаріальної контори Львівської області поступила заява про розгляд справи без їх участі, в якій просила ухвалити рішення на розсуд суду.

Заслухавши пояснення представника позивача, оглянувши матеріали справи, з`ясувавши дійсні обставини справи, права та обов`язки сторін, дослідивши зібрані по справі докази, суд приходить до висновку, що позовні вимоги не підлягають до задоволення з наступних підстав.

Судом встановлено, що ІНФОРМАЦІЯ_1 померла ОСОБА_4 , що стверджується Свідоцтвом про смерть серії НОМЕР_1 , виданим 25.10.2017 року Виконавчим комітетом Великоолександрівської сільської ради Бориспільського району Київської області.

Після смерті ОСОБА_4 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_1 відкрилася спадщина, яка складається з 1/4 частини квартири АДРЕСА_2 , що стверджується наданою в розпорядження суду копією спадкової справи №659/2017 до майна померлої ІНФОРМАЦІЯ_1 ОСОБА_4 .

Відповідно до Свідоцтва про право власності на квартиру № НОМЕР_2 , виданого Виконкомом Львівської міської ради народних депутатів 07.04.1997 року, зареєстрованого у Львівському міжміському бюро технічної інвентаризації в реєстрову книгу за №22664 квартира за адресою: АДРЕСА_1 належить на праві спільної власності ОСОБА_3 та членам його сім`ї ОСОБА_2 , ОСОБА_4 , ОСОБА_5 .

Відповідно до ст.1269 ЦК України спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу або в сільських населених пунктах - уповноваженій на це посадовій особі відповідного органу місцевого самоврядування заяву про прийняття спадщини. Заява про прийняття спадщини подається спадкоємцем особисто.

Статтею 1258 ЦК України передбачено, що спадкоємці за законом одержують право на спадкування почергово.

Згідно з ст.1261 ЦК України у першу чергу право на спадкування за законом мають діти спадкодавця, у тому числі зачаті за життя спадкодавця та народжені після його смерті, той з подружжя, який його пережив, та батьки.

15.12.2017 року до Четвертої Львівської нотаріальної контори звернувся ОСОБА_3 із заявою про прийняття спадщини за законом.

Частиною 1 ст.1268 ЦК України встановлено, що спадкоємець за заповітом чи за законом має право прийняти спадщину або не прийняти її.

Враховуючи те, що протягом строку для подання заяви про прийняття спадщини інші спадкоємці до нотаріальної контори не звернулися, 01.06.2018 року державним нотаріусом Четвертої Львівської державної нотаріальної контори Мельник Г.Я. видано Свідоцтво про право на спадщину за законом після смерті ОСОБА_4 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_1 на ім`ї її сина ОСОБА_3 .

Покликання позивача ОСОБА_2 , викладені у відповіді на відзив на позовну заяву про те, що відповідач ОСОБА_3 при поданні заяви про відкриття спадщини скрив факт, про те, що є ще один рівноправний спадкоємець не знайшли свого підтвердження, оскільки із заяви ОСОБА_3 поданої до Четвертої Львівської державної нотаріальної контори про прийняття спадщини за законом вбачається, що ОСОБА_3 у своїй заяві зазначив, що крім нього спадкоємцем за законом є син померлої ОСОБА_2 , який проживає в Італії.

З матеріалів спадкової справи вбачається, що ОСОБА_2 звернувся до Четвертої Львівської державної нотаріальної контори із заявою про прийняття спадщини після смерті своєї матері ОСОБА_4 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_1 лише 31.08.2021 року.

У листі від 31.08.2021 року за вих.№1465/0214 завідувач Четвертої Львівської державної нотаріальної контори Ярошенко Ж.С. повідомив ОСОБА_2 про те, що у зв`язку із пропуском ним строку на прийняття спадщини, для його поновлення потрібно звернутися до суду із позовом про поновлення строку для прийняття спадщини та призначення додаткового строку.

Позивач в обґрунтування позовних вимог покликається на те, що йому стало відомо про смерть матері лише у серпні 2021 року, оскільки він проживає разом із сім`єю за кордоном України, також до цього часу йому не було відомо про продаж квартири, що знаходиться за адресою: АДРЕСА_1 .

Судом встановлено, що 18.08.2016 року ОСОБА_2 уповноважив ОСОБА_3 представляти його інтереси при вчиненні правочину щодо продажу належної йому на праві приватної спільної сумісної власності частини квартири АДРЕСА_2 за ціною та на умовах на його розсуд, що стверджується Довіреністю, посвідченою приватним нотаріусом Львівського міського нотаріального округу Матвіїв Л.І., зареєстрованою в реєстрі за №804. Вказана довіреність видана терміном на три роки та дійсна до 18.08.2019 року.

Зі змісту Довіреності вбачається, що така видана ОСОБА_2 відповідно до його вільного волевиявлення, що відповідає його внутрішній волі, без будь-якого застосування фізичного чи психічного тиску і не носить характеру фіктивного або удаваного правочину.

В межах дій Довіреності 02.11.2018 між ОСОБА_3 , ОСОБА_5 , від імені якої діє ОСОБА_3 , ОСОБА_2 , від імені якого діє ОСОБА_3 з однієї сторони та ОСОБА_6 з другої сторони укладено Договір купівлі-продажу квартири АДРЕСА_2 .

Покликання позивача ОСОБА_2 про те, що він пропустив строк для прийняття спадщин у зв`язку із тим, що йому не було відомо про смерть матері суд визнає не поважною прчиною пропуску строку у зв`язку із наступним.

Стаття 1270 ЦК України встановлює шестимісячний стирок для прийняття спадщини, який починається з часу відкриття спадщини.

Частини 1, 2 ст.1220, ст.1221 ЦК України визначають, що спадщина відкривається внаслідок смерті особи або оголошення її померлою. Часом відкриття спадщини є день смерті особи або день, з якого вона оголошується померлою (частина третя статті 46 цього Кодексу). Місцем відкриття спадщини є останнє місце проживання спадкодавця.

У відповідності до вимог ч. 3 ст. 1272 ЦК України за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини.

За змістом цієї статті поважними причинами пропуску строку для прийняття спадщини є причини, які пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій.

Правила частини третьої статті 1272 ЦК України про надання додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини можуть бути застосовані, якщо: 1) у спадкоємця були перешкоди для подання такої зави; 2) ці обставини визнані судом поважними.

З урахуванням наведеного, якщо спадкоємець пропустив шестимісячний строк для подання заяви про прийняття спадщини з поважних причин, закон гарантує йому право на звернення до суду з позовом про визначення додаткового строку на подання такої заяви.

Пленум Верховного Суду України у пункті 24 постанови від 30 травня 2008 року N 7 "Про судову практику у справах про спадкування" судам роз`яснив, що, вирішуючи питання визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій.

Дослідивши матеріали цивільної справи, суд приходить до висновку, що позивачем ОСОБА_2 не доведено поважність причин пропуску строку для подання заяви про прийняття спадщини, оскільки наведені обставини, а саме необізнаність про смерть спадкодавця, своєї матері ОСОБА_4 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_1 , не є об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для вчинення цих дій. Такий же висновок зроблено у Постанові Верховного Суду від 25.04.2019 року у справі № 761/794/15-ц.

Відповідно до пункту 2 абзацу 21 листа Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ від 16.05.2013 року №24-753/0/4-13 судом не можуть бути визнані поважними такі причини пропуску строку для подання заяви про прийняття спадщини як юридична необізнаність позивача щодо строку та порядку прийняття спадщини, необізнаність особи про наявність спадкового майна, похилий вік, непрацездатність, незнання про існування заповіту, встановлення судом факту, що має юридичне значення для прийняття спадщини (наприклад, встановлення факту проживання однією сім`єю), невизначеність між спадкоємцями хто буде приймати спадщину, відсутність коштів для проїзду до місця відкриття спадщини, несприятливі погодні умови.

Також суд не визнає поважність пропуску строку звернення із заявою про прийняття спадщини у зв`язку із відсутністю у ОСОБА_2 свідоцтва про смерть спадкодавця, оскільки відсутність зазначеного свідоцтва не є перешкодою для звернення з відповідною заявою до нотаріуса, на якого і покладено обов`язок з`ясування відомостей стосовно факту смерті спадкодавця. Окрім того, проживання спадкоємця в іншому населеному пункту не може розцінюватися як об`єктивна обставина, яка утруднювала здійснення ним цих дій. Такий же висновок викладений у Постанові Верховного Суду від 24.09.2020 у справі № 310/2327/18.

Окрім того, позивач ОСОБА_2 в обґрунтування позовних вимог також покликався на проживання ним за кордоном. Проте, на думку суду проживання за кордоном не свідчить про наявність об`єктивних, непереборних перешкод для звернення із заявою через досить тривалий проміжок часу, а саме більше ніж у 4 роки, про прийняття спадщини. Такий висновок міститься у Постанова Верховного Суду від 15.02.2021 у справі № 569/12599/18.

У Постанові Верховного Суду від 11.02.2019 у справі № 460/2967/15-ц зазначено, що пунктом 3.11.3 Положення про порядок вчинення нотаріальних дій в дипломатичних представництвах та консульських установах України, затвердженого наказом Міністерства юстиції України, Міністерства закордонних справ України від 27.12.2004 № 142/5/310, передбачено, що спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно зі спадкодавцем, має подати консулу заяву про прийняття спадщини. А у даному випадку позивач не був позбавлений можливості звернутися із відповідною заявою про прийняття спадщини

Враховуючи вищевикладене, беручи до уваги те, що позивачем не доведено наявність об`єктивних, непереборних, істотних труднощів для звернення із заявою про прийняття спадщини в межах шестимісячного строку, зазначені позивачем ОСОБА_2 обставини суд визнає неповажними, такими, що не містили перешкод із зверненням із заявою про прийняття спадщини, суд приходить до висновку, що у задоволенні позовних вимог ОСОБА_2 про визначення йому додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини за законом після померлої ІНФОРМАЦІЯ_1 ОСОБА_4 , слід відмовити.

У відповідності до ст.141 ЦПК України судовий збір покладається на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог. Інші судові витрати, пов`язані з розглядом справи, покладаються у разі відмови в позові - на позивача;

Керуючись ст.ст. 12, 13, 76, 89, 141, 265, 273, 274 ЦПК України, суд

у х в а л и в:

у задоволенні позовних вимог ОСОБА_2 до ОСОБА_3 за участю третьої особи Четвертої Львівської державної нотаріальної контори про визначення додаткового строку для прийняття спадщини - відмовити.

Рішення суду може бути оскаржене в апеляційному порядку протягом тридцяти днів з дня складення повного тексту рішення до Львівського апеляційного суду.

Повний текст рішення складено 01.07.2022 року.

Позивач: ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , паспорт НОМЕР_3 , виданий Шевченківським РВ ЛМУ УМВС України у Львівській області 21.12.1995 року, РНОКПП НОМЕР_4 , зареєстрований за адресою: АДРЕСА_3 .

Відповідач: ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , паспорт НОМЕР_5 , виданий Шевченківським РВ ЛМУ УМВС України у Львівській області 21.12.1995 року, зареєстрований за адресою: АДРЕСА_4 .

Третя особа: Четверта Львівська державна нотаріальна контора, місцезнаходження: 79005, м.Львів, вул.Зелена, 2.

Суддя О. І. Баєва