ДАРНИЦЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД М.КИЄВА
справа № 753/5386/22
провадження № 2/753/4901/22
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"13" червня 2022 р. суддя Дарницького районного суд м. Києва Трусова Т.О., вивчивши позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , Київської міської ради, третя особа: Шістнадцята київська державна нотаріальна контора, про встановлення факту постійного проживання зі спадкодавцем на час відкриття спадщини та про визнання права власності в порядку спадкування за законом,

В С Т А Н О В И В:

У червні 2022 р. ОСОБА_1 (далі також - ОСОБА_1 , позивачка) звернулася до суду з позовом до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 та Київської міської ради про встановлення факту постійного проживання зі спадкодавцем на час відкриття спадщини та про визнання права власності в порядку спадкування за законом.

Вирішуючи питання щодо відкриття провадження за цим позовом, суддя виходить з наступного.

Форму та зміст позовної заяви визначає норма статті 175 Цивільного процесуального кодексу України (далі - ЦПК України), згідно положень якої позовна заява повинна, зокрема, містити: зміст позовних вимог: спосіб (способи) захисту прав або інтересів, передбачений законом чи договором, або інший спосіб (способи) захисту прав та інтересів, який не суперечить закону і який позивач просить суд визначити у рішенні; виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги.

За приписами статті 177 цього Кодексу до позовної заяви додаються, зокрема, документи, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі.

Вивченням позовної заяви ОСОБА_1 установлено, що її подано без додержання вищенаведених вимог процесуального закону, а саме: вимога про встановлення факту постійного проживання зі спадкодавцем не відповідає способам захисту прав та інтересів у позовному провадженні; у заяві не викладені обставини, які зумовлюють необхідність встановлення цього факту та визнання права власності на майно у судовому порядку; до заяви не додані документи, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі

Правові засади справляння судового збору, платників, об`єкти та розміри ставок судового збору, порядок сплати, звільнення від сплати та повернення судового збору визначені Законом України «Про судовий збір» (далі - Закон № 3674-VI).

Згідно з нормою пункту 1 частини 2 статті 4 цього Закону за подання до суду позовної заяви майнового характеру, яка подана фізичною особою, ставка судового збору становить 1% ціни позову, але не менше 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб, та не більше 5 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, а за подання до суду позовної заяви немайнового характеру, яка подана фізичною особою, ставка судового збору становить 0,4 прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Відповідно до пункту 3 статті 6 Закону № 3674-VI за подання позовної заяви, що має одночасно майновий і немайновий характер, судовий збір сплачується за ставками, встановленими для позовних заяв майнового та немайнового характеру.

Предметом цього позову є дві вимоги: про встановлення факту постійного проживання зі спадкодавцем на час відкриття спадщини, що є вимогою немайнового характеру, та про визнання права власності на об`єкт нерухомого майна в порядку спадкування, що відноситься до вимог майнового характеру.

Відповідно до положень статті 176 ЦПК України у позовах про право власності на нерухоме майно, що належить фізичним особам на праві приватної власності, ціна позову визначається дійсною вартістю нерухомого майна.

Якщо визначена позивачем ціна позову вочевидь не відповідає дійсній вартості спірного майна або на момент пред`явлення позову встановити точну його ціну неможливо, розмір судового збору попередньо визначає суд з наступним стягненням недоплаченого або з поверненням переплаченого судового збору відповідно до ціни позову, встановленої судом при вирішенні справи.

Аналогічна норма міститься у пункті 2 статті 6 Закону України «Про судовий збір» (далі - Закон № 3674-VI).

У позовній заяві зазначено, що середня вартість спірного майна (квартири, розташованої за адресою: АДРЕСА_1 ) становить 120 000 грн., що вочевидь не відповідає його дійсній вартості, у зв`язку з чим суд вбачає підстави для попереднього визначення судового збору виходячи з ймовірної вартості спірного майна.

За даними популярних Інтернет-ресурсів ЛУНua та OLX, на яких розміщені оголошення про купівлю-продаж нерухомості у м. Києві, середня ціна 1 кв.м. вторинної житлової нерухомості у м. Києві в Дарницькому районі становить 42 554,64 грн.

З матеріалів справи вбачається, що загальна площа спірної квартири складає 73,70 кв.м., а відтак дійсна вартість квартири на момент пред`явлення позову становить 3 136 277,32 грн., що і є ціною позову.

Отже вимога позову про визнання права власності підлягає оплаті судовим збором в максимальному розмірі в сумі 12 405 грн.

Що стосується обраних позивачем способів захисту прав, то слід зазначити наступне.

Відповідно до положень статі 15 ЦК України кожна особа має право на захист свого цивільного права у разі його порушення, невизнання або оспорювання.

Кожна особа має право звернутися до суду за захистом свого особистого немайнового або майнового права та інтересу (частина 1 статті 16 ЦК України).

Можливі способи захисту прав та інтересів визначені частиною 2 цієї норми, а частина 3 визначає, що суд може захистити цивільне право або інтерес іншим способом, що встановлений договором або законом чи судом у визначених законом випадках.

За приписами статті 1216 Цивільного кодексу України (далі - ЦК України) спадкуванням є перехід прав та обов`язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця), до інших осіб (спадкоємців).

Стаття 1217 ЦК України закріплює існування двох видів спадкування: за заповітом або за законом.

Згідно частини 1 статті 1267 цього Кодексу частки у спадщині кожного із спадкоємців за законом є рівними.

За приписами статті 1270 ЦК України для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини.

Частиною 3 статті 1272 ЦК України передбачено, що за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання заяви про прийняття спадщини.

Перехід права власності на майно спадкодавця до спадкоємців посвідчується свідоцтвом про право на спадщину (стаття 1296 ЦК України, стаття 66 Закону України «Про нотаріат»), отримання якого є правом спадкоємця, водночас норма частини 1 статті 1297 ЦК України зобов`язує спадкоємця, який прийняв спадщину, у складі якої є нерухоме майно, звернутися до нотаріуса за видачею свідоцтва про право на спадщину на нерухоме майно.

З позовної заяви вбачається, що позивачка як спадкоємець першої черги за законом набула право на спадкування після смерті чоловіка нарівні з онучками спадкодавця, які мають право на спадкування після смерті діда за правом представлення (стаття 1266 ЦК України), проте жодних обґрунтувань неможливості реалізації спадкових прав позивачки у передбачений цивільним законом спосіб - шляхом одержання свідоцтва про право на спадщину, позовна заява не містить.

Зважаючи на викладене, позивачці слід визначитись з ефективним способом захисту порушених прав (якщо вони дійсно порушені), оскільки, як зазначено вище, вимога про встановлення факту постійного проживання зі спадкодавцем не відповідає способам захисту прав та інтересів у позовному провадженні, а вимога про визнання права власності на усю квартиру при наявності трьох спадкоємців за законом суперечить цивільному закону, який регулює спадкові відносини.

Відповідно до положень статті 185 ЦПК України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175 і 177 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху, у якій зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

Отже, на усунення недоліків позову позивачці слід подати позовну заяву у новій редакції, форма та зміст якої повинні відповідати вимогам статті 175 ЦПК України. Окрім іншого, у позовній заяві повинні бути належним чином викладені обставини, якими позивачка обґрунтовує свої вимоги, з посиланням на докази, що їх підтверджують, наведено обґрунтування обраних способів захисту порушених прав та зв`язку кожного з відповідачів (зокрема, Київської міської ради) з предметом спору.

Також позивачка повинна додати до позовної заяви її копії відповідно до кількості відповідачівта третіх осіб, а у разі заявлення (підтримання) вимоги про визнання права власності - документ, що підтверджує сплату судового збору в сумі 12 405 грн.

Керуючись статтями 175, 177, 185, 257 ЦПК України, суд

У Х В А Л И В:

Позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , Київської міської ради, третя особа: Шістнадцята київська державна нотаріальна контора, про встановлення факту постійного проживання з спадкодавцем на час відкриття спадщини та визнання права власності в порядку спадкування за законом залишити без руху.

Надати ОСОБА_1 строк для усунення недоліків - десять днів з дня отримання копії даної ухвали, роз`яснивши, що в разі їх неусунення у встановлений строк позовна заява буде вважатися неподаною і повернута позивачеві.

Суддя: