Справа № 405/6696/22
Провадження № 2/405/937/22
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

26 грудня 2022 року Суддя Ленінського районного суду м. Кіровограда Іванова Л.А., при вирішенні питання про відкриття провадження у справі за позовною заявою ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про усунення перешкод в користуванні майном шляхом зняття арешту з нерухомого майна,-

В С Т А Н О В И В:

Представник позивача ОСОБА_1 адвокат Тупало М.П. (діє на підставі ордеру на надання правничої (правової) допомоги серії ВА № 1038432 від 05.12.2022 року), в інтересах позивача звернувся до Ленінського районного суду м. Кіровограда з даним позовом, в якому просить усунути перешкоди в користуванні майном шляхом зняття арешту з нерухомого майна, а саме: будинку АДРЕСА_1 , який накладений на підставі ухвали Ленінського районного суду м. Кіровограда від 30.05.2006 року, реєстраційний номер обтяження № 3282817 та постанови аа 868965 від 15.06.2006 року Ленінського ВДВС Кіровоградського МУЮ, реєстраційний номер обтяження № 364847.

Відповідно до ч. 1 ст. 2 ЦПК України завданням цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави.

Згідно з вимогами ч. 1 ст. 19 ЦПК України суди розглядають в порядку цивільного судочинства справи, що виникають з цивільних, земельних, трудових, сімейних, житлових та інших правовідносин, крім справ, розгляд яких здійснюється в порядку іншого судочинства. Суди розглядають у порядку цивільного судочинства також вимоги щодо реєстрації майна та майнових прав, інших реєстраційних дій, якщо такі вимоги є похідними від спору щодо такого майна або майнових прав, якщо цей спір підлягає розгляду в місцевому загальному суді і переданий на його розгляд з такими вимогами.

Частиною 1 статті 4 ЦПК України визначено, що кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів.

Захист цивільних прав - це передбачені законом способи охорони цивільних прав у разі їх порушення чи реальної безпеки такого порушення.

Під способами захисту суб`єктивних цивільних прав розуміють закріплені законом матеріально-правові заходи примусового характеру, за допомогою яких проводиться поновлення (визнання) порушених (оспорюваних) прав та вплив на правопорушника.

Загальний перелік таких способів захисту цивільних прав та інтересів встановлений ст.16 ЦК України.

Як правило, особа, права якої порушені, може скористатись не будь-яким, а цілком конкретним способам захисту свого права.

При цьому, зі змісту поданої позовної заяви вбачається, що позивач ОСОБА_1 є власником 1/2 частини будинку АДРЕСА_1 та під час оформлення документів на зазначене нерухоме майно, йому стало відомо про існування обтяження у вигляді арешту майна, яке є наслідком винесення 30.05.2006 року Ленінським районним судом м. Кіровограда ухвали в межах розгляду цивільної справи № 2-731 за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_1 про визнання недійсним договору купівлі-продажу, визнання права власності на 1/2 частину будинку, яка (цивільна справа) розглянута, рішення суду набрало законної сили, однак застосоване обтяження досі міститься в Єдиному реєстрі заборон відчуження об`єктів та унеможливлює позивачу реалізувати своє право власності.

Поряд з цим, судом відзначається, що позивач ОСОБА_1 пред`явив позов, зі змісту якого не вбачається спору між сторонами про право власності (володіння, користування, розпорядження) на майно, на яке накладено арешт, і таке право позивача ніким не оспорюється, не містить позов і матеріально-правових вимог до відповідача ОСОБА_2 , а тому, з урахуванням заявлених предмету та підстав позову, позовна заява не підлягає розгляду в порядку позовного провадження, оскільки передбачається інша форма звернення та порядок вирішення.

Зокрема, щодо зняття арешту з нерухомого майна на підставі ухвали суду про накладення арешту, суд вважає за необхідне зазначити наступне.

Ухвала суду про накладення арешту на майно виступає як забезпечення позову, метою забезпечення позову є вжиття судом, у провадженні якого перебуває справа, заходів щодо охорони матеріально-правових інтересів позивача від можливих недобросовісних дій з боку відповідача з тим, щоб забезпечити позивачу реальне та ефективне виконання судового рішення, якщо воно буде прийняте на його користь, у тому числі, задля попередження потенційних труднощів у подальшому виконанні такого рішення.

Відповідно до ст. 149 ЦПК України, суд за заявою учасника справи має право вжити передбачених ст. 150 цього Кодексу заходів забезпечення позову.

Заходи забезпечення позову мають тимчасовий характер і діють до виконання рішення суду, яким закінчується розгляд справи по суті. Зважаючи на це, суд при задоволенні позову не вправі скасовувати вжиті заходи до виконання рішення або зміни способу його виконання, за винятком випадків, коли потреба в забезпеченні позову з тих чи інших причин відпала або змінились обставини, що зумовили його застосування.

Крім того, відповідно до ч. 1 ст. 158 ЦПК України, суд може скасувати заходи забезпечення позову з власної ініціативи або за вмотивованим клопотанням учасника справи.

У справах позовного провадження учасниками справи є сторони, треті особи (ч. 1 ст. 42 ЦПК України).

Відповідно до ч. 1 ст. 48 ЦПК України сторонами в цивільному процесі є позивач і відповідач.

Клопотання про скасування заходів забезпечення позову розглядається в судовому засіданні не пізніше п`яти днів з дня надходження його до суду (ч. 2 ст. 158 ЦПК України).

Відповідно до ч.ч. 4, 11 ст. 158 ЦПК України за результатами розгляду клопотання про скасування заходів забезпечення позову, вжитих судом, постановляється ухвала.

Примірник ухвали про скасування заходів забезпечення позову невідкладно після набрання такою ухвалою законної сили надсилається заявнику, всім особам, яких стосуються заходи забезпечення позову і яких суд може ідентифікувати, а також державним та іншим органам, які повинні були та (або) виконували ухвалу про забезпечення позову, для здійснення ними відповідних дій щодо скасування заходів забезпечення позову.

Тобто передбачений чіткий алгоритм дій відповідно до положень ЦПК України щодо скасування заходів забезпечення позову, вжитих ухвалою суду про накладення арешту на майно під час розгляду цивільної справи.

За таких обставин суд дійшов висновку щодо відмови у відкритті позовного провадження у справі за позовом ОСОБА_1 .

Відповідно до п. 3 ч. 1 ст. 7 Закону України "Про судовий збір" сплачена сума судового збору повертається за ухвалою суду в разі відмови у відкритті провадження у справі.

Керуючись статтями 2, 4, 19, 175, 177, 158, 186 ЦПК України, Законом України «Про судовий збір» суд,-

У Х В А Л И В:

Відмовити ОСОБА_1 у прийнятті до розгляду та відкритті позовного провадження по справі за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про усунення перешкод в користуванні майном шляхом зняття арешту з нерухомого майна.

Повернути ОСОБА_1 з Державного бюджету України судовий збір в розмірі 992 грн. 40 коп., внесений згідно з квитанцією № 0.0..1 від 05 грудня 2022 року.

Копію ухвали разом з позовними матеріалами невідкладно надіслати заявнику.

Копію позовної заяви залишити в суді.

Роз`яснити заявнику ОСОБА_1 , як учаснику справи, право звернення до суду, який ухвалив рішення, в порядку ст. 158 ЦПК України з вмотивованим клопотанням про скасування заходів забезпечення позову.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею.

Ухвала суду може бути оскаржена до Кропивницького апеляційного суду протягом п`ятнадцяти днів з дня її складання.

Учасник справи, якому ухвала суду не була вручена у день її складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду, або в разі пропуску строку на апеляційне оскарження з інших поважних причин, крім випадків, зазначених у частині другій статті 358 ЦПК України.

Суддя Ленінського

районного суду

м. Кіровограда Лілія Андріївна Іванова