Справа № 203/4183/19
Провадження № 2/0203/36/2022
УХВАЛА

21 грудня 2022 року Кіровський районний суд м. Дніпропетровська в залі суду в м. Дніпрі у складі:

головуючого судді - Ханієвої Ф.М.,

за участю секретаря судового засідання - Ноторової Є.О.,

за участі:

представника позивача - ОСОБА_1 ,

відповідача - ОСОБА_2 ,

розглянувши у відкритому підготовчому засіданні в порядку загального позовного провадження питання про прийняття та об`єднання в одне провадження з первісним позовом зустрічного позову ОСОБА_2 в своїх інтересах та в інтересах неповнолітньої дитини-інваліда з народження ОСОБА_3 , клопотання ОСОБА_2 про поновлення строку на подання зустрічного позову та клопотання ОСОБА_2 про звільнення від сплати судового збору, клопотання представника ОСОБА_4 про стягнення штрафу за зловживання процесуальними правами в цивільній справі за позовом ОСОБА_4 , який діє в своїх інтересах та в інтересах малолітньої доньки ОСОБА_5 до ОСОБА_2 , треті особи: ОСОБА_6 , Центральна адміністрація Дніпровської міської ради, про усунення перешкод у користуванні житлом, вселення, поновлення строку збереження права користування житлом, а також за позовом ОСОБА_6 до ОСОБА_2 , третя особа: ОСОБА_4 , про усунення перешкод у користуванні житлом, вселення, поновлення строку збереження права користування житлом,

ВСТАНОВИВ:

21.11.2019 року до Кіровського районного суду м. Дніпропетровська звернувся ОСОБА_4 , який діє в своїх інтересах та в інтересах малолітньої доньки ОСОБА_5 , з позовом до ОСОБА_2 , треті особи: ОСОБА_6 , Управління-служба у справах дітей Центральної районної у м. Дніпрі ради про усунення перешкод у користуванні житлом, вселення та поновлення строку збереження права користування квартирою, в якому позивач просить суд:

- усунути перешкоди з боку ОСОБА_2 в здійсненні ОСОБА_4 (РНОКПП НОМЕР_1 ) права користування квартирою, яка знаходиться за адресою: АДРЕСА_1 , шляхом вселення ОСОБА_4 (РНОКПП НОМЕР_1 ) та його малолітньої дочки ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , в квартиру за адресою: АДРЕСА_1 ;

- поновити строк збереження права користування квартирою за адресою: АДРЕСА_1 , через відсутність з поважних причин;

- стягнути з відповідача на користь позивача судові витрати.

Відповідно до протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 21.11.2019 року, цивільну справу № 203/4183/19 було розподілено головуючому судді Католікяну М.О.

Ухвалою суду від 18.12.2019 року (суддя - Католікян М.О.) було відкрито провадження у справі та призначено справу до розгляду за правилами спрощеного позовного провадження з повідомленням (викликом) учасників справи.

19.12.2019 року до Кіровського районного суду м. Дніпропетровська звернувся ОСОБА_6 з позовом до ОСОБА_2 , третя особа - ОСОБА_4 , про усунення перешкод в користуванні житлом, вселення та поновлення строку збереження права користування квартирою, в якому позивач просить суд:

- усунути перешкоди з боку ОСОБА_2 в здійсненні ОСОБА_6 права користування квартирою, яка знаходиться за адресою: АДРЕСА_1 , шляхом вселення ОСОБА_6 (РНОКПП НОМЕР_2 ) в квартиру за адресою: АДРЕСА_1 ;

- поновити строк збереження права користування квартирою за адресою: АДРЕСА_1 , через відсутність з поважних причин;

- стягнути з відповідача на користь позивача судові витрати.

Відповідно до протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 19.12.2019 року, цивільну справу № 203/4544/19, було розподілено головуючому судді Католікяну М.О.

Ухвалою суду від 20.01.2020 року (суддя - Католікян М.О.) було відкрито провадження у справі за правилами загального позовного провадження та призначено підготовче судове засідання.

Ухвалою суду від 11.02.2020 року (суддя - Католікян М.О.) було об`єднано цивільну справу № 203/4183/19 за позовом ОСОБА_4 в своїх інтересах та в інтересах малолітньої ОСОБА_5 до ОСОБА_2 , треті особи - ОСОБА_6 , Управління-служба у справах дітей Центральної районної в місті Дніпрі ради, про усунення перешкод у користуванні житлом, вселення, поновлення строку збереження права користування житлом, з цивільною справою № 203/4544/19 за позовом ОСОБА_6 до ОСОБА_2 , третя особа - ОСОБА_4 , про усунення перешкод у користуванні житлом, вселення, поновлення строку збереження права користування житлом; об`єднаній справі присвоєно єдиний унікальний номер № 203/4183/19; ухвалено розглядати цивільну справу за позовом ОСОБА_4 в своїх інтересах та в інтересах малолітньої ОСОБА_5 до ОСОБА_2 , треті особи - ОСОБА_6 , Управління-служба у справах дітей Центральної районної в місті Дніпрі ради, про усунення перешкод у користуванні житлом, вселення, поновлення строку збереження права користування житлом, та за позовом ОСОБА_6 до ОСОБА_2 , третя особа - ОСОБА_4 , про усунення перешкод у користуванні житлом, вселення, поновлення строку збереження права користування житлом, за правилами загального позовного провадження.

Ухвалою суду від 02.03.2020 року (суддя - Католікян М.О.) було закрито підготовче провадження в цивільній справі та призначено справу до судового розгляду по суті.

Ухвалою суду від 16.06.2020 року (суддя - Католікян М.О.) провадження у справі було зупинене до набрання законної сили рішенням в цивільній справі № 203/1665/19 за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_4 у його інтересах та в інтересах малолітньої ОСОБА_5 , ОСОБА_6 , третя особа - орган опіки та піклування Центральної районної в місті Дніпрі ради, про визнання осіб такими, що втратили право користування житловим приміщенням.

Ухвалою суду від 27.07.2021 року (суддя - Католікян М.О.) заяву ОСОБА_2 про відвід головуючого судді в цивільній справі було залишено без задоволення, та суддею Католіякном М.О. заявлено самовідвід в цивільній справі, матеріали цивільної справи № 203/4183/19 були передані до канцелярії Кіровського районного суду м. Дніпропетровська для здійснення повторного атоматичного розподілу між суддями.

Відповідно до протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 28.07.2021 року, справу № 203/4183/19, провадження № 2/0203/63/2021, було розподілено головуючому судді Ханієвій Ф.М.

Ухвалою суду від 29.07.2021 року було прийнято до провадження цивільну справу та призначено справу до розгляду за правилами загального позовного провадження.

Ухвалою суду від 29.09.2021 року було задоволено клопотання відповідача про зупинення провадження в цивільній справі та зупинене провадження в цивільній справі за позовом ОСОБА_4 , який діє в своїх інтересах та в інтересах малолітньої доньки ОСОБА_5 до ОСОБА_2 , треті особи: ОСОБА_6 , Управління-служба у справах дітей Центральної районної в місті Дніпрі ради, про усунення перешкод у користуванні житлом, вселення, поновлення строку збереження права користування житлом, за позовом ОСОБА_6 до ОСОБА_2 , третя особа: ОСОБА_4 , про усунення перешкод у користуванні житлом, вселення, поновлення строку збереження права користування житлом - до вирішення Касаційним цивільним судом у складі Верховного Суду касаційної скарги ОСОБА_2 та набрання законної сили судовим рішенням суду касаційної інстанції за результатами касаційного перегляду рішення Кіровського районного суду м. Дніпропетровська від 28.09.2020 року та постанови Дніпровського апеляційного суду від 25.05.2021 року в цивільній справі № 203/1665/19 за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_4 у його інтересах та в інтересах малолітньої ОСОБА_5 , ОСОБА_6 , третя особа: Орган опіки та піклування Центральної районної в місті Дніпрі ради, про визнання осіб такими, що втратили право користування житловим приміщенням.

Ухвалою суду від 28.10.2021 року було поновлено провадження в цивільній справі та призначено підготовче засідання.

Ухвалою суду від 06.12.2021 року було задоволено клопотання третьої особи - органу опіки та піклування - про залучення до участі у справі його правонаступника в цивільній справі та залучено до участі у справі правонаступника третьої особи - орган опіки та піклування - Управління-служба у справах дітей Центральної районної в місті Дніпрі ради - Центральну адміністрацію Дніпровської міської ради.

Ухвалою суду від 19.04.2022 року було відмовлено у задоволенні клопотання відповідача про зупинення провадження в цивільній справі та відкладено підготовче засідання в цивільній справі.

У чергове підготовче засідання, призначене на 21.12.2022 року, з`явились представник позивача та відповідач.

Інші учасники справи у підготовче засідання не з`явились, хоча були повідомлені про час, дату та місце розгляду справи належним чином, причини неявки суду не повідомили.

Третя особа - орган опіки та піклування - подала до суду письмову заяву про розгляд справи за відсутності її представника.

Суд на підставі ст. ст. 128, 211, 223 ЦПК України продовжив підготовче засідання за відсутності інших учасників справи.

До початку чергового підготовчого засідання 14.12.2021 року відповідач ОСОБА_2 подала до суду зустрічну позовну заяву за позовом ОСОБА_2 в своїх інтересах та в інтересах неповнолітньої дитини-інваліда з народження ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , до ОСОБА_4 в своїх інтересах та в інтересах малолітньої дитини ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , ОСОБА_6 , третя особа - Управління-служба у справах дітей Центральної районної у м. Дніпрі ради - Центральна адміністрація Дніпропетровської міської ради, про визнання осіб такими, що фактично вибули з житлового приміщення та з дня вибуття втратили право користування житловим приміщенням, в якому позивач просить суд:

- визнати ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_4 , ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , такими, що фактично вибули з житлового приміщення та з дня вибуття втратили право користування житловим приміщенням - квартирою АДРЕСА_2 , та зняття їх з реєстраційного обліку.

Як підставу для звернення із зустрічною позовною заявою ОСОБА_2 як позивач за зустрічною позовною заявою зазначила, що відповідачі фактично вибули з житлового приміщення, не несуть будь-яких витрат на її утримання та з дня вибуття втратили право користування житловим приміщенням - квартирою АДРЕСА_2 .

Також разом із зустрічною позовною заявою ОСОБА_2 подала до суду клопотання звільнення від сплати судового збору та клопотання про поновлення строку на подання зустрічної позовної заяви, в яких вона просить суд:

- звільнити її від сплати судового збору за подання зустрічної позовної заяви до Кіровського районного суду м. Дніпропетровська про визнання осіб такими, що фактично вибули з житлового приміщення та з дня вибуття втратили право користування житловим приміщенням;

- поновити строк на подання зустрічної позовної заяви до Кіровського районного суду м. Дніпропетровська по справі № 203/4183/19.

В обґрунтування вимог вказаних вище клопотань ОСОБА_2 зазначила, що вона не має змоги сплатити судовий збір у зв`язку з тим, що вона має на утриманні хвору дитину-інваліда з народження ОСОБА_3 та отримує соціальну допомогу, а іншого доходу не має. Також ОСОБА_2 зазначила, що вона не отримувала ухвалу про прийняття справи до провадження та відкриття провадження у справі від 29.07.2021 року, постановленої суддею Ханієвою Ф.М., бо така не була надіслана їй ані поштою, ані електронною поштою. У зв`язку з неотриманням ухвали судді, ОСОБА_2 , користуючись своїм правом на захист своїх прав та прав дитини-інваліда просить суд поновити їй строк на подання зустрічної позовної заяви.

Представник ОСОБА_4 - адвокат Іваненкова Наталія Миколаївна подала до суду заперечення проти прийняття до розгляду зустрічної позовної заяви, проти клопотань ОСОБА_2 про звільнення від сплати судового збору та поновлення строку на звернення до суду із зустрічною позовною заявою.

В обґрунтуванням своїх заперечень представник ОСОБА_4 зазначила, що підстави, предмет та наслідки задоволення зустрічної позовної заяви є ідентичними із підставами предметом та наслідками задоволення позовної заяви по справі № 203/1665/19, якби її було задоволено. Водночас, оскільки вже було розглянуто справу № 203/1665/19 між тими самими сторонами, про той самий предмет та з тих самих підстав, як і в зустрічній позовній заяві, то зустрічна позовна заява не підлягає прийняттю до розгляду. Також представник ОСОБА_4 зазначила, що предмет спору по справі № 203/1665/19 та предмет зустрічного позову, поданого ОСОБА_2 є однаковими та докази, на які посилається ОСОБА_2 вже були предметом дослідження судом у справі № 203/1665/19.

Тому представник ОСОБА_4 просить суд відмовити у прийнятті до розгляду зустрічної позовної заяви.

З приводу клопотань ОСОБА_2 про поновлення строку на подання зустрічної позовної заяви та про звільнення від сплати судового збору за подання зустрічної позовної заяви представник ОСОБА_4 зазначила, що ОСОБА_2 неодноразово брала участь у судових засіданнях, призначених в цивільній справі, як попереднім складом суду, так і складом суду, визначеним після задоволення самовідводу, та була обізнана про прийняття до розгляду справи та відкриття провадження у справі суддею Кіровського районного суду м. Дніпропетровська Ханієвою Ф.М., отримувала ухвалу суду на свою електронну пошту, про що є довідка про доставку електронного листа, та ухвала суду була оприлюднена в ЄДРСР. Водночас, незважаючи на це, ОСОБА_2 стверджує, що вона не отримувала ухвалу суду. Тому представник ОСОБА_4 вважає таку поведінку ОСОБА_2 такою, що свідчить про зловживання нею своїми процесуальними правами.

Також представник ОСОБА_4 пояснила, що клопотання ОСОБА_2 не підтверджено жодним доказом, які би вказували на її скрутне матеріальне становище. Крім того, батьком ОСОБА_3 є ОСОБА_4 , тому ОСОБА_2 не є одинокою матір`ю в розумінні положень чинного законодавства України. Як видно із зустрічної позовної заяви, ОСОБА_2 діє від власного імені і від імені доньки ОСОБА_8 . Тобто, з урахуванням вимог п. 9 ч. 1 ст. 5 Закону України «Про судовий збір», ОСОБА_2 звільняється від сплати судового збору, коли діє в інтересах доньки, проте не звільняється від сплати судового збору, коли діє в своїх інтересах. Тому ОСОБА_2 не звільняється від сплати судового збору за три позовні вимог немайнового характеру та не надала доказів неможливості сплати судового збору.

З огляду на викладене вище, представник ОСОБА_4 просить суд:

- відмовити у задоволенні клопотань ОСОБА_2 про поновлення строку на подання зустрічної позовної заяви та про звільнення від сплати судового збору;

- витребувати з Кіровського районного суду м. Дніпропетровська цивільну справу № 203/1665/19 для її огляду і пересвідчення в тому, що вимоги, підстави та сторони є ідентичними із поданою зустрічною позовною заявою ОСОБА_2 у справі № 203/4183/19;

- відмовити у прийнятті до розгляду зустрічної позовної заяви відповідача - ОСОБА_2 про визнання осіб такими, що фактично вибули з житлового приміщення та з дня вибуття втратили право користування житловим приміщенням;

- стягнути з ОСОБА_2 на користь Державного бюджету України штраф за зловживання процесуальними правами у розмірі трьох прожиткових мінімумів для працездатних осіб, що становить 7179,00 грн.

Під час підготовчого засідання відповідач - ОСОБА_2 підтримала вимоги клопотань та просила суд їх задовольнити, прийняти до розгляду зустрічну позовну заяву. Також відповідач зазначила, що вона не цікавиться відомостями, що вносяться до ЄДРСР, тому стверджує, що вона не отримувала ухвалу про прийняття справи до розгляду та відкриття провадження у справі новим складом суду та має строк на подання зустрічної позовної заяви. Попередньому складу суду відповідач подала відзив на позовну заяву, а після касаційного перегляду судового рішення в цивільній справі № 203/1665/19 звернулась до нового складу суду із зустрічною позовною заявою 14.12.2021 року. Відповідач розуміє, що вона подала до суду клопотання про звільнення від сплати судового збору, проте просить суд відстрочити чи розстрочити сплату судового збору, натомість у судовому засіданні відповідача просила суд звільнити її від сплати судового збору на підставі вказаних у клопотанні підстав.

Представник позивача заперечувала проти задоволення клопотань відповідача та просила суд відмовити у їх задоволенні та відмовити у прийнятті до розгляду зустрічної позовної заяви з підстав, зазначених у запереченнях, про що вказано вище.

Також представник позивача відмовилась та не підтримала у підготовчому судовому засіданні заявлену нею вимогу про витребування з Кіровського районного суду м. Дніпропетровська цивільної справи № 203/1665/19 для її огляду у судовому засіданні і пересвідчення в тому, що вимоги, підстави та сторони є ідентичними із поданою зустрічною позовною заявою ОСОБА_2 у справі № 203/4183/19, з огляду на її незатребуваність на момент розгляду клопотання.

Ухвалою суду із занесенням до протоколу судового засідання від 21.12.2022 року судом було прийнято відмову представника позивача від клопотання про витребування з Кіровського районного суду м. Дніпропетровська цивільної справи № 203/1665/19 для її огляду у судовому засіданні.

Суд, заслухавши думки та пояснення учасників справи, які з`явились у підготовче засідання, вивчивши матеріали справи, проаналізувавши норми ЦПК України, доходить таких висновків.

Судом встановлено та матеріалами справи підтверджено, що 02.08.2021 року на електронну адресу, вказану відповідачем - ОСОБА_2 : ІНФОРМАЦІЯ_5 , було доставлено ухвалу суду від 29.07.2021 року (Том 2 а.с.188).

За відомостями з Єдиного державного реєстру судових рішень за рішенням Кіровського районного суду м. Дніпропетровська від 28.09.2020 року в цивільній справі № 203/1665/19 за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_4 у його інтересах та в інтересах малолітньої ОСОБА_5 , ОСОБА_6 , третя особа - орган опіки та піклування Центральної районної в місті Дніпрі ради, про визнання осіб такими, що втратили право користування житловим приміщенням, було вирішено відмовити ОСОБА_2 (РНОКПП - НОМЕР_3 ; АДРЕСА_3 ) у позові до ОСОБА_4 (РНОКПП - НОМЕР_4 ; АДРЕСА_3 ) у його інтересах та в інтересах малолітньої ОСОБА_5 , ОСОБА_6 (РНОКПП - НОМЕР_2 ; АДРЕСА_3 ), третя особа - орган опіки та піклування Центральної районної в місті Дніпрі ради, про визнання осіб такими, що втратили право користування житловим приміщенням.

Постановою Дніпровського апеляційного суду від 25.05.2021 року в цивільній справі № 203/1665/19 було постановлено апеляційну скаргу ОСОБА_2 - залишити без задоволення, рішення Кіровського районного суду м. Дніпропетровська від 28 вересня 2020 року - залишити без змін.

Постановою Верховного Суду від 11.10.2021 року в цивільній справі № 203/1665/19 було залишено без задоволення касаційну скаргу ОСОБА_2 , а рішення Кіровського районного суду м. Дніпропетровська від 28 вересня 2020 року та постанову Дніпровського апеляційного суду від 25 травня 2021 року - залишено без змін.

Також копії вказаної постанови Верховного Суду від 11.10.2021 року в цивільній справі № 203/1665/19 містяться в матеріалах справи (Том 2 а.с.222-240).

За відомостями з посвідчення серії НОМЕР_5 від 06.06.2013 року, терміном дії з 16.04.2013 року по 28.11.2023 року, ОСОБА_2 , 1977 року народження, отримує державну соціальну допомогу на дитину-інваліда - донька ОСОБА_3 , 2005 року народження (Том 2 а.с.86).

Так, з приводу клопотання відповідача про поновлення пропущеного строку на подання зустрічної позовної заяви, суд зазначає таке.

Відповідно до положень ст. 126 ЦПК України, право на вчинення процесуальної дії втрачається із закінченням строку, встановленого законом або судом.

Документи, подані після закінчення процесуальних строків, залишаються без розгляду, крім випадків, передбачених цим Кодексом.

Відповідно до частин 1, 2, 4, 5, 6 ст. 127 ЦПК України, суд за заявою учасника справи поновлює пропущений процесуальний строк, встановлений законом, якщо визнає причини його пропуску поважними, крім випадків, коли цим Кодексом встановлено неможливість такого поновлення.

Встановлений судом процесуальний строк може бути продовжений судом за заявою учасника справи, поданою до закінчення цього строку, чи з ініціативи суду.

Одночасно із поданням заяви про поновлення процесуального строку має бути вчинена процесуальна дія (подана заява, скарга, документи тощо), щодо якої пропущено строк.

Пропуск строку, встановленого законом або судом учаснику справи для подання доказів, інших матеріалів чи вчинення певних дій, не звільняє такого учасника від обов`язку вчинити відповідну процесуальну дію.

Відповідно до ч. 1 ст. 193 ЦПК України, відповідач має право пред`явити зустрічний позов у строк для подання відзиву.

Відповідно до ч. 7 ст. 178 ЦПК України, відзив подається в строк, встановлений судом, який не може бути меншим п`ятнадцяти днів з дня вручення ухвали про відкриття провадження у справі. Суд має встановити такий строк подання відзиву, який дозволить відповідачу підготувати його та відповідні докази, а іншим учасникам справи - отримати відзив не пізніше першого підготовчого засідання у справі.

Про поновлення або продовження процесуального строку суд постановляє ухвалу.

Відповідно до положень частин 5, 6, 7 ст. 272 ЦПК України, учасникам справи, які не були присутні в судовому засіданні, або якщо судове рішення було ухвалено поза межами судового засідання чи без повідомлення (виклику) учасників справи, копія судового рішення надсилається протягом двох днів з дня його складення у повному обсязі в електронній формі у порядку, визначеному законом, - у випадку наявності у особи офіційної електронної адреси, або рекомендованим листом з повідомленням про вручення - якщо така адреса відсутня.

Днем вручення судового рішення є:

1) день вручення судового рішення під розписку;

2) день отримання судом повідомлення про доставлення копії судового рішення на офіційну електронну адресу особи;

3) день проставлення у поштовому повідомленні відмітки про вручення судового рішення;

4) день проставлення у поштовому повідомленні відмітки про відмову отримати копію судового рішення чи відмітки про відсутність особи за адресою місцезнаходження, місця проживання чи перебування особи, повідомленою цією особою суду;

5) день проставлення у поштовому повідомленні відмітки про відмову отримати копію судового рішення чи відмітки про відсутність особи за адресою місцезнаходження, місця проживання чи перебування особи, що зареєстровані у встановленому законом порядку, якщо ця особа не повідомила суду іншої адреси.

Якщо судове рішення надіслано на офіційну електронну адресу пізніше 17 години, судове рішення вважається врученим у робочий день, наступний за днем його відправлення, незалежно від надходження до суду повідомлення про його доставлення.

Якщо копію судового рішення вручено представникові, вважається, що її вручено й особі, яку він представляє.

У розумінні Положення про порядок функціонування окремих підсистем (модулів) Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи, затвердженого рішенням Вищої ради правосуддя від 17.08.2021 №1845/0/15-21, офіційною електронною адресою є адреса електронної пошти, вказана користувачем в «Електронному кабінеті» ЄСІТС, або адреса електронної пошти, вказана в одному з державних реєстрів.

Аналогічна правова позиція викладена у постанові Верховного Суду від 07.07.2022 року у справі № 120/4298/21-а, що враховується судом на підставі положень ч. 4 ст. 263 ЦПК України.

Аналіз викладеного вище дає суду підстави для висновку про те, що відповідач, хоч і вказала свою електронну адресу як: ІНФОРМАЦІЯ_5 , у розумінні положень ЦПК України та Положення про порядок функціонування окремих підсистем (модулів) Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи відповідач не має офіційної електронної адреси, отримання процесуальних документів на яку вважалося б належним чином врученням їй судового рішення та отримання судом повідомлення про доставлення копії судового рішення на офіційну електронну адресу особи.

З урахуванням вказаного вище, суд доходить висновку, що ухвала суду від 29.07.2021 року вважається не врученою відповідачу належним чином, тому з поважних причин відповідач пропустила строк на подання зустрічної позовної заяви, бо вважається такою, що не отримувала копії ухвали суду про прийняття справи до розгляду та відкриття провадження у справі.

З приводу клопотання відповідача про її звільнення від сплати судового збору за подання зустрічної позовної заяви суд зазначає таке.

Відповідно до положень ст. 136 ЦПК України, суд, враховуючи майновий стан сторони, може своєю ухвалою відстрочити або розстрочити сплату судового збору на визначений строк у порядку, передбаченому законом, але не більше як до ухвалення судового рішення у справі .

Якщо у встановлений судом строк судові витрати не будуть сплачені, заява відповідно до статті 257 цього Кодексу залишається без розгляду, або витрати стягуються за судовим рішенням у справі, коли сплата судових витрат була відстрочена або розстрочена до ухвалення цього рішення.

З підстав, зазначених у частині першій цієї статті, суд у порядку, передбаченому законом, може зменшити розмір належних до сплати судових витрат, пов`язаних з розглядом справи, або звільнити від їх сплати.

У разі подання позовної заяви після подання заяви про забезпечення доказів або позову розмір судового збору зменшується на розмір судового збору, сплаченого за відповідну заяву про забезпечення доказів або позову.

Відповідно до положень п. 9 ч. 1 ст. 5 Закону України «Про судовий збір», від сплати судового збору під час розгляду справи в усіх судових інстанціях звільняються, особи з інвалідністю I та II груп, законні представники дітей з інвалідністю і недієздатних осіб з інвалідністю.

Відповідно до ч. 1 ст. 8 Закону України «Про судовий збір», враховуючи майновий стан сторони, суд може своєю ухвалою за її клопотанням відстрочити або розстрочити сплату судового збору на певний строк, але не довше ніж до ухвалення судового рішення у справі за таких умов:

1) розмір судового збору перевищує 5 відсотків розміру річного доходу позивача - фізичної особи за попередній календарний рік; або

2) позивачами є:

а) військовослужбовці;

б) батьки, які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину з інвалідністю, якщо інший з батьків ухиляється від сплати аліментів;

в) одинокі матері (батьки), які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину з інвалідністю;

г) члени малозабезпеченої чи багатодітної сім`ї;

ґ) особа, яка діє в інтересах малолітніх чи неповнолітніх осіб та осіб, які визнані судом недієздатними чи дієздатність яких обмежена; або

3) предметом позову є захист соціальних, трудових, сімейних, житлових прав, відшкодування шкоди здоров`ю.

З огляду на викладене вище, на підставі положень ст. ст. 5, 8 Закону України «Про судовий збір», з урахуванням того, що ОСОБА_2 є законним представником дитини-інваліда, отримує державну соціальну допомогу на дитину-інваліда, а іншого доходу не має, суд вважає за необхідне звільнити її від сплати судового збору за подання зустрічної позовної заяви.

З приводу вирішення питання про прийняття до розгляду зустрічної позовної заяви суд зазначає таке.

Відповідно до частин 1, 2, 3 ст. 193 ЦПК України, відповідач має право пред`явити зустрічний позов у строк для подання відзиву.

Зустрічний позов приймається до спільного розгляду з первісним позовом, якщо обидва позови взаємопов`язані і спільний їх розгляд є доцільним, зокрема, коли вони виникають з одних правовідносин або коли задоволення зустрічного позову може виключити повністю або частково задоволення первісного позову.

Вимоги за зустрічним позовом ухвалою суду об`єднуються в одне провадження з первісним позовом.

Відповідно до частин 1, 2, 3 ст. 194 ЦПК України, зустрічна позовна заява, яка подається з додержанням загальних правил пред`явлення позову, повинна відповідати вимогам статей 175 і 177 цього Кодексу.

До зустрічної позовної заяви, поданої з порушенням вимог, встановлених частиною першою цієї статті, застосовуються положення статті 185 цього Кодексу.

Зустрічна позовна заява, подана з порушенням вимог частин першої та другої статті 193 цього Кодексу, ухвалою суду повертається заявнику. Копія зустрічної позовної заяви долучається до матеріалів справи.

Аналіз викладених вище норм ЦПК України вказує, що одним із способів захисту відповідача проти пред`явленого до нього позову є подання зустрічного позову у строк, визначений для подання відзиву на позов.

Так, ЦПК України визначає, що способами захисту відповідача проти позову можуть бути: невизнання позову, заперечення проти нього та надання відзиву на позов або подання зустрічного позову. Зустрічним позовом є позов первісного відповідача до первісного позивача та в залежності від обставин справи може бути дієвим засобом захисту відповідача проти заявленого до нього позову, тому що спрямований на повне чи часткове виключення підстав первісного позову.

Відповідно до вимог ст. 193 ЦПК України, задоволення зустрічного позову повністю або частково виключає задоволення первісного позову.

З урахуванням викладеного вище, суд, вивчивши зустрічну позовну заяву відповідача - ОСОБА_2 в своїх інтересах та інтересах дитини-інваліда, дійшов висновку, що вона відповідає вимогам статей 175 і 177 ЦПК України, та у суду відсутні правові підстави для залишення її без руху, з огляду на що суд вирішує питання про прийняття її до розгляду.

Так, вирішуючи питання про прийняття до розгляду зустрічної позовної заяви ОСОБА_2 , поданої в своїх інтересах та в інтересах неповнолітньої дитини-інваліда як її законний представник, суд дійшов висновку, що така не може вважатися зустрічною позовною заявою, з огляду на таке.

По-перше, первісним відповідачем у справі є ОСОБА_2 . По-друге, суд бере до уваги те, що рішенням суду, яке набрало законної сили, в цивільній справі № 203/1665/19 за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_4 у його інтересах та в інтересах малолітньої ОСОБА_5 , ОСОБА_6 , третя особа - орган опіки та піклування Центральної районної в місті Дніпрі ради, про визнання осіб такими, що втратили право користування житловим приміщенням, судом було вирішено відмовити ОСОБА_2 у задоволенні її позову до ОСОБА_4 у його інтересах та в інтересах малолітньої ОСОБА_5 , ОСОБА_6 , третя особа - орган опіки та піклування Центральної районної в місті Дніпрі ради, про визнання осіб такими, що втратили право користування житловим приміщенням, та предметом спору в цивільній також було право користування вказаних осіб квартирою, що розташована за адресою: АДРЕСА_1 .

Таким чином, спірні правовідносини між ОСОБА_2 та ОСОБА_4 у його інтересах та в інтересах малолітньої ОСОБА_5 , між ОСОБА_6 вже були вирішені у судовому порядку, про що ухвалені судові рішення.

Натомість зазначення в якості позивача неповнолітньої дитини-інваліда, законним представником якої є ОСОБА_2 , яка заявляє позовні вимоги до ОСОБА_4 у його інтересах та в інтересах малолітньої ОСОБА_5 , ОСОБА_6 , не є зустрічними позовними вимогами в цивільній справі, що розглядається, а є новим позовом з іншим суб`єктним складом.

Крім того, суд зазначає, що спільний розгляд первісного позову та зустрічного позову не є доцільним, тобто задоволення зустрічного позову з іншим суб`єктним складом не може виключити повністю або частково задоволення первісного позову. Отже, такі позовні вимоги не можуть бути розглянуті спільно в одному провадженні. Тим більше, що з приводу спірних правовідносини між ОСОБА_2 в своїх інтересах до ОСОБА_4 у його інтересах та в інтересах малолітньої ОСОБА_5 , ОСОБА_6 , вже були вирішені судом. При цьому суд роз`яснює ОСОБА_2 її право звернутись до суду із позовом в загальному порядку як законного представника дитини-інваліда.

Тому, з огляду на викладене вище, суд вважає за необхідне відмовити у прийнятті та об`єднанні в одне провадження з первісним позовом зустрічного позову ОСОБА_2 в своїх інтересах та в інтересах неповнолітньої дитини-інваліда з народження ОСОБА_3 .

З приводу клопотання представника позивача про визнання зловживанням відповідачем своїми процесуальними правами та про застосування до відповідача заходу процесуального примусу у виді штрафу, суд зазначає.

Відповідно до положень ч. 1 ст. 4 ЦПК України, кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів.

Відповідно до ч. 1, п. 3 ч. 2 ст. 44 ЦПК України, учасники судового процесу та їхні представники повинні добросовісно користуватися процесуальними правами; зловживання процесуальними правами не допускається. Залежно від конкретних обставин суд може визнати зловживанням процесуальними правами дії, що суперечать завданню цивільного судочинства.

Відповідно до ч. 4 ст. 44 ЦПК України, суд зобов`язаний вживати заходів для запобігання зловживанню процесуальними правами. У випадку зловживання процесуальними правами учасником судового процесу суд застосовує до нього заходи, визначені цим Кодексом.

Цивільні права особа здійснює у межах, наданих їй договором або актами цивільного законодавства. При здійсненні своїх прав особа зобов`язана утримуватися від дій, які могли б порушити права інших осіб, завдати шкоди довкіллю або культурній спадщині. Не допускаються дії особи, що вчиняються з наміром завдати шкоди іншій особі, а також зловживання правом в інших формах. При здійсненні цивільних прав особа повинна додержуватися моральних засад суспільства. Не допускаються використання цивільних прав з метою неправомірного обмеження конкуренції, зловживання монопольним становищем на ринку, а також недобросовісна конкуренція. У разі недодержання особою при здійсненні своїх прав вимог, які встановлені частинами 2-5 цієї статті, суд може зобов`язати її припинити зловживання своїми правами, а також застосувати інші наслідки, встановлені законом (ст. 13 ЦК України).

Суд може відмовити у захисті цивільного права та інтересу особи в разі порушення нею положень частин 2-5 ст. 13 цього Кодексу (ч. 3 ст. 16 ЦК України).

Тлумачення зазначених вище норм свідчить, що потрібно розмежовувати зловживання процесуальними правами та зловживання матеріальними (цивільними) правами. Вказані правові конструкції відрізняються як по суті, так і за правовими наслідками щодо їх застосування судом. При зловживанні процесуальними правами суд має право залишити без розгляду або повернути скаргу, заяву, клопотання, позов, чи застосувати інші заходи процесуального примусу. Натомість правовим наслідком зловживання матеріальними (цивільними) правами може бути, зокрема, відмова у захисті цивільного права та інтересу, тобто відмова в позові (постанова Верховного Суду від 03.06.2020 року у справі № 318/89/18).

Принцип добросовісності - це загальноправовий принцип, який передбачає необхідність сумлінної та чесної поведінки суб`єктів при виконанні своїх юридичних обов`язків і здійсненні своїх суб`єктивних прав. Добросовісність при реалізації прав і повноважень включає в себе неприпустимість зловживання правом, яка, виходячи із конституційних положень, означає, що здійснення прав та свобод людини не повинно порушувати права та свободи інших осіб. Зловживання правом - це свого роду спотворення права. У цьому випадку особа надає своїм діям повну видимість юридичної правильності, використовуючи насправді свої права в цілях, які є протилежними тим, що переслідує позитивне право (постанови Верховного Суду від 08.05.2018 року у справі № 910/1873/17, від 09.02.2021 року у справі № № 910/5251/20).

Відповідно до ч. 4 ст. 263 ЦПК України, при виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин суд враховує висновки щодо застосування відповідних норм права, викладені в постановах Верховного Суду.

Відповідно до ст. 143 ЦПК України, заходами процесуального примусу є процесуальні дії, що вчиняються судом у визначених цим Кодексом випадках з метою спонукання відповідних осіб до виконання встановлених у суді правил, добросовісного виконання процесуальних обов`язків, припинення зловживання правами та запобігання створенню протиправних перешкод у здійсненні судочинства.

Заходи процесуального примусу застосовуються судом шляхом постановлення ухвали.

Відповідно до ст. 144 ЦПК України, заходами процесуального примусу є:

1) попередження;

2) видалення із залу судового засідання;

3) тимчасове вилучення доказів для дослідження судом;

4) привід;

5) штраф.

Застосування до особи заходів процесуального примусу не звільняє її від виконання обов`язків, встановлених цим Кодексом.

Згідно з ч. 1, ч. 2, ч. 3 ст. 148 ЦПК України, суд може постановити ухвалу про стягнення в дохід державного бюджету з відповідної особи штрафу у сумі до від 0,3 до трьох розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб у випадках:

1) невиконання процесуальних обов`язків, зокрема ухилення від вчинення дій, покладених судом на учасника судового процесу;

2) зловживання процесуальними правами, вчинення дій або допущення бездіяльності з метою перешкоджання судочинству;

3) неповідомлення суду про неможливість подати докази, витребувані судом, або неподання таких доказів без поважних причин;

4) невиконання ухвали про забезпечення позову або доказів, ненадання копії відзиву на позов, апеляційну чи касаційну скаргу, відповіді на відзив, заперечення іншому учаснику справи у встановлений судом строк;

5) порушення заборон, встановлених частиною дев`ятою статті 203 цього Кодексу.

У випадку повторного чи систематичного невиконання процесуальних обов`язків, повторного чи неодноразового зловживання процесуальними правами, повторного чи систематичного неподання витребуваних судом доказів без поважних причин або без їх повідомлення, триваючого невиконання ухвали про забезпечення позову або доказів суд з урахуванням конкретних обставин стягує у дохід державного бюджету з відповідного учасника судового процесу або відповідної іншої особи штраф у сумі від одного до десяти розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

У випадку невиконання процесуальних обов`язків, зловживання процесуальними правами представником учасника справи суд з урахуванням конкретних обставин справи може стягнути штраф як з учасника справи, так і з його представника.

Аналіз викладеного вище дає суду підстави для висновку про те, що ОСОБА_2 , звертаючись до суду із зустрічним позовом в своїх інтересах та як законний представник неповнолітньої дитини-інваліда, реалізувала своє право на звернення до суду із зустрічним позовом як одного із способів захисту відповідача проти первісного позову.

Тому у суду відсутні правові підстави для ствердження про зловживання відповідачем своїми процесуальними правами.

З урахуванням викладеного вище, суд дійшов висновку про те, що клопотання ОСОБА_2 про поновлення строку на подання зустрічного позову та про звільнення від сплати судового збору в цивільній справі № 203/4183/19 слід задовольнити повністю та поновити їй строк на подання зустрічного позову, звільнити її від сплати судового збору за подання зустрічної позовної заяви в цивільній справі № 203/4183/19, відмовити у прийнятті та об`єднанні в одне провадження з первісним позовом зустрічного позову ОСОБА_2 в своїх інтересах та в інтересах неповнолітньої дитини-інваліда з народження ОСОБА_3 , відмовити у задоволенні клопотання представника ОСОБА_4 про стягнення штрафу за зловживання процесуальними правами в цивільній справі № 203/4183/19.

Керуючись ст. ст. 44, 121, 124, 126, 127, 133, 136, 143, 144, 148, 182, 189, 193, 194, 197, 260, 261, 353 ЦПК України, суд,

УХВАЛИВ:

Клопотання ОСОБА_2 про поновлення строку на подання зустрічного позову та про звільнення від сплати судового збору в цивільній справі № 203/4183/19 - задовольнити повністю.

Поновити ОСОБА_2 строк на подання зустрічного позову та звільнити її від сплати судового збору за подання зустрічної позовної заяви в цивільній справі № 203/4183/19.

У прийнятті та об`єднанні в одне провадження з первісним позовом зустрічного позову ОСОБА_2 в своїх інтересах та в інтересах неповнолітньої дитини-інваліда з народження ОСОБА_3 до ОСОБА_4 , який діє в своїх інтересах та в інтересах малолітньої доньки ОСОБА_5 , ОСОБА_6 , третя особа: Центральна адміністрація Дніпровської міської ради про визнання осіб такими, що фактично вибули з житлового приміщення та з дня вибуття втратили право користування житловим приміщенням разом з первісним позовом в цивільній справі за позовом ОСОБА_4 , який діє в своїх інтересах та в інтересах малолітньої доньки ОСОБА_5 до ОСОБА_2 , треті особи: ОСОБА_6 , Центральна адміністрація Дніпровської міської ради, про усунення перешкод у користуванні житлом, вселення, поновлення строку збереження права користування житлом, а також за позовом ОСОБА_6 до ОСОБА_2 , третя особа: ОСОБА_4 , про усунення перешкод у користуванні житлом, вселення, поновлення строку збереження права користування житлом - відмовити.

У задоволенні клопотання представника ОСОБА_4 про стягнення штрафу за зловживання процесуальними правами в цивільній справі № 203/4183/19 - відмовити.

Ухвала набирає законної сили з моменту підписання та оскарженню не підлягає.

Повний текст ухвали суду складений 28.12.2022 року.

Суддя Ф.М. Ханієва