Справа № 369/2344/21
Провадження №2/369/917/22
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

10.08.2022 року м. Київ

Києво-Святошинський районний суд Київської області в складі:

головуючої судді Фінагеєвої І.О.,

за участю секретаря Світлак Ю.Ю.,

розглянувши у підготовчому судовому засіданні клопотання ОСОБА_1 та ОСОБА_2 про залучення ОСОБА_1 та ОСОБА_2 , в якості третіх осіб, які не заявляють самостійних вимог на стороні відповідача та клопотання представника ОСОБА_3 - адвоката Нікіташ С.П. про залучення ОСОБА_3 ,в якості третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог на стороні відповідачау цивільній справі №369/2344/21 за позовом ОСОБА_4 до ОСОБА_5 , третя особа без самостійних вимог: Служба у справах дітей та сім`ї Києво-Святошинської державної адміністрації Київської області, про встановлення порядку участі дядька у вихованні малолітнього племінника, -

ВСТАНОВИВ:

В провадженні Києво-Святошинського районного суду Київської області перебуває вище зазначена цивільна справа.

ОСОБА_1 та ОСОБА_2 подано клопотання про залучення їх, в якості третіх осіб, які не заявляють самостійних вимог на стороні відповідача та представника ОСОБА_3 - адвоката Нікіташ С.П. про залучення ОСОБА_3 в якості третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог на стороні відповідачау цивільній справі №369/2344/21 за позовом ОСОБА_4 до ОСОБА_5 , третя особа без самостійних вимог: Служба у справах дітей та сім`ї Києво-Святошинської державної адміністрації Київської області, про встановлення порядку участі дядька у вихованні малолітнього племінника.

Клопотання ОСОБА_1 та ОСОБА_2 обґрунтоване тим, що ОСОБА_6 є їхнім онуком. Мати ОСОБА_7 створює перешкоди у спілкуванні з онуком, тому вони звернулися до Дніпровського районного суду міста Києва з позовом про встановлення порядку участі баби та діда у вихованні малолітнього онука, справа № 755/14912/20. Вважають, що рішення у даній справі вплине на їхні права, оскільки час визначений судом для спілкування, впливатиме на їхній час спілкування з онуком.

Клопотання представника ОСОБА_3 - адвоката Нікіташ С.П. обґрунтоване тим, що ОСОБА_6 є сином ОСОБА_3 . Вважає, що рішення у даній справі вплине на права ОСОБА_3 , оскільки час визначений судом для спілкування дядька з племінником впливатиме на час спілкування батька та сина. Рішенням виконавчого комітету Борщагівської сільської ради від 24.06.2021 № 369/23 визначено спосіб участі батька ОСОБА_3 у вихованні малолітнього сина ОСОБА_8 , ІНФОРМАЦІЯ_1 .

На підставі вище наведеного, просили суд, залучити ОСОБА_1 та ОСОБА_2 , в якості третіх осіб, які не заявляють самостійних вимог на стороні відповідача та ОСОБА_3 в якості третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог на стороні відповідачау цивільній справі №369/2344/21 за позовом ОСОБА_4 до ОСОБА_5 , третя особа без самостійних вимог: Служба у справах дітей та сім`ї Києво-Святошинської державної адміністрації Київської області, про встановлення порядку участі дядька у вихованні малолітнього племінника.

Сторони в судове засідання не з`явилися.

Відповідно до ч. 2 ст. 247 ЦПК України, у разі неявки в судове засідання всіх учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.

Відповідно до ст. 2 ЦПК України завданням цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави. Суд та учасники судового процесу зобов`язані керуватися завданням цивільного судочинства, яке превалює над будь-якими іншими міркуваннями в судовому процесі.

Відповідно до п. 4 ч. 2 ст. 198 ЦПК України, у підготовчому засіданні суд вирішує питання про вступ у справу інших осіб.

Відповідно до ч.ч. 1, 4 ст. 53 ЦПК України, треті особи, які не заявляють самостійних вимог щодо предмета спору, можуть вступити у справу на стороні позивача або відповідача до закінчення підготовчого провадження у справі або до початку першого судового засідання, якщо справа розглядається в порядку спрощеного позовного провадження, у разі коли рішення у справі може вплинути на їхні права або обов`язки щодо однієї зі сторін. їх може бути залучено до участі у справі також за заявою учасників справи. У заявах про залучення третіх осіб і в заявах третіх осіб про вступ у справу на стороні позивача або відповідача зазначається, на яких підставах третіх осіб належить залучити до участі у справі.

Згідно практики Європейського суду з прав людини у справах «Осман проти Сполученого королівства» від 28 жовтня 1998 року та «Креуз проти Польщі» від 19 червня 2001 року. У вказаних рішеннях зазначено, що право на суд не є абсолютним. Воно може бути піддане обмеженням, дозволеним за змістом, тому що право на доступ до суду за самою своєю природою потребує регулювання з боку держави.

Європейський суд справ людини вказав, що згідно з його усталеною практикою, яка відображає принцип, пов`язаний з належним здійсненням правосуддя, у рішеннях судів та інших органів з вирішення спорів мають бути належним чином зазначені підстави, на яких вони ґрунтуються. Хоча пункт 1 статті 6 Конвенції зобов`язує суди обґрунтовувати свої рішення, його не можна тлумачити як такий, що вимагає детальної відповіді на кожен аргумент. Міра, до якої суд має виконати обов`язок щодо обґрунтування рішення, може бути різною в залежності від характеру рішення (Серявін та інші проти України, № 4909/04, § 58, ЄСПЛ, від 10 лютого 2010 року).

Суд вивчивши клопотання та дослідивши матеріали справи приходить до висновку про відмову в задоволенні клопотань.

Так, суд не вбачає підстав задоволення клопотання про залучення ОСОБА_1 , ОСОБА_2 та ОСОБА_3 в якості третіх осіб, які не заявляють самостійних вимог на стороні відповідача, оскільки заявниками не доведено, що рішення по справі №369/2344/21 за позовом ОСОБА_4 до ОСОБА_5 , третя особа без самостійних вимог: Служба у справах дітей та сім`ї Києво-Святошинської державної адміністрації Київської області, про встановлення порядку участі дядька у вихованні малолітнього племінника може вплинути на права і обов`язки вказаних осіб щодо сторін у справі та на які саме. Оскільки правовідносини щодо встановлення порядку участі дядька у вихованні малолітнього племінника, склались виключно між сторонами, а тому прийняте рішення по справі жодним чином не вплине та не порушить права та законні інтереси ОСОБА_1 , ОСОБА_2 та ОСОБА_3 .

При цьому, суд враховує і положення ч. 1 ст. 4 ЦПК України, відповідно до якої кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів.

Таким чином, ОСОБА_1 , ОСОБА_2 та ОСОБА_3 не позбавленні можливості звернутися до суду із окремим позовом для захисту своїх порушених прав.

Керуючись ст.ст. 53 ,197, 260 ЦПК України, суд, -

ПОСТАНОВИВ:

У задоволенні клопотання ОСОБА_1 та ОСОБА_2 про залучення ОСОБА_1 та ОСОБА_2 , в якості третіх осіб, які не заявляють самостійних вимог на стороні відповідача та клопотання представника ОСОБА_3 - адвоката Нікіташ С.П. про залучення ОСОБА_3 , в якості третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог на стороні відповідачау цивільній справі №369/2344/21 за позовом ОСОБА_4 до ОСОБА_5 , третя особа без самостійних вимог: Служба у справах дітей та сім`ї Києво-Святошинської державної адміністрації Київської області, про встановлення порядку участі дядька у вихованні малолітнього племінника - відмовити.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя І.О. Фінагеєва