Справа № 405/4250/21
Провадження № 2/396/67/22
РІШЕННЯ

Іменем України

14.07.2022 року м. Новоукраїнка

Новоукраїнський районний суд Кіровоградської області у складі:

головуючого судді - Русіної Алли Анатоліївни,

за участю секретаря судового засідання Андріяш І.С.,

розглянувши за правилами загального позовного провадження у відкритому судовому засіданні в м.Новоукраїнка Кіровоградської області цивільну справу № № 405/4250/21 за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , третя особа, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору: приватний нотаріус Кропивницького міського нотаріального округу Цариченко Н.В. про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини, -

ВСТАНОВИВ :

Позивач ОСОБА_1 звернувся до суду із зазначеним позовом, свій позов мотивуючи тим, що ІНФОРМАЦІЯ_1 помер ОСОБА_5 . Після його смерті відкрилась спадщина, до складу якої, входить, зокрема, земельна ділянка для ведення товарного сільськогосподарського виробництва, що знаходиться на території сільської ради Новоукраїнського району Кіровоградської області, площею 4,12 га кадастровий номер :02:002:0476, яка належала покійному на підставі державного акту серії IV-KP №023675, виданого Новоукраїнською райдержадміністрацією Новоукраїнського район)- Кіровоградської області 24.05.2002 року, зареєстрованого в книзі записів Державних актів на право приватної власності на землю 13.08.2012 року за № 020020476:3:01. Позивач є спадкоємцем померлого за заповітом від 19.10.2012 року, посвідченого приватним нотаріусом Новоукраїнського районного нотаріального округу Кіровоградської області Українською Н. М., зареєстрований в реєстрі № 2440. Спадкоємцями за законом є дружина померлого ОСОБА_4 та їх сини ОСОБА_2 та ОСОБА_3 .

Про смерть спадкодавця позивач дізнався, після того, як звернувся 17 травня 2021 року до приватного нотаріуса Української Н.М. з проханням перевірити в спадковому реєстрі відомості про правильність внесення інформації про заповіт ОСОБА_5 18.05.2021 року приватним нотаріусом Українською Н.М. було здійснено перевірку правельності внесення відомостей до спадкового реєстру про заповіт і було виявлено, що з технічних причин, при внесенні відомостей було допущено технічну помилку, яка полягала в тому, що ім`я ОСОБА_6 було написано з маленької букви. Відповідно технічну помилку було виправлено і в реєстрі зазначений заповідач ОСОБА_5 , що підтверджується витягом N° 64753043 від 18.05.2021 року.

Згодом позивачу стало відомо, що ОСОБА_5 помер ІНФОРМАЦІЯ_1 , після чого він звернувся з заявою до приватного нотаріуса Цариченко Н.В. в м. Кропивницький, і отримав постанову про відмову у вчиненні нотаріальних дій від 24.05.2021 року.

Вважає, що ним пропущено строк для прийняття спадщини з поважних причин, не залежних від нього - а саме: велика відстань між місцем постійного проживання спадкоємця і місцем знаходження спадкового майна, технічна помилка в електронному спадковому реєстрі, яка унеможливила ідентифікацію наявного заповіту і відповідно нотаріус який відкрив спадкову справу не надіслав повідомлення про відкриття спадщини ОСОБА_5 - а отже є всі підстави просити суд встановити йому додатковий строк для подання заяви про прийняття спадщини покійного ОСОБА_5 .

У зв`язку з чим позивач змушений звернутися до суду та просить надати йому додатковий строк один місяць для подання заяви для прийняття спадщини.

Ухвалою від 19.08.2021 року провадження у зазначеній справі відкрито в загальному позовному провадженні, та справу призначено до розгляду в підготовчому засіданні, витребувано копію спадкової справи.

Ухвалою суду від 11.05.2022 року закрито підготовче провадження та призначено справу до судового розгляду по суті.

В судове засідання позивач не з`явився, подав заяву, в якій позовні вимоги підтримав, просив позов задовольнити, а справу розглядати у його відсутності.

Відповідачі ОСОБА_4 , ОСОБА_2 , ОСОБА_3 в судове засідання не з`явилися по невідомим суду причинам, про дату, час та місце судового розгляду повідомлялися належним чином, про що свідчать рекомендовані повідомлення про вручення поштового відправлення. Крім того, відповідачі повідомлялися про розгляд справи шляхом направлення 12.05.2022 року телефонограми. Відзиви до суду не подали, з заявами та клопотаннями не зверталися.

Відповідно до ч. 2 ст. 247 ЦПК України у разі неявки в судове засідання всіх осіб, які беруть участь у справі, чи в разі якщо відповідно до положень цього Кодексу розгляд справи здійснюється судом за відсутності осіб, які беруть участь у справі, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.

Дослідивши матеріали справи, суд приходить до переконання про задоволення позову.

Відповідно до ч. 1 ст.4 ЦПК України кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів.

Згідно ч. 1 ст. 13 ЦПК України суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках.

Відповідно до ч. 1 ст. 81 ЦПК України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим кодексом.

Із копії свідоцтва про смерть серії НОМЕР_1 вбачається, що ОСОБА_5 , помер ІНФОРМАЦІЯ_1 (а.с. 43).

Після його смерті відкрилася спадщина, зокрема, на земельну ділянку площею 4,12 га для ведення товарного сільськогосподарського виробництва, що знаходиться на території Рівнянської сільської ради Новоукраїнського району Кіровоградської області, кадастровий номер :02:002:0476, яка належала покійному на підставі державного акту серії IV-KP №023675, виданого Новоукраїнською райдержадміністрацією Новоукраїнського району Кіровоградської області 24.05.2002 року, зареєстрованого в книзі записів Державних актів на право приватної власності на землю 13.08.2012 року за № 020020476:3:01.

Відповідно до копії заповіту, складеного 19.10.2012 року та посвідченого приватним нотаріусом Новоукраїнського районного нотаріального округу Кіровоградської області Українською Н.М., зареєстрованого в реєстрі за №2440, ОСОБА_5 заповів ОСОБА_1 земельну ділянку площею 4,12 га, передану для ведення товарного сільськогосподарського виробництва, що знаходиться на території Новоєгорівської сільської ради Новоукраїнського району Кіровоградської області, що належала спадкодавцю на підставі державного акту серії IV- КР №023675 (а.с.8).

Згідно інформаційної довідки зі Спадкового реєстру від 18.05.2021 року встановлено, що вищевказаний заповіт, на даний момент чинний (а.с.7).

Відповідно до копії спадкової справи №34/2020 до майна померлого ІНФОРМАЦІЯ_1 ОСОБА_5 , вбачається, що до приватного нотаріуса Кропивницького нотаріального округу Цариченко Н.В. з заявами про прийняття спадщини звернулися: 11.12.2020 року ОСОБА_4 , 17.02.2021 року ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_2 ОСОБА_3 . 23.04.2021 року ОСОБА_3 відмовився від прийняття спадщини на користь брата ОСОБА_2 19.05.2021 року з заявою про прийняття спадщини за заповітом звернувся ОСОБА_1 . Свідоцтво про право на спадщину за законом отримав ОСОБА_2 на Ѕ частки житлового будинку з відповідною частиною господарсько-побутових будівель під номером АДРЕСА_1 , яка належала спадкодавцю на підставі договору купівлі-продажу від 26.09.2009 року. Свідоцтво про право на спадщину за законом отримала ОСОБА_4 на автомобіль, марки GEELY, модель MR7151А,тип легковий седан В, 2008 року випуску, державний реєстраційний номер НОМЕР_2 , зареєстрованого 02.07.2008 року Кіровоградським РЕВ ДАІ при УМВС України в Кіровоградській області, який належав спадкодавцю згідно свідоцтва про реєстрацію транспортного засобу серія НОМЕР_3 , виданого 02.07.2008 року Кіровоградським РЕВ ДАІ при УМВС України в Кіровоградській області (а.с.39-111).

Позивач звернувся до приватного нотаріуса Кропивницького міського нотаріального округу Цариченко Н.В. із заявою про видачу свідоцтва про право на спадщину за заповітом, однак нотаріус винесла постанову про відмову у вчинені нотаріальних дій, оскільки він не прийняв спадщину згідно статей 1268, 1269 ЦК України та ним пропущено строк для прийняття спадщини відповідно вимог ст1270 ЦК України, тому рекомендовано звернутись до суду.(а.с.9)

Судом встановлено, що позивач ОСОБА_1 не звернувся у строк, встановлений ст.1270 Цивільного кодексу України, із заявою про прийняття спадщини після смерті ОСОБА_5 , оскільки не знав про смерть спадкодавця, про що дізнався лише у травні 2021 року.

Дана обставина, підтверджується повним витягом Державного реєстру актів цивільного стану громадян про відсутність актового запису цивільного стану, сформованого 17.05.2021 року з якого вбачається, що інформація щодо актового запису про смерть ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , відсутня (а.с.6).

Статтею 1272 ЦК України встановлено, що якщо спадкоємець протягом строку, встановленого ст. 1270 цього Кодексу, не подав заяву про прийняття спадщини, він вважається таким, що не прийняв її. За письмовою згодою спадкоємців, які прийняли спадщину, спадкоємець, який пропустив строк для прийняття спадщини, може подати заяву про прийняття спадщини нотаріусу за місцем відкриття спадщини. За позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини.

Як роз`яснено у п. 2 постанови спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ № 24-753/0/4-13 "Про судову практику розгляду цивільних справ про спадкування" відповідно до змісту ст.1272 ЦК України позов про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини подається: 1) у разі відсутності письмової згоди всіх спадкоємців, які прийняли спадщину, на подання спадкоємцем, який пропустив шестимісячний строк, заяви про прийняття спадщини до нотаріальної контори; 2) у разі пропуску шестимісячного строку подання заяви про прийняття спадщини до нотаріальної контори та відсутності інших спадкоємців, які прийняли спадщину та могли б дати письмову згоду на подання цієї заяви. При цьому суди переважно правильно вирішують питання поважності причин пропуску зазначеного строку та визнають поважними тривалу хворобу, перебування спадкоємця тривалий час за межами України, відбування покарання в місцях позбавлення волі, перебування на строковій військовій службі в ЗСУ тощо.

Як зазначено у п. 24 Постанови Пленуму ВСУ № 7 від 30.05.2008р. "Про судову практику у справах про спадкування", вирішуючи питання про визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій.

Верховний Суд у Постанові від 26.06.2019 року у справі № 565/1145/17 зауважив, що поважними причинами пропуску строку визнаються, зокрема: тривала хвороба спадкоємців; велика відстань між місцем постійного проживання спадкоємців і місцем знаходження спадкового майна; складні умови праці, які, зокрема, пов`язані з тривалими відрядженнями, в тому числі закордонними; перебування спадкоємців на строковій службі у складі Збройних Сил України; необізнаність спадкоємців про наявність заповіту тощо.

При вирішенні цивільно-правового спору суд враховує, що одним з проявів верховенства права є те, що право не обмежується лише законодавством як однією з його форм, а включає й інші соціальні регулятори. Суд вважає за необхідне зазначити, що ця позиція ґрунтується, в тому числі, на рішенні Конституційного Суду України від 02.11.2004 року № 15-рп/2004у справі № 1-33/2004.

Вирішуючи питання поважності причин пропущення шестимісячного строку, визначеного статтею 1270 ЦК України, для прийняття спадщини, суд враховує, що такі причини визначаються поважними в кожному конкретному випадку з огляду на обставини справи.

Принцип «пропорційності» тісно пов`язаний із принципом верховенства права: принцип верховенства права є фундаментом, на якому базується принцип «пропорційності», натомість принцип «пропорційності» є умовою реалізації принципу верховенства права і водночас його необхідним наслідком. Прецедентна практика Європейського суду з прав людини розглядає принцип «пропорційності» як невід`ємну складову та інструмент верховенства права, зокрема й у питаннях захисту права власності.

Дотримання принципу «пропорційності» передбачає, що втручання в право власності, навіть якщо воно здійснюється згідно з національним законодавством і в інтересах суспільства, все одно буде розглядатися як порушення статті 1 Першого протоколу до Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, якщо не було дотримано розумної пропорційності між втручанням у право особи та інтересами суспільства. Ужиті державою заходи мають бути ефективними з точки зору розв`язання проблеми суспільства, і водночас пропорційними щодо прав приватних осіб. Оцінюючи пропорційність, слід визначити, чи можливо досягти легітимної мети за допомогою заходів, які були б менш обтяжливими для прав і свобод заінтересованої особи, оскільки обмеження не повинні бути надмірними або такими, що є більшими, ніж необхідно для реалізації поставленої мети.

Таку позицію висловив Верховний Суд у постанові від 17.10.2018 р. при розгляді справи №681/203/17-ц.

Згідно правової позиції, яка висловлена Верховним Судом України в постанові від 06.09.2017 р. у справі №6-496цс17, у вирішенні питання про поважність причин пропуску строку для прийняття спадщини потрібно враховувати свободу заповіту як фундаментальний принцип спадкового права.

Відповідно до статті 63 Закону України «Про нотаріат» нотаріус або в сільських населених пунктах - посадова особа органу місцевого самоврядування, уповноважена на вчинення нотаріальних дій, отримавши від спадкоємців повідомлення про відкриття спадщини, зобов`язана повідомити про це тих спадкоємців, місце проживання або роботи яких відоме.

Нотаріус або посадова особа органу місцевого самоврядування, уповноважена на вчинення нотаріальних дій, також може зробити виклик спадкоємців шляхом публічного оголошення або повідомлення у пресі.

Судом встановлено, що нотаріус мала встановити наявність складеного ОСОБА_5 на користь ОСОБА_1 заповіту, який був посвідчений приватним нотаріусом Новоукраїнського районного нотаріального округу Кіровоградської області та вчинити всіх необхідних дій для повідомлення спадкоємця за заповітом, однак не вчинила усіх необхідних дій для повідомлення позивача про відкриття спадщини, не здійснила виклик позивача як спадкоємця за заповітом, у тому числі шляхом публічного оголошення або повідомлення про це у пресі, що свідчить про неналежне сприяння для здійснення особистого розпорядження спадкодавця.

Відповідно до правової позиції, висловленої Верховним Судом України у постанові від 06 вересня 2017 року у справі № 6-496цс17, нотаріус при заведенні спадкової справи повинен перевірити за даними Спадкового реєстру наявність заведеної спадкової справи, спадкового договору, заповіту та вчинити дії для повідомлення спадкоємця про відкриття спадщини, здійснити виклик спадкоємця за заповітом, у тому числі шляхом публічного оголошення або повідомлення про це у пресі, що свідчило б про належне сприяння для здійснення особистого розпорядження спадкодавця.

Оглянувши матеріали справи, вивчивши докази в їх сукупності, суд визнає поважними причини пропуску ОСОБА_1 строку для прийняття спадщини після смерті ОСОБА_5 , а тому, приходить до висновку про надання йому додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини після смерті останнього терміном в один місяць.

Задовольняючи позовні вимоги, суд враховує те, що ОСОБА_1 не є родичем спадкодавця за заповітом, позивач проживає в іншому місті, не підтримував постійний зв`язок зі спадкодавцем, суд враховує також віддаленість місця проживання спадкоємця по заповіту (м. Київ) від місця проживання спадкодавця (м. Кропивницький, Кіровоградська область), повідомлення про смерть ОСОБА_5 не публікувались у пресі, про смерть заповідача позивач дізнався лише в травні 2021 року, заповіт на момент ухвалення рішення є чинним, нотаріус, який відкрив спадкову справу після смерті ОСОБА_5 та була уповноважена на вчинення нотаріальних дій не вчинила дії для повідомлення ОСОБА_1 про відкриття спадщини, не здійснювала виклик позивача як спадкоємця за заповітом, у тому числі шляхом публічного оголошення або повідомлення про це у пресі, що свідчило б про належне сприяння для здійснення особистого розпорядження спадкодавця ОСОБА_5 , а також враховуючи зміст волевиявлення спадкодавця, сформульоване у складених ним за життя заповіті від 19.10.2012 року, враховуючи принцип пропорційності між застосованим заходом та переслідуваною метою, якою є захист порушених прав позивача в аспекті статті 1 Першого протоколу до Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, суд дійшов висновку про поважність причин пропуску позивачем строку прийняття спадщини, що відповідно до частини третьої статті 1272 ЦК України є підставою для визначення йому додаткового строку, достатнього для подання заяви про прийняття спадщини.

На підставі ст.141 ЦПК України судові витрати залишити за позивачем, оскільки позивач не просив стягнути їх з відповідачів.

На підставі викладеного та керуючись Порядком вчинення нотаріальних дій нотаріусами України, затвердженого наказом Міністерства юстиції України від 22.02.2012 р. №296/5, зареєстрованого в Міністерстві юстиції України за №282/20595, ст. 63 Закону України «Про нотаріат», ст.ст. 1220, 1222, 1223, 1269, 1270, 1272 ЦК України, ст.ст. 12, 13, 89, 259, 263-265 ЦПК України, суд,-

УХВАЛИВ :

Позов задовольнити.

Визначити ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_4 , додатковий строк, достатній для подання заяви про прийняття спадщини після смерті ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_1 , терміном один місяць з часу набрання рішення суду законної сили.

Апеляційна скарга на рішення суду може бути подана безпосередньо до Кропивницького апеляційного суду протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

Учасник справи, якому повне рішення не було вручено у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційного скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття.

Суддя: А. А. Русіна