Справа № 229/1396/22
Провадження № 2/229/698/2022
Р І Ш Е Н Н Я

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

19 грудня 2022 р. м.Дружківка

Дружківський міський суд Донецької області у складі:

головуючого судді Панової Т.Л.

за участю секретаря

судового засідання Чорної Є.М.

позивача ОСОБА_1

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду м.Дружківка цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до територіальної громади в особі Дружківської міської військової адміністрації про встановлення факту проживання однією сім"єю,

ВСТАНОВИВ:

позивачка звернулася до суду з зазначеним позовом в якому просить встановити факт проживання її з ОСОБА_2 , однією сім"єю з червня 2011року по ІНФОРМАЦІЯ_1 за адресою АДРЕСА_1 .

Обгрунтовує позов тим, що вона і ОСОБА_2 з червня 2011року проживали разом однією сім"єю, вели спільне господарство у квартирі АДРЕСА_2 . Вважала, що якщо вона проживала з ОСОБА_2 до його смерті, то є

спадкоємицею його майна. Для успадкування майна померлого звернулася до нотаріуса, який роз"яснив, що необхідно звернутися до суду про встановлення факту проживання разом із спадкодавцем однією сім"єю не менше п"яти років до часу відкриття спадщини.

Будь яких спадкоємців за законом чи за заповітом у ОСОБА_2 немає.

Ухвалою суду від 22 серпня 2022р прийняти до розгляду позовну заяву ОСОБА_1 до Дружківської міської територіальної громади, в особі Дружківської міської військової адміністрації про встановлення факту проживання однією сім`єю та відкрито провадження у цивільній справі. Визначено розгляд справи проводити в загальному порядку позовного провадження. Призначено підготовче засідання.

Ухвалою суду від 11 жовтня 2022року закрито підготовче провадження та призначено цивільну справу до судового розгляду по суті.

В судовому засіданні позивачка підтримала позовні вимоги. Пояснила, що в 2011році вона познайомилася з ОСОБА_2 . На той час і вона і ОСОБА_2 були одинокими. У неї помер чоловік, у нього померла дружина. ОСОБА_2 зовні виглядав дуже добре, краще за свій вік. Вони вирішили проживати однією сім"єю. вона прийшла до нього в квартиру АДРЕСА_2 , хоча залишилася зареєстрованою за своєю адресою. в них був спільний бюджет, за який купували все, що їм потрібно. Робили деякий ремонт. Слідкували за господарством. При будинку є невеличка земельна ділянка, яку разом обробляли, саджали , збирали врожай. Вони разом відпочивали. Вітали один одного зі святами, днями народження. У ОСОБА_4 не було близьких людей в м.Дружківка. Його рідна сестра проживає в росії. ОСОБА_2 захворів на ковід і помер, що для неї було дуже несподіваним. Вона втратила близьку для себе людину. Ніхто спадщину після його смерті не прийняв. нотаріус їй роз"яснив, що їй необхідно встановити факт проживання однією сім"єю , щоб прийняти спадщину. Просить її позов задовольнити.

Представник відповідача в судове засідання не з"явився. Про дату, час та місце розгляду справи повідомлені належним чином. Надали заяву про розгляд справи у відсутність представника відповідача. (а.с.44).

Надали до суду відзив, в якому просять відмовити в задоволенні вимог ОСОБА_1 через їх недоведеність (а.с.22-24)

Суд прийняв рішення про розгляд справи у відсутність представника відповідача.

Суд, дослідивши докази по справі, встановив таке.

ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , помер ІНФОРМАЦІЯ_1 (а.с.13).

Після смерті ОСОБА_2 залишилася спадщина у вигляді 1/2 частки житлового будинку з відповідною частиною надвірних будівель, що розташований по АДРЕСА_1 . (а.с.10 -12)

Згідно витягу зі спадкового реєстру № 70449481 від 27.10.2022р (а.с.41) спадкова справа після смерті ОСОБА_2 , померлого ІНФОРМАЦІЯ_3 , не заводилася.

Відповідно до ч.1 ст.1216 ЦК України, спадкуванням є перехід прав та обов`язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця), до інших осіб (спадкоємців).

Частиною 1 ст.1217 ЦК України, визначено, що Спадкування здійснюється за заповітом або за законом.

Згідно ч.1 ст.1259 ЦК України, спадкоємці за законом одержують право на спадкування почергово.

У четверту чергу право на спадкування за законом мають особи, які проживали зі спадкодавцем однією сім`єю не менш як п`ять років до часу відкриття спадщини (ч.1 ст.1264 ЦК України).

19 липня 2022р позивачка звернулася до приватного нотаріуса Краматорського районного нотаріального округу Донецької області Радіонова Ю.В. щодо оформлення спадщини після смерті ОСОБА_2 , який роз"яснив, що для вирішення цього питання необхідно звернутися до суду про встановлення факту проживання разом із спадкодавцем однією сім"єю не менше, як п"ять років до часу відкриття спадщини. Визнання цього факту дасть право визнати її спадкоємцем четвертої черги. (а.с.16)

Як вбачається із паспорту серії НОМЕР_1 , позивачка зареєстрована за адресою: АДРЕСА_3 .

Відповідно до домової книги, ОСОБА_2 був зареєстрований з 2001р за адресою: АДРЕСА_1 і по день смерті. (а.с.4-5)

Між тим, згідно акту виданого головою комітету микрорайона «Перемога» від 04.07.2022р, встановлено, що позивачка ОСОБА_1 і ОСОБА_2 мешкали разом з червня 2011р за адресою: АДРЕСА_4 по день його смерті. Вели спільне господарство. (а.с.14)

Окрім того, позивачем надані спільні з померлим фотознімки різного часу на сімейних святах та у побуті, вітальні листівки. (а.с.54-59).

В судовому засіданні свідки ОСОБА_5 і ОСОБА_6 підтвердили, що дійсно з 2011 року ОСОБА_1 та ОСОБА_2 мешкали разом однією сім"єю за адресою: АДРЕСА_1 , де вели спільне господарство, піклувалися один про одного.

Свідки попереджалися судом про кримінальну відповідальність за заавідомо неправдиве показання і за відмову від давання показань; давали присягу свідка. (а.с.48)

З урахуванням наведеного, у суду не має підстав ставити під сумнів достовірність і правдивість фактів, повідомлених свідками. Даних про їхню заінтересованість в результаті розгляду справи відсутні, їх показання об`єктивно підтверджуються і не суперечать іншим зібраним у справі доказам.

Пунктом 6 Рішення Конституційного Суду України від 03 червня 1999 року № 5-рп/99 встановлено, що до членів сім`ї належать особи, що постійно мешкають разом та ведуть спільне господарство. Ними можуть бути не тільки близькі родичі, але й інші особи, які не перебувають у безпосередніх родинних зв`язках. Обов`язковою умовою для визнання їх членами сім`ї є факт спільного проживання, ведення спільного господарства, наявність спільних витрат, купівлі майна для спільного користування, участі у витратах на утримання житла, його ремонт і т.п.

Статтею 8 Європейської конвенції про захист прав людини і основоположних свобод встановлено право кожного на повагу до свого приватного і сімейного життя, до свого житла і кореспонденції. При цьому органи державної влади не можуть втручатись у здійснення цього права, за винятком випадків, коли втручання здійснюється згідно із законом і є необхідним у демократичному суспільстві в інтересах національної та громадської безпеки чи економічного добробуту країни, для запобігання заворушенням чи злочинам, для захисту здоров`я чи моралі або для захисту прав і свобод інших осіб.

Європейський суд з прав людини, надаючи власне визначення терміну «сімейне життя», вказує на те, що сімейне життя може існувати там, де між особами не існує жодних юридичних зв`язків. Так, у справі «Ельсхольц проти Німеччини» суд визначив, що «поняття сім`ї (за статтею 8 ЄКПЛ) не обмежується стосунками на основі шлюбу і може охоплювати інші «сімейні» de facto зв`язки, коли сторони проживають разом поза шлюбом».

Згідно з ч. 2 ст. 3 Сімейного кодексу України сім`ю складають особи, які спільно проживають, пов`язані спільним побутом, мають взаємні права та обов`язки.

Частиною 4 ст. 3 СК України передбачено, що сім`я створюється на підставі шлюбу, кровного споріднення, усиновлення, а також на інших підставах, не заборонених законом і таких, що не суперечать моральним засадам суспільства.

Відповідно до ст. 315 ЦПК України суд розглядає справи про встановлення факту проживання однією сім`єю чоловіка та жінки без шлюбу. У судовому порядку можуть бути встановлені факти, від яких залежить, зміна або припинення особистих чи майнових прав фізичних осіб, якщо законом не визначено іншого порядку їх встановлення. Для встановлення факту проживання однією сім`єю чоловіка та жінки без шлюбу потрібно враховувати наявність у сукупності ознак, що притаманні наведеному визначенню. При цьому, слід зауважити, що таке проживання не є підставою для виникнення у чоловіка і жінки прав та обов`язків подружжя (ч. 2 ст. 21 СК України).

Отже, чоловік і жінка, які спільно проживають без шлюбу, можуть складати сім`ю, але статусу подружжя не набувають.

При встановленні факту наявності у осіб спільного побуту доцільно враховувати ознаки, визначені у поняття домогосподарства, закріпленому у ст. 1 Закону України «Про Всеукраїнський перепис населення» від 19 жовтня 2000 року. Цим законом визначено, що домогосподарство - сукупність осіб, які спільно проживають в одному житловому приміщенні або його частині, забезпечують себе всім необхідним для життя, ведуть спільне господарство, повністю або частково об`єднують та витрачають кошти.

Взаємність прав та обов`язків передбачає наявність як у жінки так і у чоловіка особистих немайнових і майнових прав та обов`язків, які можуть випливати, зокрема, із нормативно-правових актів, договорів, укладених між ними, звичаїв.

Отже, позивачем надано достатньо доказів, що підтверджують факт її проживання однією сім`єю без реєстрації шлюбу з померлим ОСОБА_2 в період з червня 2011 року та по день його смерті, а саме - ІНФОРМАЦІЯ_1 .

Встановлення факту проживання однією сім`єю позивачки з померлим ОСОБА_2 необхідне для реалізації спадкових прав позивачки, а тому позовні вимоги підлягають задоволенню.

Керуючись ст.ст. 2,4,5,10-13,76-81,89,263-265,268,272, ЦПК України, суд

УХВАЛИВ:

позов ОСОБА_1 , РНОКПП НОМЕР_2 , яка проживає в АДРЕСА_1 , зареєстрована в АДРЕСА_3 , до територіальної громади в особі Дружківської міської військової адміністрації, що розташована за адресою м.Дружківка, Донецької області, вул.Соборна,16, про встановлення факту проживання однією сім"єю, задовольнити.

Встановити факт проживання ОСОБА_1 та ОСОБА_2 однією сім"єю без реєстрації шлюбу з червня 2011року по ІНФОРМАЦІЯ_1 .

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Рішення може бути оскаржено до Дніпровського апеляційного суду шляхом подання в 30денний строк з дня проголошення рішення апеляційної скарги.

Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Вступна та резолютивна частини рішення складені в нарадчій кімнаті та проголошені в судовому засіданні 19 грудня 2022року.

Суддя: Т.Л.Панова