Провадження № 2/359/1949/2022
Справа № 359/3609/22
УХВАЛА

про залишення позовної заяви без руху

24 червня 2022 року м. Бориспіль

Суддя Бориспільського міськрайонного суду Київської області Семенюта О.Ю., вивчивши позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , третя особа: Бориспільська міська державна нотаріальна контора про визнання права власності на частину спільного майна подружжя,-

встановив:

17.06.2022 до Бориспільського міськрайонного суду надійшла вказана позовна заява.

Згідно до інформації Реєстраційної служби Бориспільської міської ради Київської області, яка надійшла на адресу суду 23.06.2022року, інформація щодо зареєстрованого місця проживання ОСОБА_2 відсутня.

Вивченням позовної заяви та доданих до неї документів встановлено, що позовна заява не відповідає вимогам ст. ст. 175- 177 Цивільного процесуального кодексу України, а саме: - позовна заява не оплачена судовим збором у встановленому порядку і розмірі, відповідно до вимог Закону України «Про судовий збір» 2022 року, або документи, що підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Так, згідно ч. 4 ст. 177 ЦПК України, до позовної заяви додаються документи, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, що підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Положеннями ст.4 Закону України «Про судовий збір» передбачено, що за подання позовної заяви майнового характеру фізичною особою повинен бути сплачений судовий збір у розмірі 1 відсоток ціни позову, але не менше 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб(992,40грн.) та не більше 5 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб(12 405грн.), який, відповідно до Закону України «Про державний бюджет на 2022 рік», станом на 01.01.2022 року становить 2481,00 гривня.

Водночас, позивачем разом з позовною заявою подано заяву про звільнення від сплати судового збору. Обгрунтовуючи заяву позивач зазначила, що розмір судового збору, який необхідно сплатити при подачі позову 9 775, 68 грн. є для неї надмірним, поскільки внаслідок свого сімейного та матеріального стану не має змоги нести такі судові витрати. Вказує, що є непрацездатною самотньою особою похилого віку, отримує невелику пенсію та не має інших засобів до існування. Пенсію, яку отримує, вимушена витрачати на продукти харчування, на утримання своєї частини будинку та оплату комунальних послуг, внаслідок чого не залишається коштів на інші витрати. Також зазначила, що маю тяжку онкологічну хворобу, на лікування(зокрема і оперативне) якої витрачає великі кошти, що змушує мене брати кошти в борг. Тому просила, у відповідності до ст.. 8 ЗУ « Про судовий збір» якщо зокрема предметом позову є захист соціальних, трудових, сімейних, житлових прав, відшкодування шкоди здоров`ю, звільнити її від сплати судового збору. Інших підстав для звільнення від сплати судового збору, позивачем у заяві не вказано.

Відповідно до частин першої, третьої статті 136ЦПК України суд, враховуючи майновий стан сторони, може своєю ухвалою відстрочити або розстрочити сплату судового збору на визначений строк у порядку, передбаченому законом, але не більше як до ухвалення судового рішення у справі. З підстав, зазначених у частині першій цієї статті, суд у порядку, передбаченому законом, може зменшити розмір належних до сплати судових витрат, пов`язаних з розглядом справи, або звільнити від їх сплати.

Згідно з ч. 1 ст.8 ЗаконуУкраїни «Про судовий збір» суд, враховуючи майновий стан сторони, може своєю ухвалою за її клопотанням відстрочити або розстрочити сплату судового збору на певний строк, але не довше ніж до ухвалення судового рішення по справі, за таких умов:

1) розмір судового збору перевищує 5 відсотків розміру річного доходу позивача - фізичної особи за попередній календарний рік; або

2) позивачами є:

а) військовослужбовці;

б) батьки, які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину-інваліда, якщо інший з батьків ухиляється від сплати аліментів;

в) одинокі матері (батьки), які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину-інваліда;

г) члени малозабезпеченої чи багатодітної сім`ї;

ґ) особа, яка діє в інтересах малолітніх чи неповнолітніх осіб та осіб, які визнані судом недієздатними чи дієздатність яких обмежена; або

3) предметом позову є захист соціальних, трудових, сімейних, житлових прав, відшкодування шкоди здоров`ю.

Суд може зменшити розмір судового збору або звільнити від його сплати на підставі, зазначеній у частині першій цієї статті (ч. 2 ст. 8 Закону України «Про судовий збір»).

Отже, чинним законодавством визначено право суду, а не обов`язок щодо відстрочки, розстрочки, зменшення розміру судового збору або звільнення заявника від сплати судового збору. У кожному конкретному випадку суд встановлює можливість особи сплатити судовий збір на підставі поданих нею доказів щодо її майнового стану за своїм внутрішнім переконанням.

Верховний Суд у постанові від 30 березня 2021 року у справі N 338/158/19 (провадження N 61-11548св20) зауважив, що єдиною підставою для відстрочення чи розстрочення сплати судового збору, зменшення його розміру або звільнення від його сплати фізичної особи є врахування судом її майнового стану.

При цьому, відповідно до п. 29 Постанови Пленуму Вищого спеціалізованого суду України № 10 від 17.10.2014 року «Про застосування судами законодавства про судові витрати у цивільних справах», особа, яка заявляє клопотання про відстрочення або розстрочення сплати судового збору, зменшення його розміру або звільнення від його сплати може бути викладене в заяві чи скарзі, які подаються до суду, або окремим документом. Особа, яка заявляє відповідне клопотання, згідно зі ст. 12 ЦПК повинна навести доводи і подати докази на підтвердження того, що її майновий стан перешкоджав (перешкоджає) сплаті нею судового збору у встановленому законодавством порядку і розмірі.

Оцінюючи фінансове становище особи, яка звертається до суду з вимогою про звільнення її від сплати судового збору, зменшення його розміру, надання відстрочки чи розстрочки в його сплаті, національні суди повинні встановлювати наявність у такої особи реального доходу (розмір заробітної плати, стипендії, пенсії, прибутку тощо), рухомого чи нерухомого майна, цінних паперів, можливості розпорядження ними без значного погіршення фінансового становища (Рішення ЄСПЛ «Kniat v.Poland» від 26 липня 2005 року, пункт 44; Рішення ЄСПЛ «Jedamski and Jedamska v.Poland» від 26 липня 2005 року.

Порушуючи питання про звільнення від сплати судового збору за подання позовної заяви про визнання права власності на частину спільного майна подружжя, позивач посилається, що отримує невелику пенсію.

Проте, жодних доказів на підтвердження наведених підстав для звільнення від сплати судового збору позивач не долучила, зокрема довідок про розмір отримуваного доходу та будь-яких інших доказів на підтвердження незадовільного майнового стану, що могли б слугувати підставою для звільнення від сплати судового збору.

Отже, з наведеного слідує, що підстави для звільнення від сплати судового збору відсутні, тому заява ОСОБА_1 про звільнення від сплати судового збору задоволенню не підлягає.

Згідно ст.176 ч.1 п.9 ЦПК України, ціна позову визначається у позовах про право власності на нерухоме майно, що належить фізичним особам на праві приватної власності, - дійсною вартістю нерухомого майна, а на нерухоме майно, що належить юридичним особам, - не нижче його балансової вартості.

Разом з тим, виходячи зі змісту ст.176 ЦПК України ціна позову повинна визначатися, виходячи із дійсної вартості зазначеного майна.

Згідно Постанови Пленуму Верховного Суду України №20 від 22.12.1995 року «Про судову практику у справах за позовами про захист права приватної власності» під дійсною вартістю розуміється грошова сума, за яку майно може бути продане в даному населеному пункті чи місцевості.

Механізм проведення оцінки нерухомого та рухомого майна для цілей обчислення державного мита та інших обов`язкових платежів визначений постановою Кабінету Міністрів України "Про проведення оцінки для цілей оподаткування та нарахування і сплати інших обов`язкових платежів, які справляються відповідно до законодавства" від 21 серпня 2014 року №358.

Документом, який підтверджує вартість майна та підтверджує виконані процедури з оцінки майна суб`єктом оціночної діяльності - суб`єктом господарювання відповідно до договору є звіт про оцінку майна (стаття 12 Закону України "Про оцінку майна, майнових прав та професійну оціночну діяльність в Україні"). Звіт підписується оцінювачами, які безпосередньо проводили оцінку майна, і скріплюється печаткою та підписом керівника суб`єкта оціночної діяльності.

Згідно зазначеної вище Постанови Кабінету Міністрів України № 358 від 21 серпня 2014 року строк дії звіту про оцінку нерухомого майна становить не більше шести місяців з дати оцінки.

Відповідно до ч.5ст.177 ЦПК України позивач зобов`язаний додати до позовної заяви всі наявні в нього докази, що підтверджують обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги (якщо подаються письмові чи електронні докази позивач може додати до позовної заяви копії відповідних доказів).

Так, на підтвердження вартості майна та ціни позову позивач додала до позову роздруківку з інтернет-сайту «OLX.UA», з якої вбачається що середня вартість схожого будинку та 0,10га земельної ділянки на час подання позову складає 1 955 136 грн.

Тобто, ціна позову у вигляді вартості Ѕ майна, зазначеного у позові, орієнтовно становить 977 568 грн.

За таких обставин, позивачу слід сплатити судовий збір у розмірі 9 775,69 грн.( 1% від ціни позову) та надати суду оригінал квитанції про оплату.

Платіжні реквізити для перерахування судового збору: отримувач коштів - ГУК у Київ.обл/Бориспіл.міс/22030101, код отримувача - 37955989 , банк отримувача - Казначейство України (ел. адм. подат.) , рахунок отримувача - UA0010778, відомча ознака: "00" Без деталізації за відомчою ознакою, код класифікації доходів бюджету - 22030101 Судовий збір (Державна судова адміністрація України, 050)(При заповненні платіжного документа у графі «Код платника» платником судового збору - юридичною особою зазначається код ЄДРПОУ, а платником - фізичною особою - ідентифікаційний код, а при його відсутності, у зв`язку з релігійними переконаннями, зазначаються його паспортні дані). У графі призначення платежу вказується: «Судовий збір за позовом , справа № ».

При таких недоліках вважаю, що позовну заяву слід залишити без руху та надати позивачу строк для усунення вище зазначених недоліків.

На підставі викладеного, керуючись ст. 185 ЦПК України,суддя

ухвалив:

Позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , третя особа: Бориспільська міська державна нотаріальна контора про визнання права власності на частину спільного майна подружжя - залишити без руху та надати строк 10 ( десять) днів з дня отримання позивачем копії ухвали для усунення зазначених в ухвалі недоліків.

У разі не усунення зазначених недоліків, позовна заява буде вважатися не поданою та повернута позивачу.

Ухвала самостійному апеляційному оскарженню не підлягає.

Суддя О.Ю. Семенюта