Справа № 522/7002/17
Провадження № 2/522/2166/22
УХВАЛА

18 липня 2022 року Приморський районний суд м. Одеси у складі:

головуючого судді Чернявської Л.М.,

за участі секретаря судового засідання Тофан Л.Р.

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі засідань суду в місті Одесі матеріали цивільної справи за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 за участю третьої особи державного нотаріуса Шостого одеського державного нотаріального округу Дацкової Флори Андріївни про визнання заповіту як розпорядження майном на випадок смерті недійсним,

ВСТАНОВИВ:

В провадженні суду знаходиться матеріали цивільної справи за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 за участю третьої особи державного нотаріуса Шостого одеського державного нотаріального округу Дацкової Флори Андріївни про визнання заповіту як розпорядження майном на випадок смерті недійсним.

Ухвалою суду від 27 квітня 2017 року відкрито провадження по справі.

Ухвалою суду від 04 листопада 2019 року клопотання ОСОБА_1 про призначення посмертної судово-психіатричної експертизи задоволено. Призначено у справі за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_3 , ОСОБА_2 , за участю третьої особи державного нотаріуса Шостого одеського державного нотаріального округу Дацкової Флори Андріївни про визнання заповіту як розпорядження майном на випадок смерті недійсним судову посмертну судово-психіатричну експертизу. У розпорядження експертів направлено матеріали справи № 522/7002/17 та направлено на адресу експертної установи наступні оригінали медичних документів ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 ( АДРЕСА_1 ), які надійшли до суду 04 листопада 2019 року (№ 114311): Медична картка амбулаторного хворого на ім`я ОСОБА_5 КУ центр первинної медико-санітарної допомоги №4;Медична картка амбулаторного хворого на ім`я ОСОБА_5 КУ міська поліклініка №20 дата заповнення 04.11.14;Медична картка амбулаторного хворого на ім`я ОСОБА_5 КУ міська поліклініка №20 дата заповнення 06.09.16;Електрокардіограма на ім`я ОСОБА_5 від 29.09.16 р.; Алгоритм на вперше виявлене онкологічне захворювання на ім`я ОСОБА_5 ;Протокол про виявлення у хворого занедбаної форми злоякісного новоутворення на імя ОСОБА_5 ;Ультразвукове дослідження органів брюшної полості від 29.04.16 року на імя ОСОБА_5 ;Ультразвукове дослідження від 29.04.16 року на ім`я ОСОБА_5 ;Ультразвукове дослідження органів брюшної полості від 07.10.2016 року на ім`я ОСОБА_5 ;Комп`ютерна томографія від 20.05.2016 року на ім`я ОСОБА_5 ;Фіброезофагогастродуоденоскопія від 03.06.2016 року на ім`я ОСОБА_5 .

Ухвалою суду від 05 листопада 2020 року поновлено провадження по справі.

Ухвалою суду від 16 грудня 2020 року заяву адвоката Кучмія В.В., який діє від імені та інтересах ОСОБА_3 та ОСОБА_2 про зупинення провадження у справі задоволено. Зупинено провадження у справі до залучення до участі у справі правонаступника померлого ІНФОРМАЦІЯ_2 ОСОБА_3 .

Ухвалою суду від 23 лютого 2021 року поновлено провадження по справі, залучено до участі у справі в якості правонаступника відповідача ОСОБА_3 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_2 - ОСОБА_2 .

Продовжено слухати справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 за участю третьої особи державного нотаріуса Шостого одеського державного нотаріального округу Дацкової Флори Андріївни про визнання заповіту як розпорядження майном на випадок смерті недійсним.

Витребувано від Державного нотаріуса Одеського міського нотаріального округу Ворсуляк А.М. завірену копію спадкової справи № 67с/2021, заведеної після смерті відповідача ОСОБА_3

10 червня 2021 року, 20 липня 2021 року, 13 січня 2022 року та 18 лютого 2022 року судом на адресу КУ «Одеське обласне бюро судово-медичної експертизи» направлено листи, щодо повернення оригіналів медичних документів ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 ( АДРЕСА_1 ), які надійшли до суду 04 листопада 2019 року (№ 114311).

Ухвалою суду від 18 лютого 2022 року у задоволенні заяви ОСОБА_1 про відвід судді по цивільній справі відмовлено.

В судове засідання 18 лютого 2022 року з`явився представник Відповідача. Позивач та його представник в судове засідання не з`явились, сповіщались належним чином, що підтверджується відповідно розпискою про ознайомлення з наступною датою судового засідання, яка знаходиться на аркуші справи 183 в томі 2.Розгляд справи відкладено на 22 березня 2022 року.

В судове засідання 22 березня 2022 року сторони не з`явились, сповіщались належним чином. Позивачу, за адресою вказаною в позовній заяві, направлено судова повістка, до суду повернулось рекомендоване повідомлення про вручення поштового відправлення з відміткою «за закінченням терміну зберігання». Разом з цим, відповідно до примітки в довідці про причини повернення/досилання вбачається, що категорично забороняється використання причин «за закінченням терміну зберігання» для рекомендованих листів з позначкою «Судова влада». У зв`язку з чим, суд вважає, що позивач був належним чином сповіщений про дату судового засідання. Розгляд справи відкладено на 06 червня 2022 року.

В судове засідання 06 червня 2022 року сторони не з`явились, сповіщались належним чином. Від представника позивача адвоката Субботіної Л.В. до суду надійшло клопотання про відкладення розгляду справи, з підстав того, що позивачка знаходиться за межами України у статусі біженця, у зв`язку з запровадженням на території України воєнного стану.

Судом не визнано поважною причину для відкладення розгляду справи, оскільки Позивач/представник позивача маючи можливість подати до суду клопотання про проведення судового засідання в режимі відеоконференції поза межами приміщення суду, з таким клопотанням не звертався, а тільки подав заяву про відкладення розгляду справи, чим і порушує права учасників справи.

Як вбачається з постанови Одеського апеляційного суду від 15.06.2022 року по справі № 522/25292/15-ц «25.11.2021 року в судове засідання позивач та його представник не з`явились, від представника позивача надійшла заява про відкладення розгляду справи у зв`язку з його зайнятістю у іншому судовому засіданні.

Залишаючи позовну заяву без розгляду, суд першої інстанції, виходив з того, що належним чином повідомлений про час, дату і місце розгляду справи представник позивача повторно не з`явився в судове засідання, причини неявки, зазначені ним у заяві про відкладення розгляду справи не є поважними.

Апеляційний суд погоджуються з вказаним висновком суду першої інстанції, враховуючи наступне…..

…. Обізнаність представника позивача про дату, час та місце розгляду даної справи, зокрема, про судове засідання, призначене на 25.11.2021 року, підтверджується його заявою про відкладення розгляду справи, направленою на адресу суду першої інстанції.

Отже, представнику позивача було відомо про два останні судові засідання, однак до суду він не з`явився заяви про розгляд справи у його відсутності не подавав…».

У зв`язку з чим, суд дійшов висновку, що позивач/представник позивача були належним чином сповіщені про дату судового засідання.

Розгляд справи відкладено на 18 липня 2022 року, про що повідомлено представника позивача особисто, що підтверджується відповідною розпискою про сповіщення наступної дати судового засідання.

09 червня 2022 року від КУ «Одеське обласне бюро судово-медичної експертизи» до суду надійшли оригінали медичних документів ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 ( АДРЕСА_1 ).

В судове засідання 18 липня 2022 року сторони не з`явились, сповіщались належним чином. Від представника позивача адвоката Субботіної Л.В. до суду надійшло клопотання про відкладення розгляду справи з підстав того, що позивачка знаходиться за межами України у статусі біженця, у зв`язку з запровадженням на території України воєнного стану. Зазначила, про неможливість слухання справи за відсутності позивача та її представника.

Судом не визнано поважною причиною для відкладення розгляду справи, яке суд не приймає до уваги, оскільки Позивач/представник позивача маючи можливість подати до суду клопотання про проведення судового засідання в режимі відеоконференції поза межами приміщення суду, з таким клопотанням не звертався, а тільки подав ідентичну заяву про відкладення розгляду справи, чим і порушує права учасників справи.

Дослідивши матеріали справи, суд дійшов наступних висновків.

Так, в судове засідання 18 липня 2022 року позивач/представник позивача не з`явились, що є черговою неявкою сторони позивача в судові засідання 06 червня 2022 року та 18 липня 2022 року про час, дату і місце яких позивач/представник позивача були повідомлені належним чином, про що свідчать матеріали справи та відповідні заяви про відкладення розгляду справи.

Суд вважає, що були створені всі умови для реалізації права особи на доступ до правосуддя, та приймаючи до уваги, що позивач/представник позивача будучи повідомленими про дату та час розгляду справи в суді, не з`явився, суд оцінює таку поведінку позивача як небажання особисто прийняти участь в розгляді справи в суді.

Вказане узгоджується з рішенням Європейського суду з прав людини від 08.11.2005 року у справі «Смірнов проти України», відповідно до якого в силу вимог ч.1 ст.6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, обов`язок швидкого здійснення правосуддя покладається, в першу чергу, на відповідні державні судові органи. Розумність тривалості судового провадження оцінюється в залежності від обставин справи та з огляду на складність справи, поведінки сторін, предмету спору. Нездатність суду ефективно протидіяти недобросовісно створюваним учасниками справи перепонам для руху справи, є порушенням ч.1 ст.6 даної Конвенції.

В своїх рішеннях Європейський суд також наголошує, що сторона, яка задіяна в ході судового розгляду, зобов`язана з розумним інтервалом сама цікавитись провадженням у її справі, добросовісно користуватися належними їй процесуальними правами та неухильно виконувати процесуальні обов`язки.

Більш того, в умовах воєнного стану, з огляду на неприпустимість зупинення роботи судів та здійснення правосуддя та на розумність строків розгляду справ, суд не має чекати, що особа яка звернулась до суду з позовом виявить бажання з`явитись до суду.

Відповідно до п.3 ч.1 ст.257 ЦПК України, суд постановляє ухвалу про залишення позову без розгляду, якщо належним чином повідомлений позивач повторно не з`явився в судове засідання або не повідомив про причини неявки, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності і його нез`явлення не перешкоджає розгляду справи.

Суд встановив, що матеріали справи містять докази належного сповіщення сторони позивача про розгляд справи у судових засіданнях, що були призначені на 18 лютого 2022 року, 22 березня 2022 року, 06 червня 2022 року та 18 липня 2022 року.

Згідно зі статтею 43, 44 ЦПК України учасники судового процесу та їхні представники повинні добросовісно користуватися процесуальними правами; зловживання процесуальними правами не допускається.

На осіб, які беруть участь у справі, покладається загальний обов`язок добросовісно здійснювати свої процесуальні права і виконувати процесуальні обов`язки. Під добросовісністю необхідно розуміти користування правами за призначенням, здійснення обов`язків у межах визначених законом, недопустимість посягання на права інших учасників цивільного процесу, заборона зловживання процесуальними правами.

Системний аналіз зазначених норм процесуального права дає підстави для висновку, що законодавець диференціює необхідність урахування судом поважності/неповажності причин неявки позивача до суду залежно від того, якою є неявка: першою чи повторною. Така диференціація обумовлена як необхідністю забезпечити дотримання прав позивача на участь у судовому засіданні у разі першої неявки за належного його повідомлення про час та місце судового засідання та поважності причин неявки, так і необхідністю введення певних обмежень з метою дотримання процесуальних строків розгляду справи, прав та інтересів іншої сторони відповідача, який притягнутий до участі у справі позивачем, а тому саме останній має продемонструвати свій інтерес у як найскорішому розгляді справи, а отже зобов`язаний у розумні інтервали цікавитися провадженням у справі. Саме тому, повторна неявка позивача в судове засідання, незалежно від поважності її причин, дає суду підстави залишити позовну заяву без розгляду, крім випадку, якщо від позивача надійшла заява про розгляд справи за його відсутності, і його неявка не перешкоджає вирішенню спору по суті.

Таким чином, зазначена норма дисциплінує позивача, як ініціатора судового розгляду, стимулює його належно користуватися своїми правами щоб не допустити затягування розгляду справи.

Подібні висновки викладені у постанові Верховного Суду від 11 березня 2021 року у справі № 558/9/18 (провадження № 61-13892св20).

Заяв, які суд міг би розцінювати як заяви про розгляд справи за відсутності позивача чи заяв про відкладення розгляду справи з огляду на поважність причин не можливості прибуття в судове засідання, позивачем не подавалось.

Отже, причин для відкладення розгляду справи, які можуть бути визнані поважними та підстав для неприбуття сторони позивача в судові засідання не було.

З огляду на складність змісту правовідносин між сторонами, справа не може бути розглянута без участі позивача. Справа вже тривалий час знаходиться в провадженні суду при цьому позивач не вчиняє будь-яких дій для прискорення розгляду справи.

Відповідно до п.11 ч.3 ст. 2 ЦПК України, основною засадою (принципом) цивільного судочинства є неприпустимість зловживання процесуальними правами.

Суд розцінює безпідставні неявки сторони позивача, що сповіщений належним чином про час, дату і місце судового засідання як зловживання позивачем/представником позивача своїми процесуальними правами, що є недопустимим.

Крім того, відповідно до ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку належним і безстороннім судом, встановленим законом, який вирішить спір щодо його прав і обов`язків цивільного характеру або встановить обґрунтованість будь-якого висунутого проти нього кримінального обвинувачення. Ратифікуючи зазначену Конвенцію, Україна взяла на себе зобов`язання гарантувати кожній особі права та свободи, закріплені в конвенції, включаючи право на справедливий судовий розгляд протягом розумного строку.

У рішенні у справі «Калашников проти Росії» Європейський суд зазначив, що розумність тривалості провадження визначається залежно від конкретних обставин справи, враховуючи критерії, визначені у прецедентній практиці Суду, зокрема складність справи, поведінка заявника та поведінка компетентних органів влади.

З аналізу зазначених норм Конвенції та практики Європейського суду вбачається, що питання про порушення ст. 17 Конвенції, яка закріплює один із основоположних принципів Конвенції принцип неприпустимості зловживання правами, може поставити лише у сукупності з іншою статтею Конвенції, положення якої у конкретному випадку дають підстави для висновку про зловживання особою наданим їй правом.

Відповідно до ст. 44 ЦПК України учасники судового процесу та їхні представники повинні добросовісно користуватися процесуальними правами; зловживання процесуальними правами не допускається.

Залежно від конкретних обставин, суд може визнати зловживанням процесуальними правами дії, що суперечать завданню цивільного судочинства, зокрема вчинення дій, що спрямовані на безпідставне затягування чи перешкоджання розгляду справи.

Статтею 4 ЦПК України передбачено, що кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів.

Позов ОСОБА_1 до ОСОБА_2 за участю третьої особи державного нотаріуса Шостого одеського державного нотаріального округу Дацкової Флори Андріївни про визнання заповіту як розпорядження майном на випадок смерті недійсним перебуває в провадженні Приморського районного суду м. Одеси з квітня 2017 року.

Відповідно до ч.3 ст.131 ЦПК України учасники судового процесу зобов`язані повідомляти суд про причини неявки у судове засідання.

У рішенні Європейського Суду від 03 квітня 2008 року у справі «Пономарьова проти України» зазначено, що сторони мають вживати заходи, щоб дізнатися про стан відомого їм судового провадження.

Згідно ст. 17 ЗУ «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини» від 23 лютого 2006 року, суди застосовують рішення Європейського суду з прав людини як джерело права.

Внаслідок чого, суд вважає, що позивач допустив безпідставні неявки в судові засідання, а саме 06 червня 2022 року та 18 липня 2022 року зважаючи також на те, що позивач є безпосередньою особою, яка має бути заінтересована в належному розгляді справи, так як позивач звертаючись до суду мав намір захистити свої права.

Отже, аналіз викладених вище обставин, дає підстави стверджувати про неналежне здійснення позивачем своїх процесуальних прав і виконання процесуальних обов`язків, що виразились систематичному не з`являнні в судові засідання, з метою зловживання своїми правами та безпідставного затягування судового розгляду справи.

Крім того, слід зауважити, що сторона позивача, будучи обізнаною про можливість розгляду справи без участі позивача та/або представника, відповідну заяву про розгляд справи за їх відсутності не подає, чим, на розсуд суду, умисно затягує розгляд справи та позбавляє суд можливості вирішити питання про призначення повторної експертизи та розглянути справу в розумні строки та постановити рішення по суті заявлених вимог.

За таких обставин, суд вважає можливим застосувати наслідки, які передбачені ст. 257 ЦПК України та залишити без розгляду позов ОСОБА_1 до ОСОБА_2 за участю третьої особи державного нотаріуса Шостого одеського державного нотаріального округу Дацкової Флори Андріївни про визнання заповіту як розпорядження майном на випадок смерті недійсним.

Керуючись ст. п.3 ч.1 ст. 257 ЦПК України, суд

УХВАЛИВ:

Позов ОСОБА_1 до ОСОБА_2 за участю третьої особи державного нотаріуса Шостого одеського державного нотаріального округу Дацкової Флори Андріївни про визнання заповіту як розпорядження майном на випадок смерті недійсним залишити без розгляду.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею.

Апеляційна скарга на ухвалу суду подається до Одеського апеляційного суду протягом п`ятнадцяти днів з дня складення ухвали.

Суддя Л.М. Чернявська