Провадження № 2/756/1944/22
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

З А О Ч Н Е

1 листопада 2022 року Оболонський районний суд міста Києва у складі:

головуючого - судді Жука М.В.,

при секретарі Колядінцевій П.В.

розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Києві цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , яка діє в своїх інтересах та інтересах малолітнього ОСОБА_3 , третя особа ОСОБА_4 , про визнання осіб такими, що втратили право користування жилим приміщенням,

в с т а н о в и в:

У листопаді 2021 року ОСОБА_1 звернулася до суду з позовом до ОСОБА_2 , яка діє в своїх інтересах та інтересах малолітнього ОСОБА_3 , третя особа ОСОБА_4 , про визнання осіб такими, що втратили право користування жилим приміщенням.

В обґрунтування позову зазначає, у квартирі АДРЕСА_1 , крім неї та ОСОБА_4 зареєстровані ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , які в квартирі не проживають понад рік, місце їх перебування на теперішній час невідоме, їх реєстрація в цій квартирі є тягарем та тягне додаткові витрати на утримання житла.

Оскільки ОСОБА_2 та ОСОБА_3 не проживають у спірній квартирі, але залишилися зареєстрованим в цій квартирі, ОСОБА_1 просить суд визнати ОСОБА_2 та ОСОБА_3 такими, що втратили право користування квартирою АДРЕСА_1 .

У судове засідання ОСОБА_1 не з`явилась, її представник подав заяву про розгляд справи без його участі, в якій зазначає, що позовні вимоги підтримує в повному обсязі, проти винесення заочного рішення по справі не заперечує.

Відповідачка у судове засідання не з`явилася, про день, час та місце судового засідання повідомлена належним чином шляхом направлення судової повістки на зареєстроване місце проживання та оголошення на офіційному веб-сайті судової влади України, тому відповідно до ч. 11 ст. 128 ЦПК України вважається такою, що повідомлена належним чином, про причини неявки суд не повідомила, заяв про розгляд справи за її відсутності до суду не надходило.

Третя особа в судове засідання не з`явилась, подала заяву про розгляд справи за її відсутності, зазначивши що позов підтримує.

За таких обставин судом постановлено ухвалу про проведення заочного розгляду справи на підставі наявних в ній доказів.

Дослідивши матеріали справи, суд дійшов висновку про часткове задоволення позову, виходячи з наступного.

Відповідно до ст. 2 ЦПК України завданнями цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави.

Частиною 1 ст. 13 ЦПК України встановлено, що суд розглядає справи не інакше як за зверненнями особи, поданими відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом.

Згідно ст. 81 ЦПК України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог і заперечень, крім випадків, встановлених законом.

Судом установлено, що 18.01.1977 року виконавчим комітетом Мінської районної ради депутатів трудящих ОСОБА_5 видано ордер № 302 на право зайняття службового жилого приміщення разом з дружиною ОСОБА_6 та дочкою ОСОБА_7 (а.с. 5).

ІНФОРМАЦІЯ_1 ОСОБА_5 помер, що підтверджується свідоцтвом про смерть серії НОМЕР_1 , актовий запис №5922 видане 06.10.2021 року Шевченківським відділом державної реєстрації актів цивільного стану у місті Києві Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Київ) (а.с. 6).

ІНФОРМАЦІЯ_2 ОСОБА_6 померла, що підтверджується свідоцтвом про смерть серії НОМЕР_2 , актовий запис №9963 видане 14.09.2021 року Оболонським відділом державної реєстрації актів цивільного стану у місті Києві Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Київ) (а.с. 7).

ОСОБА_7 змінила прізвище на ОСОБА_10 , у зв`язку із укладенням шлюбу з ОСОБА_11 , та змінювала це прізвище після розірвання шлюбу, що підтверджується свідоцтвом про розірвання шлюбу серії НОМЕР_3 , запис № 550, виданим 07.06.2001 року відділом реєстрації актів громадянського стану Мінського районного управління юстиції у місті Києві.

Згідно довідки про реєстрацію місця проживання особи відділу з питань реєстрації місця проживання/перебування фізичних осіб Оболонської районної державної адміністрації №73843513 від 16.11.2021 року місце проживання ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , зареєстровано за адресою спірної квартири з 04.03.1986 року (а.с. 12).

Згідно довідки про реєстрацію місця проживання особи відділу з питань реєстрації місця проживання/перебування фізичних осіб Оболонської районної державної адміністрації №73843581 від 16.11.2021 року місце проживання ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_4 , зареєстровано за адресою спірної квартири з 07.07.2009 року (а.с. 13).

Листом Оболонського УП ГУ НП у м. Києві № 8845/125/51/05-2021 від 08.12.2021 року повідомлено про те, що відповідно до обліків ІПНП Оболонського УП ГУНП у місті Києві звернення ОСОБА_2 та ОСОБА_3 з приводу перешкоджання у поживанні чи вчиненні перешкод у користуванні нерухомим майном за адресою АДРЕСА_2 в період з 01.01.2020 року до Оболонського управління поліції не надходили та заяви не реєструвались. Це додатково підтверджується листом Оболонського УП ГУ НП у м. Києві № 4300/125/51/01-2021 від 08.08.2022 року.

Листом КП «Керуюча компанія з обслуговування житлового фонду Оболонського району м. Києва» від 21.12.2021 року № 463-3488 повідомлено про те, що письмових звернень, заяв та скарг від ОСОБА_2 та ОСОБА_3 з приводу неможливості їх проживання за адресою АДРЕСА_2 за період з 01.01.2020 року на адресу підприємства не надходило. Це також підтверджується листами КП «Керуюча компанія з обслуговування житлового фонду Оболонського району м. Києва» від 23.12.2021 року № 463-3531 та листом від 08.08.2022 року № 463-973.

Листом КНП «ЦПМСД №1» Оболонського району м. Києва від 20.12.2021 року № 16-97 повідомлено про те, що згідно обліково-медичної документації наявної у підприємства ОСОБА_2 та ОСОБА_3 , які мешкають за адресою АДРЕСА_2 у період з 01.01.2020 року лікарями не спостерігаються та за медичною допомогою з будь-яких питань до лікарів Центру не зверталися, що також підтверджується листом Листом КНП «ЦПМСД №1» Оболонського району м. Києва від 18.08.2022 року.

Згідно зі статтею 64 ЖК Української РСР члени сім`ї наймача, які проживають разом з ним, користуються нарівні з наймачем усіма правами і несуть усі обов`язки, що випливають з договору найму житлового приміщення. До членів сім`ї наймача належить дружина наймача, їх діти, батьки. Членами сім`ї наймача може бути визнано й інших осіб, якщо вони постійно проживають разом з ним і ведуть з ним спільне господарство.

Частиною четвертою статті 9 ЖК УРСР передбачено, що ніхто не може бути виселений із займаного жилого приміщення або обмежений у праві користування жилим приміщенням інакше як з підстав і в порядку, передбачених законом.

Стаття 71 ЖК УРСР встановлює загальні правила збереження жилого приміщення за тимчасово відсутніми громадянами.

За змістом цієї статті при тимчасовій відсутності наймача або членів його сім`ї за ними зберігається жиле приміщення протягом шести місяців. Також жиле приміщення зберігається за тимчасово відсутнім наймачем або членами його сім`ї понад шість місяців, зокрема, у випадку тимчасового виїзду з постійного місця проживання за умовами і характером роботи.

Відповідно до статті 72 ЖК УРСР визнання особи такою, що втратила право користування жилим приміщенням внаслідок відсутності цієї особи понад встановлені строки, провадиться в судовому порядку.

Згідно із п. 10 постанови Пленуму Верховного Суду України № 2 від 12.04.1985 року «Про деякі питання, що виникли в практиці застосування судами Житлового кодексу України» у справах про визнання наймача або члена його сім`ї таким, що втратив право користування жилим приміщенням (ст. 71 ЖК УРСР ), необхідно з`ясовувати причини відсутності відповідача понад встановлені строки. В разі їх поважності (перебування у відрядженні, у осіб, які потребують догляду, внаслідок неправомірної поведінки інших членів сім`ї тощо) суд може продовжити пропущений строк.

Враховуючи, що ОСОБА_2 фактично не проживає у квартирі АДРЕСА_1 , поважність причин не проживання судом не встановлено та підстави вважати що їй чиняться перешкоди у користуванні спірною квартирою відсутні, суд дійшов висновку про визнання ОСОБА_2 такою, що втратила право користування жилим приміщенням.

Разом з цим, відповідно до змісту ст. 6 СК України правовий статус дитини має особа до досягнення нею повноліття. Малолітньою вважається дитина до досягнення нею чотирнадцяти років. Неповнолітньою вважається дитина у віці від чотирнадцяти до вісімнадцяти років.

Жодна дитина не може бути об`єктом свавільного або незаконного втручання в здійснення її права на особисте і сімейне життя, недоторканність житла, таємницю кореспонденції або незаконного посягання на її честь і гідність. Дитина має право на захист закону від такого втручання або посягання (стаття 16 Конвенції).

Не можна вважати не поважною причину не проживання дитини у спірному житлі її проживання в іншому місці, з одним із батьків, оскільки малолітня дитина в силу свого віку не має достатнього обсягу цивільної дієздатності самостійно визначати місце свого проживання. Маючи право проживати за зареєстрованим місцем проживання, за місцем проживання будь-кого з батьків, дитина може реалізувати його лише за досягнення певного віку. Не впливає на поважність причин не проживання дитини і наявність у того з батьків з ким вона фактично проживає права власності на житло, оскільки наявність майнових прав у батьків дитини не може бути підставою для втрати її особистих житлових прав. Визначальним в цьому є забезпечення найкращих інтересів дитини.

Наведені правові висновки узгоджуються з висновками суду касаційної інстанції, викладеними у постановах Верховного Суду від 04 липня 2018 року у справі № 711/4431/17, від 10 квітня 2019 року у справі № 466/7546/16-ц, від 27 червня 2019 року у справі № 337/1760/17, від 27 листопада 2019 року у справі № 368/750/16-ц (провадження № 61-31705св18), від 25 серпня 2020 року у справі № 206/3425/18 (провадження № 61-9122св19).

Оскільки під час розгляду справи судом встановлено, що ОСОБА_3 15.12.2008 ІНФОРМАЦІЯ_4 є малолітньою дитиною, суд дійшов висновку про відсутність підстав для визнання його таким, що втратив право користування жилим приміщенням, а тому позов в цій частині задоволенню не підлягає.

Керуючись ст. ст. 2-13, 81, 141, 259, 263, 264, 265, 280-282, 289, 354 ЦПК України, суд-

в и р і ш и в :

Позов ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , яка діє в своїх інтересах та інтересах малолітнього ОСОБА_3 , третя особа ОСОБА_4 , про визнання осіб такими, що втратили право користування жилим приміщенням - задовольнити частково.

Визнати ОСОБА_12 ( ІНФОРМАЦІЯ_3 , адреса реєстрації: АДРЕСА_2 , РНОКПП невідомий) такою, що втратила право користування квартирою АДРЕСА_1 .

В решті вимог позову - відмовити.

Заочне рішення може бути переглянуте судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача, поданою протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

Рішення суду може бути оскаржено позивачем в апеляційному порядку до Київського апеляційного суду Києва шляхом подання апеляційної скарги в тридцятиденний строк з дня його проголошення.

Заочне рішення набирає законної сили, якщо протягом строків, встановлених цим Кодексом, не подані заява про перегляд заочного рішення або апеляційна скарга, або якщо рішення залишено в силі за результатами апеляційного розгляду справи.

Суддя