н/п 2/490/478/2022 Справа № 490/4411/21
Центральний районний суд м. Миколаєва
__________________________________________________________________
Р І Ш Е Н Н Я

і м е н е м У к р а ї н и

30 червня 2022 року Центральний районний суд м. Миколаєва в складі: головуючого - судді Гуденко О.А., секретар судового засідання Савенко Є.В., без участі строні та їх предстанвиків,

розглянувши у відкритому судовому засіданні цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до Управління Держпраці в Миколаївській області, треті особи - Управління охорони здоров`я Миколаївської міської ради, Управління виконавчої дирекції Фонду соціального страхування України в Миколаївській області, Комунальне некомерційне підприємство "Центрпервинної медико-санітарної допомоги №4" про скасування рішення комісії і акту, визнання професійного захворювання таким, що пов`язане з виробництвом та зобов`язання вчинити певні дії,-

ВСТАНОВИВ:

09 червня 2021 року позивач звернувся до суду з позовом до Управління Держпраці в Миколаївській області , в якому просив скасувати рішення комісії, викладене в Акті спеціального розслідування гострого професійного захворювання, що сталося 24..2020 року на КНП ММР "Центр первинної медико-санітарної допомоги № 4", складеного за формою Н-1/НП; визнати випадок захворювання ОСОБА_2 на гостру респіраторну хворобу Ковід-19, спричинену коронавірусом, що стався на КНП ММР "Центр первинної медико-санітраної допомоги № 4" - пов`язаним з виробництвом; зобов`язати Управління Держпраці в Миколаївській області провести повторне спеціальне розслідування професійного захворювання що сталося 24..2020 року на КНП ММР "Центр первинної медико-санітарної допомоги № 4" Горбенко Г.К. з врахуванням встановлених судом обставин справи та скласти акт форми Н-1.

У позовній заяві посилався на те, що ІНФОРМАЦІЯ_1 померла його мати ОСОБА_2 , , довідкою про причину смерті підтверджено, що остання померла від коронавірусної хвороби (covid-19).

За життя мати працювала в КНП «ЦПМСД №4» завідувачем сімейної амбулаторії №1.

Наказом Управління Держпраці у Миколаївській області №402 від 27.11.2020 року на підставі екстренного повідомлення про нещасний випадок/гостре захворювання лікаря загальної практики сімейної медицини, завідувача СА №1 КНП ММР «ЦПМСД №4» ОСОБА_2 на COVID-19, яке стало причиною смерті ІНФОРМАЦІЯ_2 , було призначено комісію зі спеціального розслідування нещасного випадку/гострого професійного захворювання із смертельним наслідком.

За результатом спеціального розслідування випадку гострого професійного захворювання, що сталося в КНП ММР «ЦПМСД №4» із завідувачем сімейної амбулаторії №1 ОСОБА_2 , комісія дійшла до висновків, що зараження на Covid- 19 на робочому місці при виконанні посадових обов`язків не встановлено та захворювання отримане не під час виконання нею функціональних обов`язків.

Результати вказаного спеціального розслідування оформлені Актом форми Н-1/НП від 08 квітня 2021 року.

Однак, з висновками вказаного акту позивач не погоджується, посилаючись на його необгрунтованість.

Зазначає, що його мати працювала в «Центрі первинної медико - санітарної допомоги №4» по своїй спеціалізації - лікар загальної практики сімейної медицини, відповідно до штатного розпису займала посаду завідувача сімейної амбулаторії №1, її робоче місце знаходилось в кабінеті №24 на другому поверсі споруди ЦПМСД №4.

Відповідно до своїх посадових обов`язків вона організовувала лікувально-профілактичну діяльність сімейної амбулаторії №1, співпрацювала з іншими структурними підрозділами КНП ММР «ЦПМСД №4»; оглядала хворих із захворюваннями ускладненими, відносно діагностики лікування; надавала консультативну медичну допомогу персоналу амбулаторії та хворим пацієнтам;тощо. Також відповідно до Наказу КНП ММР «Центру первинної медико санітарної допомоги №4» №270/1-л від 06.08.2020 року, її було допущено до надання медичної допомоги хворим на COVID -19.

Кабінет №24, де знаходилось робоче місце завідувача сімейною амбулаторією №1 ОСОБА_2 , знаходиться на другому поверсі споруди КНП ММР «ЦПМСД №4». Поруч знаходяться кабінети №18,22,25,27, лікарів, що приймають хворих пацієнтів, серед яких потенційно можуть бути хворі особи на COVID-19. Контакт з інфекційними хворими на коранавірусну хворобу не виключається при переміщенні по коридору закладу та кабінетів підпорядкованих фахівців, а також при зверненні до завідувача сімейною амбулаторією №1 хворих пацієнтів для підписування медичних карток, довідок, лікарняних листків, довідок про смерть.

Також ОСОБА_2 була призначена відповідальною за напрямом онкологія, а серед пацієнтів даного захворювання також могли бути, потенційно, хворі пацієнти на COVID-19.

Також за період з 28.10.2020р. по 11.11.2020р. сімейними лікарями сімейної амбулаторії №1, було виявлено 25 хворих пацієнтів на коронавірусну хворобу (COVID-19).

Так, 13.11. 2020 року ОСОБА_2 знаходилась на робочому місці та почувалась нормально. В той же день, після робочого часу відчула погане самопочуття, а саме: ломоту в тілі, загальну слабкість, першіння в горлі, температура тіла 37С.

З 14.11.2020 року по 15.11.2020 року ОСОБА_2 знаходилась вдома, так як були вихідні.

16.11.2020 року о 08-00 год. ОСОБА_2 разом з чоловіком ОСОБА_3 прийшли на прийом до сімейного лікаря ОСОБА_4 , яка виписала направлення на лабораторне тестування ПЛР-тестом з підозрою на Covid- 19.

18.11.2020 року ОСОБА_2 зробила обстеження КТ ОГК. На підставі результату КТ ОГК та клінічних даних було встановлено діагноз: «двобічна пневмонія».

19.11.2020 року ОСОБА_2 отримала позитивний результат ПЛР-тесту на Covid- 19, від 18.11.2020 року №59708.

20.11.2020 року ОСОБА_2 стала почувати себе гірше, тому лікарем ЗПСМ ОСОБА_4 була направлена до КНП ММР «Міська лікарня №3» з діагнозом «Короновірусна хвороба середньої важкості, двобічна позалікарняна пневмонія, дихальна недостатність Іст.»

Згідно листка непрацездатності серії АДЧ №242977 ОСОБА_2 знаходилась на стаціонарному лікуванні в КНП ММР «Міська лікарня №3» з 20.11.2020 року по настання смерті ІНФОРМАЦІЯ_2 .

Проте, при проведенні спеціального розслідування випадку гострого професійного захворювання, що сталося в КНП ММР «ЦПМСД №4» із завідувачем сімейної амбулаторії №1 ОСОБА_2 , комісією були залишені поза увагою багато факторів, надані лікарями-інфекціоністами пояснювальні записки, свідчення хворих на коронавірусну хворобу про те, що ОСОБА_2 , безпосередньо оглядала хворих проте їм не було надано належної оцінки.

Також не врахована окрема думка ОСОБА_5 , заступника начальника відділу нагляду в машинобудуванні та енергетиці Управління Держпраці у Миколаївській області, голови спеціальної комісії із розслідування нещасного випадку, що стався з лікарем ОСОБА_2 , яке стало причиною смерті ІНФОРМАЦІЯ_2 , а саме що випадок захворювання зі смертельним наслідок, що стався з ОСОБА_2 пов`язаний з виконанням посадових обов`язків.

Отже, на думку позивача, вказані матеріали підтверджують той факт, що смерть його матері ОСОБА_2 , як медичного працівника, настала з причин, пов`язаних з її інфікуванням COVID-19 під час виконання професійних обов`язків в умовах підвищеного ризику зараження на КНП ММР «ЦПМСД №4 ».

Однак, комісією при проведенні спеціального розслідування гострого професійного захворювання, що сталося 24.11.2020 року на КНП ММР «Центр первинної медико-санітарної допомоги №4», не було враховано покази сімейних лікарів, які були підлеглі ОСОБА_2 та з якими вона сумісно здійснювала консультаційні огляди пацієнтів, у яких ПЛР тест мав позитивний результат. Також проігноровано пояснювальні листи самих пацієнтів, які мали позитивний ПЛР тест та яких безпосередньо оглядала ОСОБА_2 , а саме ОСОБА_6 (ПЛР тест №52155 від 07.11.2020 року, результат - позитивний); ОСОБА_7 (ПЛР тест №37383 від 18.10.2020 року, результат - позитивний); ОСОБА_8 (ПЛР тест №38127 від 19.10.2020 року, результат - позитивний); ОСОБА_9 (ПЛР тест №40376 від 24.10.2020 року, результат позитивний); ОСОБА_10 (ПЛР тест №39454 від 22.10.2020 року, результат - позитивний); ОСОБА_11 (ПЛР тест №45103 від 29.10.2020 року, результат - позитивний).

Крім того, не взято до уваги інформацію, що міститься в довідці (доповнення до карти епідеміологічного обстеження вогнища інфекційного захворювання №24846/0-2, за результатами ретроспективного епідрозслідування захворювання на короновірусну хворобу COVID-19 ОСОБА_2 ), що надавала лікар епідеміолог ОСОБА_12 , згідно якої терміни інкубаційного періоду та умови контактування ОСОБА_2 з хворою на COVID-19 пацієнткою ОСОБА_11 , можна розглядати зазначену хвору як ймовірне джерело інфікування для ОСОБА_2 .

За такого, рішення комісії, викладене в оспорюваному Акті спеціального розслідування, складеного за формою Н-1/НП, слід скасувати, оскільки воно є суперечливим та не обґрунтованим, а випадок захворювання ОСОБА_2 на гостру респіраторну хворобу COVID-19, спричинену коронавірусом SARS-CoV-2, слід визнати таким, що стався на комунальному некомерційному підприємстві Миколаївської міської ради «Центр первинної медико-санітарної допомоги №4», пов`язаним з виробництвом.

05 липня 2021 року надійшов від віповідача відзив на позов, у якому заперечив проти позовних вимог . В обґрунтування своєї позиції відповідач вказує, що відповідно до п. 7 Акту спеціального розслідування гострого професійного захворювання із смертельним наслідком, яке сталося із завідувачкою сімейної амбулаторії №1 КНП ММР «ЦПМСД №4» ОСОБА_2 24.11.2020 року, затверджений начальником управління Держпраці в Миколаївській області 12.04.2021 року, комісія дійшла висновків, що даний випадок захворювання на COVID-19 не підпадає під дію п. 52 «Порядку розслідування та обліку нещасних випадків, професійних захворювань та аварій на виробництві», затвердженого постановою КМУ від 17.04.2019 року №337, адже ОСОБА_2 , контакітв з пацієнтами з підтвердженим результатом аналіу на ковід-19 на роботі не мала. Крім того, вході розслідування встановлено, що чоловік ОСОБА_2 ОСОБА_3 , лікар ендоскопічного відділення КНП «Миколаївська обласна клінічна лікарня» МОР захворів в той же час та помер від коронавірусної хвороби 14.12.2020 року, тому не виключається можливий контакт ОСОБА_2 з хворим чоловіком у побуті.

Вказує, що оскаржуваний Акт було складено Управлінням Держпраці у Миколаївській області у відповідності до вимог Закону України «Про охорону праці» від 14.10.1992 №2694-ХІІ, у межах повноважень, визначених п. 27 Положення про Управління Держпраці у Миколаївській області, затвердженого наказом Держпраці України від 03.08.2018 року №84 та згідно Порядку розслідування та обліку нещасних випадків, професійних захворювань та аварій на виробництві, затверджених постановою Кабінету міністрів України №337 від 17.04.2019 року, а тому вказаний Акт скасуванню не підлягає, оскільки складений на підставі, в межах та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Крім того, просили відмовити у стягненні суми витрат на правничу допомогу, посилаючись на їх необґрунтованість.

Також зазначили, що вимога позовної заяви щодо визнання випадку захворювання ОСОБА_2 на гостру респіраторну хворобу COVID-19, спричинену коронавірусом SARS-CoV-2, що стався на комунальному некомерційному підприємстві Миколаївської міської ради «Центр первинної медико-санітарної допомоги №4», пов`язаним з виробництвом, - суперечить вимозі позовної заяви щодо зобов`язання Управління Держпраці у Миколаївській області провести повторне спеціальне розслідування професійного захворювання, що сталося 24.11.2020 року о 13 год. 55 хв. на комунальному некомерційному підприємстві Миколаївської міської ради «Центр первинної медико-санітарної допомоги №4»у ОСОБА_2 з врахуванням встановлених судом обставин справи та скласти акт форми Н-1.

Крім того, задоволення судом цих вимог є порушенням вимог ст. 6 Конституції України, а саме неможливість втручання представників однієї гілки влади у діяльність іншої.

21 липня 2021 року представник позивача адвокат Бурдинський С.І. надав суду відповідь на відзив, в якому вважає твердження відповідача суперечливими та такими, що не узгоджуються із нормами законодавства.

Так, вважають, що під час проведення спеціального розслідування випадку гострого професійного захворювання, що сталося в КНП ММР «ЦПМСД №4» із завідувачем сімейної амбулаторії №1 ОСОБА_2 комісією безпідставно були залишені поза увагою беззаперечні докази того, що даний випадок захворювання на COVID-19 підпадає під дію п. 52 «Порядку розслідування та обліку нещасних випадків, професійних захворювань та аварій на виробництві», затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 17 квітня 2019 року №337 та є професійним.

Адже відповідно до Наказу КНП ММР «ЦПМСД №4» №270/1-л від 06.08.2020 року, її було допущено до надання медичної допомоги хворим на COVID -19, тобто в своїй професійній діяльності остання постійно мала контакт із хворими пацієнтами на COVID -19 та потенційно могла заразитись хворобою від них.

Також, довідкою, що видана інженером з охорони праці КНП ММР «ЦПМСД №4 від 26.01.2021 року, було підтверджено факт того, що всю свою роботу завідувач сімейної амбулаторії №1, проводить безпосередньо в умовах інфекційного осередку, якими являються кабінети сімейних лікарів первинної ланки надання медичної допомоги, де серед пацієнтів присутні потенційно хворі на коронавірусну хворобу COVID-19. Також завідувач сімейної амбулаторії №1 ОСОБА_2 , періодично виконувала обов`язки медичного директора та по службовій необхідності, неодноразово, відвідувала медичні кабінети лікарів, що надавали медичну допомогу хворим пацієнтам, серед яких знаходились потенційно хворі на COVID-19. Оскільки медичний директор є ключовою особою в лікувальному закладі, він контактує постійно з великою кількістю хворих пацієнтів, серед яких багато хворих на коронавірусну хворобу COVID-19.

Також за період з 28.10.2020р. по 11.11.2020р. сімейними лікарями сімейної амбулаторії №1, було виявлено 25 хворих пацієнтів на коронавірусну хворобу (COVID-19), огляд яких ОСОБА_2 проводила сумісно із сімейними лікарями і потенційно також могла отримати від них зараження.

Крім того, жодним чином комісією не було враховано те, що згідно Акту санітарно епідеміологічного обстеження об`єкта від 29.12.2020 року контакт ОСОБА_2 з інфекційними хворими на короновірусну хворобу (COVID-19) не виключається при переміщенні по коридорам закладу, використанні санвузла, кабінетів підпорядкованих фахівців.

Також, відповідно до Довідки (доповнення до карти епідеміологічного обстеження вогнища інфекційного захворювання №24846/0-2 за результатами ретроспективного епідрозслідування захворювання на коронавірусну хворобу COVID-19 ОСОБА_2 ) від 04.03.2021 року, під час проведення ретроспективного епідрозслідування, було перевірено та підтверджено факт перебування 04.11.2020 року на прийомі у завідувачки сімейної амбулаторії №1 КНП ММР «ЦПМСД №4» ОСОБА_2 хворої на короновірусну хворобу COVID-19 Соломонової В. Є. (позитивний результат обстеження на короновірусну хворобу методом ПЛР від 29.10.2020 року №45103). Тому терміни інкубаційного періоду та умови контактування ОСОБА_2 з хворою на COVID-19 пацієнткою ОСОБА_11 , можна розглядати зазначену хвору як ймовірне джерело інфікування для ОСОБА_2 .

Крім того, відповідно до Консультаційного висновку лікаря профпатолога ОСОБА_13 від 09.03.2021 року, ОСОБА_2 протягом останніх 14 днів працювала в сімейній амбулаторії №1 КНП ММР «ЦПМСД №4», де постійно знаходилась в осередку інфекційних хвороб, зокрема короновірусної хвороби COVID-19. Тому, лікар профпатолог ОСОБА_13 вважає, що захворювання на COVID-19 зі смертельним наслідком лікаря загальної практики сімейної медицини ОСОБА_2 пов`язано з виконанням професійних обов`язків та може бути професійним.

Також, комісією не було прийнято до уваги, що пацієнтів ОСОБА_7 , ОСОБА_6 , ОСОБА_8 , ОСОБА_9 , ОСОБА_10 , ОСОБА_11 , у яких виявлено позитивний результат теста ПРЛ , при продовженні листків непрацездатності разом із сімейними лікарями, оглядала завідувач амбулаторією ОСОБА_2 .

А тому вважають, що оскаржуваний Акт спеціального розслідування за формою Н-1/НП, було складено відповідачем з грубим порушенням вимог ЗУ «Про охорону праці» , п. 27 Положення про Управління Держпраці у Миколаївській області, затвердженого наказом Держпраці України від 03.08.2018 року №84, Порядку розслідування та обліку нещасних випадків, професійних захворювань та аварій на виробництві, затверджених постановою Кабінету міністрів України №337 від 17.04.2019 року, а тому вказаний Акт має бути скасований як незаконний, оскільки висновки комісії були складені без врахування достовірних доказів того, що захворювання на COVID-19 зі смертельним наслідком лікаря загальної практики сімейної медицини ОСОБА_2 пов`язано з виконанням професійних обов`язків та є професійним.

Також зазначають, що процес проведення розслідування нещасного випадку/гострого професійного захворювання, що трапилось із лікарем ОСОБА_2 на COVID 19, яке стало причиною смерті ІНФОРМАЦІЯ_2 може тривати безкінечно, тому в даному випадку не буде будь-якого втручання суду в дискреційні повноваження відповідача, а зобов`язання провести повторне спеціальне розслідування професійного захворювання, що сталося 24.11.2020 року о 13 год. 55 хв. на КНП ММР «Центр первинної медико-санітарної допомоги №4» у ОСОБА_2 з врахуванням встановлених судом обставин, буде обґрунтованим, повним та належним способом захисту порушеного права позивача.

Також представник відповідача Управління Держпраці у Миколаївській області подав до суду клопотання про зменшення витрат на правову допомогу, посилаючись, що сума у 27500 грн є завищеною, оскільки не підтверджена належним чином та не є співмірною. Крім того, 27.04.2021 року набув чинності ЗУ «Про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо запобігання надмірному тиску на об`єктів господарювання», відповідно д якого Управління Держпраці звільнена від сплати судового збору під час розгляду справ у всіх судових інстанціях.

Ухвалою судді від 10.06.2021 прийнято позовну заяву до розгляду та відкрито загальне позовне провадження у цивільній справі та призначено підготовче судове засідання на 12.07.2021 року . Ухвалою суду від 17 листопада 2021 року відмовлено у задоволенні клопотання представника відповідача про закриття провадження у вказаній справі .

Протокольною ухвалою суду від 17.11.2021 закрито підготовче провадження по справі та призначено справу до судового розгляду.

В минулих судових засіданнях представник позивача ОСОБА_14 позов підтримала в повному обсязі та просила його задовольнити, посилаючись на обставини, викладені в позовній заяві. В останнє судове засідання надала заяву про розгляд справи за відсутності сторони позивача , просила про задоволення позову також з урахуванням додаткових пояснень, викладених у заявах по суті спору та доданих додаткових доказів по справі.

Представник відповідача Управління Держпраці у Миколаївській області в минулих судових засіданнях проти позову заперечували, просили в його задоволенні відмовити. В останнє судове засідання надали заяву про розгляд справи у їх відсутність, просили про відмову у позові зх викладених у відзиві підстав.

Представники третьої особи Управління виконавчої дирекції Фонду соціального страхуавння в Миколаївській області в минулих судових засіданнях проти позову заперечували, просили в його задоволенні відмовити.

Третя особа КНП «ЦПМСД №4» в судове засідання свого представника не направила, пояснень по суті спору не надали.

Третя особа Управління охорони здоров`я ММР надали суду заяву про розгляд справи у відсутності їх представника, зазнеачили, що ОСОБА_2 не перебувала з ними у трудових відносинах, КНП ММР «ЦПСМД №4» є самостійною юридичною особою.

У разі неявки в судове засідання всіх осіб, які беруть участь у справі, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється відповідно до положень ст. 247 ЦПК України..

Дослідивши та оцінивши докази у справі в їх сукупності, суд приходить до наступних висновків.

Надаючи оцінку спірним правовідносинам суд врахував, що відповідно до статті 19 Конституції України органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Постановою Кабінету Міністрів України від 30.11.2011 №1232 затверджено Порядок проведення розслідування та ведення обліку нещасних випадків, професійних захворювань і аварій на виробництві. Зазначена постанова 01.07.2019 втратила чинність у зв`язку із прийняттям Кабінетом Міністрів України постанови від 17.04.2019 №337, якою затверджений Порядок розслідування та обліку нещасних випадків, професійних захворювань та аварій на виробництві (далі - Порядок).

Відповідно до п.1 Порядку, даний порядок визначає процедуру проведення розслідування та обліку нещасних випадків, професійних захворювань та аварій на виробництві, що сталися з особами, визначеними частиною першою статті 35 Закону України "Про загальнообов`язкове державне соціальне страхування".

Пункт 10 Порядку визначає, що спеціальному розслідуванню підлягають нещасні випадки із смертельними наслідками; групові нещасні випадки; випадки смерті працівників під час виконання ними трудових (посадових) обов`язків; гострі професійні захворювання (отруєння), що призвели до тяжких чи смертельних наслідків; нещасні випадки, факт настання яких встановлено у судовому порядку, а підприємство (установа, організація), на якому вони сталися, ліквідовано без правонаступника; нещасні випадки, що спричинили тяжкі наслідки, у тому числі з можливою інвалідністю потерпілого; випадки зникнення працівника під час виконання трудових (посадових) обов`язків; нещасні випадки з особами, які працюють на умовах цивільно-правового договору, на інших підставах, передбачених законом, фізичними особами - підприємцями, особами, які провадять незалежну професійну діяльність, членами фермерського господарства; нещасні випадки, що сталися з особами, фактично допущеними до роботи без оформлення трудового договору (контракту).

Згідно з п.15 Порядку до складу спеціальної комісії входять: посадова особа Держпраці та/або її територіального органу (голова комісії); представник робочого органу Фонду; представник уповноваженого органу чи наглядової ради підприємства (у разі її утворення) або місцевої держадміністрації чи органу місцевого самоврядування у разі, коли зазначений орган відсутній; керівник (спеціаліст) служби охорони праці підприємства (установи, організації) або посадова особа, на яку роботодавцем покладено виконання функцій з охорони праці, а у разі її відсутності - представник роботодавця; представник первинної організації профспілки, членом якої є постраждалий (у разі її відсутності - уповноважена найманими працівниками особа з питань охорони праці); представник профспілкового органу вищого рівня або територіального профоб`єднання; представник місцевої держадміністрації або органу місцевого самоврядування у разі, коли нещасний випадок та/або гостре професійне захворювання (отруєння) сталися з особами, які працюють на умовах цивільно-правового договору, на інших підставах, передбачених законом, фізичними особами - підприємцями, особами, які провадять незалежну професійну діяльність, членами фермерського господарства; лікар з гігієни праці територіального органу Держпраці (у разі настання гострого професійного захворювання (отруєння); посадові особи органів Держпродспоживслужби, ДСНС (у разі потреби та за відповідним погодженням).

У разі настання нещасного випадку та/або гострого професійного захворювання (отруєння) на території іншого підприємства (установи, організації) до складу спеціальної комісії включаються представники такого підприємства (установи, організації).

Відповідно до п.12 Порядку визначено, що на підприємстві (в установі, організації) утворюється комісія з розслідування нещасних випадків та/або гострих професійних захворювань (отруєнь), що не підлягають спеціальному розслідуванню.

Згідно з п.13 Порядку до складу комісії входять: керівник (спеціаліст) служби охорони праці або посадова особа, на яку роботодавцем покладено виконання функцій з охорони праці (голова комісії); представник робочого органу Фонду; представник первинної організації профспілки (у разі її відсутності - уповноважена найманими працівниками особа з питань охорони праці); лікар з гігієни праці територіального органу Держпраці (у разі настання гострого професійного захворювання (отруєння); інші представники підприємства (установи, організації), посадові особи органів Держпродспоживслужби, ДСНС (у разі потреби та за відповідним погодженням). До складу комісії не може входити безпосередній керівник потерпілого.

Відповідно до п. 33 Порядку спеціальна комісія зобов`язана: провести засідання комісії (спеціальної комісії) з розслідування нещасного випадку та/або гострого професійного захворювання (отруєння), на якому розглянути інформацію про нещасний випадок та/або гостре професійне захворювання (отруєння), розподілити функції між членами комісії, провести зустріч з потерпілим (членами його сім`ї чи уповноваженою ними особою) та скласти протоколи засідання комісії згідно з додатком 4; обстежити місце, де сталися нещасний випадок та/або гостре професійне захворювання (отруєння), аварія, та скласти відповідний протокол згідно з додатком 5, розробити ескіз місця, де сталися нещасний випадок та/або гостре професійне захворювання (отруєння), аварія, згідно з додатком 6 і провести фотографування місця настання нещасного випадку та/або гострого професійного захворювання (отруєння), аварії (у разі потреби та можливості); одержати письмові пояснення від роботодавця та його представників, посадових осіб, працівників підприємства (установи, організації), потерпілого (якщо це можливо) згідно з додатком 7, опитати осіб - свідків нещасного випадку та/або гострого професійного захворювання (отруєння) та осіб, причетних до них, згідно з додатком 8; вивчити наявні на підприємстві документи та матеріали стосовно нещасного випадку та/або гострого професійного захворювання (отруєння) та у разі потреби надіслати запити до відповідних закладів охорони здоров`я для отримання медичних висновків щодо зв`язку нещасного випадку та/або гострого професійного захворювання (отруєння) з впливом на потерпілого небезпечних (шкідливих) виробничих факторів та/або факторів важкості та напруженості трудового процесу; визначити вид події, що призвела до нещасного випадку та/або гострого професійного захворювання (отруєння), причини нещасного випадку та/або гострого професійного захворювання (отруєння) та обладнання, устаткування, машини, механізми, транспортні засоби, експлуатація яких призвела до настання нещасного випадку та/або гострого професійного захворювання (отруєння), відповідно до Класифікатора видів подій, причин, обладнання, устаткування, машин, механізмів, транспортних засобів, що призвели до настання нещасного випадку, гострого професійного захворювання (отруєння), аварії, згідно з додатком 9; визначити відповідність умов праці та її безпеки вимогам законодавства про охорону праці; визначити необхідність проведення лабораторних досліджень, випробувань, технічних розрахунків, експертизи тощо для встановлення причин настання нещасного випадку та/або гострого професійного захворювання (отруєння); з`ясувати обставини та причини настання нещасного випадку та/або гострого професійного захворювання (отруєння); визначити, пов`язані чи не пов`язані нещасний випадок та/або гостре професійне захворювання (отруєння) з виробництвом; установити осіб, які допустили порушення вимог нормативно-правових актів з охорони праці; вивчити документи, що дають змогу відстежити походження нехарчової продукції, під час використання (експлуатації) якої сталися нещасний випадок та/або гостре професійне захворювання (отруєння) або використання (експлуатація) якої могло стати їх причиною (договори, товарно-супровідну документацію тощо), і подати інформацію про таку продукцію та документи про її походження до відповідного органу державного ринкового нагляду (у разі проведення спеціального розслідування); розробити план заходів щодо запобігання подібним нещасним випадкам та/або гострим професійним захворюванням (отруєнням), у тому числі пропозиції щодо внесення змін до нормативно-правових актів з охорони праці; скласти акти за формою Н-1 (тимчасові акти за формою Н-1 у разі їх складення) згідно з додатком 11 у кількості, визначеній рішенням комісії (спеціальної комісії); у разі настання групових нещасного випадку та/або гострого професійного захворювання (отруєння) скласти акти за формою Н-1 на кожного потерпілого; розглянути та підписати примірники актів за формою Н-1 (тимчасові акти за формою Н-1 у разі їх складення), а у разі незгоди члена комісії (спеціальної комісії) із змістом розділів 5, 6, 8, 9 такого акта - обов`язково підписати ці акти з відміткою про наявність окремої думки, яка викладається членом комісії письмово, в якій він обґрунтовано викладає пропозиції до змісту розділів 5, 6, 8, 9 акта (окрема думка додається до цих актів та є їх невід`ємною частиною); у разі виявлення гострого професійного захворювання (отруєння), пов`язаного з виробництвом, крім акта за формою Н-1, скласти картку обліку професійного захворювання (отруєння) за формою П-5 (далі - картка за формою П-5) згідно з додатком 22; передати не пізніше наступного робочого дня після підписання актів за формою Н-1 матеріали розслідування та примірники таких актів керівнику підприємства (установи, організації) або органу, що утворив комісію (спеціальну комісію), для їх розгляду та затвердження; дотримуватися вимог законодавства про інформацію щодо захисту персональних даних потерпілих та інших осіб, які зібрані в межах повноважень комісії (спеціальної комісії) під час проведення розслідування та задокументовані в акті за формою Н-1.

Отже, матеріали відповідного розслідування нещасного випадку у заявлених спірних правовідносинах повинні містити всі вказані вище відомості до часу прийняття подальших рішень суб`єктами владних повноважень.

ІНФОРМАЦІЯ_1 померла ОСОБА_2 , що підтверджується свідоцтвом про смерть серії НОМЕР_1 , що видане Миколаївським міським відділом державної реєстрації актів цивільного стану Південного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Одеса).

Згідно лікарського свідоцтва про смерть №449 від 25.11.2020 року, причиною смерті визначено: поліорганну недостатність; двобічну пневмонію; коронавірусну хворобу (covid-19).

Згідно Довідки про причину смерті (до форми №106/о№449) зазначено, що ОСОБА_2 померла від коронавірусної хвороби (covid-19).

Судом встановлено, що ОСОБА_2 працювала в Комунальному некомерційному підприємстві «ЦПМСД №4» завідувачем сімейної амбулаторії №1, що підтверджується копією трудової книжки ОСОБА_2 .

Наказом Управління Держпраці у Миколаївській області №402 від 27.11.2020 року на підставі екстренного повідомлення про нещасний випадок/гостре захворювання лікаря загальної практики сімейної медицини, завідувача СА №1 КНП ММР «ЦПМСД №4» ОСОБА_2 на COVID-19, яке стало причиною смерті ІНФОРМАЦІЯ_2 , було призначено комісію зі спеціального розслідування нещасного випадку/гострого професійного захворювання із смертельним наслідком.

За результатом спеціального розслідування випадку гострого професійного захворювання, що сталося в КНП ММР «ЦПМСД №4» із завідувачем сімейної амбулаторії №1 ОСОБА_2 , комісія дійшла до висновків, що:

-Зараження на Covid- 19 на робочому місці при виконанні посадових обов`язків не встановлено;

-Джерело зараження на хворобу не встановлено;

-ОСОБА_15 , небезпечні фактори, що сприяли виникненню захворювання Covid- 19 комісією не встановлено;

-Контактів з інфекційними хворими, інфікованими матеріалами та переносниками захворювань на Covid- 19 на робочому місці не встановлено;

-Факт впливу шкідливого виробничого фактору (Covid- 19 на ОСОБА_2 не встановлено);

-Захворювання отримане не під час виконання нею функціональних обов`язків;

-Контактів з пацієнтами з підтвердженим результатом аналізу на Covid- 19 на роботі не мала.

Результати вказаного спеціального розслідування випадку гострого професійного захворювання, що сталося в КНП ММР «ЦПМСД №4» із завідувачем сімейної амбулаторії №1 ОСОБА_2 , оформлені Актом форми Н-1/НП від 08 квітня 2021 року.

До складу комісії, яка проводила розслідування нещасного випадку, яке сталося із завідувачкою сімейної амбулаторії №1 КНП ММР «ЦПМСД №4» ОСОБА_2 24.11.2020 року о 13 год. 55 хв., увійшли: заступник начальника відділу нагляду в машинобудуванні та енергетиці Управління Держпраці в Миколаївській області ОСОБА_16 , головний державний інспектор відділу з питань гігієни праці Управління Держпраці в Миколаївській області ОСОБА_17 , заступник голови Миколаївської обласної організації профспілки працівників охорони здоров`я ОСОБА_18 , начальник управління державного нагляду за дотриманням санітарного законодавства Головного управління Держпродспоживслужби в Миколаївській області ОСОБА_19 , начальник відділу державного контролю та санітарної охорони території управління державного нагляду за дотриманням санітарного законодавства Головного управління Держпродспоживслужби в Миколаївській області Найдьонов Ю. Л., заступник начальника управління начальник відділу санітарно епідеміологічного нагляду та організації розслідування спалахів управління державного нагляду за дотриманням санітарного законодавства Головного управління Держпродспоживслужби в Миколаївській області Яценко І. А., заступник начальника управління начальник відділу профілактики страхових випадків управління виконавчої дирекції Фонду соціального страхування України в Миколаївській області ОСОБА_20 , головний страховий експерт з охорони праці відділу профілактики страхових випадків управління виконавчої дирекції Фонду соціального страхування України в Миколаївській області Передельський В. М., головний спеціаліст відділу перевірки обгрунтованості видачі листків непрацездатності управління виконавчої дирекції Фонду соціального страхування України в Миколаївській області ОСОБА_21 , начальник відділення організації епідеміологічних досліджень та моніторингу ДУ «Миколаївський обласний лабораторний центр МОЗ України» ОСОБА_22 , провідний спеціаліст охорони праці Міського інформаційно аналітичного відділу КНП ММР «Міська дитяча лікарня №2» ОСОБА_23 , інженер з охорони праці КНП ММР «ЦПМСД №4» ОСОБА_24 , голова профспілкового комітету КНП ММР «ЦПМСД №4» Копотієнко О. Г., лікар інфекціоніст КНП ММР «ЦПМСД №4» Шкляров В. В.

Відповідно до посадових обов`язків завідувача сімейною амбулаторією, що визначені у посадовій інструкції, здійснює керівництво сімейною амбулаторією відповідно до чинного законодавства України та нормативно - правових актів, що визначають діяльність підприємства.

В своїй професійній діяльності завідувача сімейною амбулаторією №1 ОСОБА_2 , керуючись посадовою інструкцією, виконувала завдання та обов`язки, а саме:

-організовувала лікувально-профілактичну діяльність сімейної амбулаторії №1, співпрацювала з іншими структурними підрозділами КНП ММР «ЦПМСД №4»;

-забезпечувала надання якісної медичної допомоги населенню;

-здійснювала заходи, щодо забезпечення належних санітарно-гігієнічних умов функціонування амбулаторії №1;

-оглядала хворих із захворюваннями ускладненими, відносно діагностики лікування;

-надавала консультативну медичну допомогу персоналу амбулаторії та хворим пацієнтам;

-консультувала хворих пацієнтів із складними захворюваннями, відносно діагностики, щодо визначення працездатності по захворюванню з тривалими термінами лікування та ознаками стійкості втрати працездатності. Разом з ЛКК вирішувала питання про направлення хворих для огляду МСЕК;

-здійснювала комісійний огляд хворих з лікуючим лікарем при тривалій хворобі, зі скаргами, для вирішення питання, діагностики лікування, його корекції, раціонального працевлаштування;

-спільно з лікуючими лікарями оформлювала санаторно-курортні картки (ф-072).

Відповідно до Наказу КНП ММР «Центру первинної медико санітарної допомоги №4» №270/1-л від 06.08.2020 року, завідувача сімейної амбулаторії ОСОБА_2 було допущено до надання медичної допомоги хворим на COVID -19.

Наказом №267-л від 29.07.2020р. - завідувач сімейною амбулаторією №1 ОСОБА_2 була призначена відповідальною за напрямом онкологія.

Відповідно до довідки, що видана інженером з охорони праці КНП ММР «ЦПМСД №4 від 26.01.2021 року за №23/4-01-17, всю свою роботу завідувач сімейної амбулаторії №1, проводить безпосередньо в умовах інфекційного осередку, якими являється кабінети сімейних лікарів первинної ланки надання медичної допомоги, де серед пацієнтів присутні потенційно хворі на коронавірусну хворобу COVID-19. Також завідувач сімейної амбулаторії №1 ОСОБА_2 , періодично виконувала обов`язки медичного директора, в разі відсутності штатного медичного директора. По службовій необхідності, неодноразово, відвідувала медичні кабінети лікарів, що надавали медичну допомогу хворим пацієнтам, серед яких знаходились потенційно хворі на COVID-19. Оскільки медичний директор є ключовою особою в лікувальному закладі, він контактує постійно з великою кількістю хворих пацієнтів, серед яких багато хворих на коронавірусну хворобу COVID-19.

Комісією Головного управління Держпродспоживслужби в Миколаївській області 29.12.2020 року, було проведено обстеження об`єкта КНП ММР «Центр первинної медико-санітарної допомоги №4». За результатами перевірки складено Акт санітарно епідеміологічного обстеження об`єкта. В даному Акті зазначено, що в ході проведення розслідування смерті завідувачки сімейною амбулаторією №1, лікаря ЗПСМ ОСОБА_2 була отримана наступна інформація згідно з посадовою інструкцією завідувачка сімейною амбулаторією №1 ОСОБА_2 здійснювала керівництво сімейною амбулаторією, організовувала лікувально профілактичну та адміністративно господарську діяльність підрозділу, співпрацювала з іншими підрозділами. Також надавала консультативну медичну допомогу персоналу сімейної амбулаторії №1. Згідно наказу №1- л від 02.01.2020 року, ОСОБА_2 була відповідальна за перевірку правильності заповнення лікарських свідоцтв про смерть, облік, реєстрацію випадків побічної дії лікарських засобів та подання звітів. Контакт з інфекційними хворими на короновірусну хворобу (COVID-19) не виключається при переміщенні по коридорам закладу, використанні санвузла, кабінетів підпорядкованих фахівців.

Відповідно до Довідки (доповнення до карти епідеміологічного обстеження вогнища інфекційного захворювання №24846/0-2 за результатами ретроспективного епідрозслідування захворювання на коронавірусну хворобу COVID-19 ОСОБА_2 ) від 04.03.2021 року, під час проведення ретроспективного епідрозслідування, було перевірено та підтверджено факт перебування 04.11.2020 року на прийомі у завідувачки сімейної амбулаторії №1 КНП ММР «ЦПМСД №4» ОСОБА_2 хворої на короновірусну хворобу COVID-19 Соломонової В. Є. (позитивний результат обстеження на короновірусну хворобу методом ПЛР від 29.10.2020 року №45103). Тому терміни інкубаційного періоду та умови контактування ОСОБА_2 з хворою на COVID-19 пацієнткою ОСОБА_11 , можна розглядати зазначену хвору як ймовірне джерело інфікування для ОСОБА_2 (відповідно до п.3 розділу ІV «Висновки епідеміологічного обстеження» Карти епідеміологічного обстеження вогнища інфекційного захворювання).

Згідно довідки лікаря інфекціоніста КНП ММР «Міська лікарня №4», ОСОБА_25 завідуюча сімейною амбулаторією №1 лікар ЗПСМ ОСОБА_2 на підставі пояснювальних записок сімейних лікарів, сімейної амбулаторії №1 КНП ММР «ЦПМСД№4» - ОСОБА_26 , ОСОБА_4 , ОСОБА_27 , та враховуючи функціональні обов`язки завідуючої сімейної амбулаторії №1, лікаря загальної практики сімейної медицини ОСОБА_2 , та наявності підтверджених випадків COVID-19 у пацієнтів, які вона консультувала сумісно з сімейними лікарями, вважається, що зараження на COVID-19 відбулося на робочому місці при виконанні посадових обов`язків.

Відповідно до Консультаційного висновку лікаря профпатолога ОСОБА_13 від 09.03.2021 року, ОСОБА_2 протягом останніх 14 днів працювала в сімейній амбулаторії №1 КНП ММР «ЦПМСД №4», де постійно знаходилась в осередку інфекційних хвороб, зокрема короновірусної хвороби COVID-19. Відвідувала медичні кабінети лікарів, що надавали медичну допомогу хворим пацієнтам, серед яких були хворі на COVID-19. Згідно пояснювальних записок сімейних лікарів ОСОБА_27 , ОСОБА_4 , ОСОБА_26 протягом жовтня листопада 2020 року, під час амбулаторного прийому хворих сімейними лікарями , ОСОБА_2 постійно заходила до кабінетів по службовим питанням, проводила консультативні огляди хворих, зокрема на короновірусну хворобу. При знаходженні хворого на листку непрацезданості більше 10 днів, проводила спільний огляд з сімейними лікарями. Враховуючи викладене та наявність підтверджених випадків COVID-19 у пацієнтів, яких ОСОБА_2 консультувала сумісно з сімейними лікарями, лікар профпатолог ОСОБА_13 вважає, що захворювання на COVID-19 зі смертельним наслідком лікаря загальної практики сімейної медицини ОСОБА_2 пов`язано з виконанням професійних обов`язків та може бути професійним.

Згідно пояснювальної записки ОСОБА_7 (ПЛР тест №37383 від 18.10.2020 року, результат - позитивний), вона знаходилась на листку непрацездатності з 05.10.2020 року по 30.10.2020 року, при продовженні листка непрацездатності її разом із сімейним лікарем ОСОБА_4 23 жовтня 2020 року та 28 жовтня 2020 року оглядала завідувач амбулаторією ОСОБА_2 .

Згідно пояснювальної записки ОСОБА_6 (ПЛР тест №52155 від 07.11.2020 року, результат - позитивний), вона знаходилась на листку непрацездатності з 04.11.2020 року по 20.11.2020 року, при продовженні листка непрацездатності її разом із сімейним лікарем ОСОБА_4 11 листопада 2020 року оглядала завідувач амбулаторією ОСОБА_2 .

Згідно пояснювальної записки ОСОБА_8 (ПЛР тест №38127 від 19.10.2020 року, результат - позитивний), вона знаходилась на листку непрацездатності з 15.10.2020 року по 29.10.2020 року, при продовженні листка непрацездатності її разом із сімейним лікарем ОСОБА_4 23 жовтня 2020 року та 28 жовтня 2020 року , оглядала завідувач амбулаторією ОСОБА_2 .

Згідно пояснювальної записки ОСОБА_9 (ПЛР тест №40376 від 24.10.2020 року, результат - позитивний), вона знаходилась на листку непрацездатності з 19.10.2020 року по 02.11.2020 року, при продовженні листка непрацездатності її разом із сімейним лікарем ОСОБА_4 28 жовтня 2020 року , оглядала завідувач амбулаторією ОСОБА_2 .

Згідно пояснювальної записки ОСОБА_10 (ПЛР тест №39454 від 22.10.2020 року, результат - позитивний), вона хворіла на короно вірусну хворобу, ускладнену пневмонією. Лікувалась в КНП ММР ЦПМСД №4 сімейної амбулаторії №1 у лікаря ОСОБА_26 . З консультативною метою була оглянута завідуючою амбулаторії ОСОБА_2 .

Згідно пояснювальної записки ОСОБА_11 (ПЛР тест №45103 від 29.10.2020 року, результат - позитивний), вона знаходилась на листку непрацездатності з 26.10.2020 року по 13.11.2020 року, при продовженні листка непрацездатності її разом із сімейним лікарем ОСОБА_27 04 листопада 2020 року, оглядала завідувач амбулаторією ОСОБА_2 .

Суд звертає увагу на те, в матеріалах справи міститься окрема думка до акта спеціального розслідування нещасного випадку, що сталося 24.11.2020, ОСОБА_5 , заступника начальника відділу нагляду в машинобудуванні та енергетиці Управління Держпраці у Миколаївській області, голови спеціальної комісії із розслідування нещасного випадку, гострого професійного захворювання, спричиненого коронавірусом Sars-CoV-2 зі смертельним наслідком, що стався з лікарем загальної практики сімейної медицини, завідувачем СА №1 КНП ММР «ЦПМСД №4» ОСОБА_2 , яке стало причиною смерті ІНФОРМАЦІЯ_2 - відповідно до якої випадок захворювання зі смертельним наслідок, що стався з ОСОБА_2 пов`язаний з виконанням посадових обов`язків. Зазначив, що не були враховані покази сімейних лікарів, підлеглих потерпілої, покази хворих пацієнтів, що були інфіковані та мали позитивний ПРЛ-тест. Також слід взяти до уваги , що обстеження відповідно до карти епідеміологічного обстеження №24846/0-2 від 17.11.2020 року проводила лікар епідеміолог ОСОБА_22 , а Довідку за результатами ретроспективного епідрозслдідування захворювання на ковід -19 ОСОБА_2 , надавала лікар-епідеміолог ОСОБА_12 .

Лікар-інфекціоніст ОСОБА_28 , лікар-профпатолог ОСОБА_13 в наданих суду письмових поясненннях повністю підтвердили надані при розслідуванні висновки. Зазначили, що протягом жовтня-листопада 2020 року ОСОБА_2 , постійно перебувала в приміщення сімейної амбулаторії № 1 КНП ММР «ЦПМСД № 4», де постійно знаходилася в осередку інфекційних хвороб , зокрема короновірусної хвороби , періодично за необіхіності заміщувала меичного директора, відвідувала медичні кабінети лікарів, що безпосередньо надавали медичну допомогу хворим на Ковід-19. Згідно пояснювальних записок сімейних лікарів ОСОБА_2 постійно проводила консультативні огляди хворих на коронавірусну хворобу.

Згідно письмових пояснень ОСОБА_6 ,, яка була заявлена позивачем в якості свідка, вона підтвердила, що 11 листопада 20220 року разом з її сімейним лікарем при продовженні лікарняного ( в неї була підтверджений Ковід-19) її оглядала і завідувачка ОСОБА_2 , як і інших пацієнтів, які вже тривало хворіли на коронавірус.

Вирішуючи питання щодо наявності або відсутності підстав для скасування вказаного Акту, суд виходить з наступного.

Згідно Постанови КМУ від 8 листопада 2000 р. № 1662

«Про затвердження переліку професійних захворювань», п.4 Розділу 5 : Гостра респіраторна хвороба COVID-19, спричинена коронавірусом SARS-CoV-2 віднесена до таких видів захворювання. Небезпечні та шкідливі речовини і виробничі фактори, вплив яких може викликати професійне захворювання: контакт з інфекційними хворими, інфікованими матеріалами чи переносниками захворювань. Перелік робіт та виробництв, на яких можливе виникнення професійного захворювання: робота медичних та інших працівників, що безпосередньо зайняті у ліквідації епідемії та здійсненні заходів із запобігання поширенню гострої респіраторної хвороби COVID-19, спричиненої коронавірусом SARS-CoV-2, та лікування пацієнтів із випадками гострої респіраторної хвороби COVID-19, спричиненої коронавірусом SARS-CoV-2.

Згідно п. 3 Порядку розслідування та обліку нещасних випадків, професійних захворювань та аварій на виробництві, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 17 квітня 2019 року № 337 (далі в тексті рішення - Порядок № 337), гостре професійне захворювання (отруєння) це захворювання (або смерть), що виникло після однократного (протягом не більш як однієї робочої зміни) впливу на працівника шкідливих факторів фізичного, біологічного та хімічного характеру (у тому числі інфекційні, паразитарні, алергійні захворювання); нещасний випадок це обмежена в часі подія або раптовий вплив на працівника небезпечного виробничого фактора чи середовища, що сталися у процесі виконання ним трудових обов`язків або в дорозі (на транспортному засобі підприємства чи за дорученням роботодавця), внаслідок яких заподіяно шкоду здоров`ю, зокрема від одержання поранення, травми, у тому числі внаслідок тілесних ушкоджень, гострого професійного захворювання (отруєння) та інших отруєнь, одержання сонячного або теплового удару, опіку, обмороження, а також у разі утоплення, ураження електричним струмом, блискавкою та іонізуючим випромінюванням, одержання інших ушкоджень внаслідок аварії, пожежі, стихійного лиха (землетрусу, зсуву, повені, урагану тощо), контакту з представниками тваринного та рослинного світу, які призвели до втрати працівником працездатності на один робочий день чи більше або до необхідності переведення його на іншу (легшу) роботу не менш як на один робочий день, зникнення тощо.

При цьому, в п. 52 Порядку № 337 визначені обставини, за яких нещасний випадок та/або гостре професійне захворювання (отруєння) визнаються пов`язаними з виробництвом, до яких, зокрема, належить однократний вплив на працівника шкідливих чи небезпечних виробничих факторів, внаслідок яких у нього виникло гостре професійне захворювання (отруєння), за наявності висновку закладу охорони здоров`я.

Згідно з абзацом першим пунктом 33 Порядку № 337 комісія (спеціальна комісія) зобов`язана провести засідання комісії (спеціальної комісії) з розслідування нещасного випадку та/або гострого професійного захворювання (отруєння), на якому розглянути інформацію про нещасний випадок та/або гостре професійне захворювання (отруєння), розподілити функції між членами комісії, провести зустріч з потерпілим (членами його сім`ї чи уповноваженою ними особою) та скласти протоколи засідання комісії згідно з додатком 4.

Згідно з абзацом другим пункту 33 Порядку № 337 комісія зобов`язана обстежити місце, де сталися нещасний випадок та/або гостре професійне захворювання (отруєння), аварія, та скласти відповідний протокол.

На виконання вказаної вимоги Порядку №337 комісією було проведено огляд кабінету № 24 КНП ММР «ЦПМСД №4» , якитм встанволено, що пацієнти, хворі на Ковід № 19 відвідували кабінет , і враховуючи термініи інкубаційного періоду та умови контактування ОСОБА_2 , з коврою на Ковід-19 пацієнткою ОСОБА_29 можна розглядати зазначену хвору як ймовірне джерело інфікування лікаря.

Але, враховуючи, що комісією здійснювалось розслідування професійного захворювання, пов`язаного з зараженням коронавірусом, враховуючи, що лікарня є місцем підвищеної небезпеки зараження, оскільки до лікарні звертаються в переважній більшості хворі люди, на переконання суду огляд місця, де сталося гостре професійне захворювання, не мав обмежуватися лише оглядом кабінету № 24, де безпосередньо розташоване робоче місце потерпілої, а також мав включати огляд місць загального користування: коридори, сходові клітини, ліфти, тощо, якими користувався потерпіла дорогою до свого робочого місця.

До того ж, враховуючи посадові обов`язки завідувачки виключати те, що вона заходила до медичних кабінетів сімейних лікарівпід час робочого дня є, поза розумним сумнівом, неможливим.

До того ж , твердження медичного директора Присяжнюка О.О. що, дійсно, хоча перебування пацієнта на лікарняному більше 10 днів і потребувало погодження з завідувачем , проте ОСОБА_2 , не проводила сумісний огляд з сімейним лікарем хворих, а лікарі просто «збирали медичні картки та надавали їх ОСОБА_2 на підпис» - є дуже сумнівним та не може бути прийнято до уваги адже ОСОБА_2 не притягувалася до відповідальності за неналежне виконання своїх посадових обов`язків.

Адже в умовах реформування медицини в Україні такий формальний підхід до виконанян своїх обов`язків посадовою особою сімейної амбулаторії був неприпустими та мав би викликати відповідну реакцію керівництва. Проте таких доказів суду не надано, а навпаки, сімейні лікарі надавали письмові пояснення про консультування та огляд хворих завідучем при продовженні лікарняного.

Щодо висновку Акту «в ході розслідування встанволено, що чоловік ОСОБА_2 ОСОБА_3 лікар ендоскопічного відділення КНП «Миколаївська обласна клінічна лікарня» МОР захворів в той же час та помер від коронавірусної хвороби 14.12.2020 року тому не виключається можливий контакт ОСОБА_2 із хворим чоловіком ОСОБА_3 у побуті».

Проте, з Акту вбачається, що ОСОБА_2 , та ОСОБА_3 зверталися до лікаря та отримували направлення на ПРЛ тестування та отримували підтвердження захворювання на ковід-19 в один і той же день. Тому взагалі викликає дуже обгрунтовані сумніви висновок комісії, що це ОСОБА_2 могла заразитися від чоловіка, а не навпаки. До того ж, саме вона працювала безпосередньот в осередку коронавірусної хвороби серед сімейних лікарів, які безпосередньо ведуть прийом цих хворих, а не її чоловік, лікар-ендоскопіст.

Згідно з абзацом третім пункту 33 Порядку № 337 комісія зобов`язана вивчити наявні на підприємстві документи та матеріали стосовно нещасного випадку та/або гострого професійного захворювання (отруєння) та у разі потреби надіслати запити до відповідних закладів охорони здоров`я для отримання медичних висновків щодо зв`язку нещасного випадку та/або гострого професійного захворювання (отруєння) з впливом на потерпілого небезпечних (шкідливих) виробничих факторів та/або факторів важкості та напруженості трудового процесу.

Тому дослідження документів та матеріалів КНП «ЦПМСД №4» з інформацією про осіб, інфікованих COVID-19, що перебували на прийомі у ОСОБА_2 , надали б можливість встановити як відбулося зараження потерпілої.

Згідно з абзацом четвертим пункту 33 Порядку № 337 комісія зобов`язана вивчити причини нещасного випадку та/або гострого професійного захворювання (отруєння). Але в розділі 5 акту «Вид події та причини настання нещасного випадку, гострого професійного захворювання» комісією не встановлено обставини та причини настання професійного захворювання ОСОБА_2 .

Крім того, як вбачається зДовідки (доповнення до карти епідеміологічного обстеження вогнища інфекційного захворювання №24846/0-2 за результатами ретроспективного епідрозслідування захворювання на коронавірусну хворобу COVID-19 ОСОБА_2 ) від 04.03.2021 року, під час проведення ретроспективного епідрозслідування, було перевірено та підтверджено факт перебування 04.11.2020 року на прийомі у завідувачки сімейної амбулаторії №1 КНП ММР «ЦПМСД №4» ОСОБА_2 хворої на короновірусну хворобу COVID-19 Соломонової В. Є. (позитивний результат обстеження на короновірусну хворобу методом ПЛР від 29.10.2020 року №45103). Тому терміни інкубаційного періоду та умови контактування ОСОБА_2 з хворою на COVID-19 пацієнткою ОСОБА_11 , можна розглядати зазначену хвору як ймовірне джерело інфікування для ОСОБА_2 (відповідно до п.3 розділу ІV «Висновки епідеміологічного обстеження» Карти епідеміологічного обстеження вогнища інфекційного захворювання).

Як вбачається з оскаржуваного акту, вказана карта епідеміологічного обстеження була використана комісією під час розслідування, відповідно інформація про контактних осіб, які хворіли на COVID-19, була в розпорядження комісії. Проте, з яких причин комісією відхилено можливість її зараження від вказаних осіб, з оскаржуваного акту не зрозуміло.

Крім того, відповідно до Консультаційного висновку лікаря профпатолога ОСОБА_13 від 09.03.2021 року, ОСОБА_2 протягом останніх 14 днів працювала в сімейній амбулаторії №1 КНП ММР «ЦПМСД №4», де постійно знаходилась в осередку інфекційних хвороб, зокрема короновірусної хвороби COVID-19. Відвідувала медичні кабінети лікарів, що надавали медичну допомогу хворим пацієнтам, серед яких були хворі на COVID-19. Згідно пояснювальних записок сімейних лікарів ОСОБА_27 , ОСОБА_4 , ОСОБА_26 протягом жовтня листопада 2020 року, під час амбулаторного прийому хворих сімейними лікарями , ОСОБА_2 постійно заходила до кабінетів по службовим питанням, проводила консультативні огляди хворих, зокрема на короновірусну хворобу. При знаходженні хворого на листку непрацезданості більше 10 днів, проводила спільний огляд з сімейними лікарями. Враховуючи викладене та наявність підтверджених випадків COVID-19 у пацієнтів, яких ОСОБА_2 консультувала сумісно з сімейними лікарями, лікар профпатолог ОСОБА_13 вважає, що захворювання на COVID-19 зі смертельним наслідком лікаря загальної практики сімейної медицини ОСОБА_2 пов`язано з виконанням професійних обов`язків та може бути професійним.

Проте, у оскаржуваному акті зазначений документ та викладені в ньому висновки не знайшли жодного відображення, хоча саме ця санітарно-гігієнічна характеристика разом з картою епідеміологічного обстеження надають можливість встановити причини захворювання ОСОБА_2 .

Не відображено і в Акті і мотиви відхитлення обставин, виклдаениху пояснювальних записках ОСОБА_7 (ПЛР тест №37383 від 18.10.2020 року, результат - позитивний), ОСОБА_6 (ПЛР тест №52155 від 07.11.2020 року, результат - позитивний), ОСОБА_8 (ПЛР тест №38127 від 19.10.2020 року, результат - позитивний), ОСОБА_9 (ПЛР тест №40376 від 24.10.2020 року, результат - позитивний), ОСОБА_10 (ПЛР тест №39454 від 22.10.2020 року, результат - позитивний), ОСОБА_11 (ПЛР тест №45103 від 29.10.2020 року, результат - позитивний), які хворіли на короно вірусну хворобу, ускладнену пневмонією та бонхітами, лікувалися в КНП ММР ЦПМСД №4 сімейної амбулаторії №1 у сімейних лікарів та в період 14 днів до захворювання потерпілої з консультативною метою були оглянуті завідуючою амбулаторії ОСОБА_2 .

Згідно з абзацом четвертим пункту 33Порядку №337 комісія зобов`язана вивчити причини нещасного випадку та/або гострого професійного захворювання (отруєння).

Між тим, у розділі 5 Акту «Вид події та причини настання нещасного випадку, гострого професійного захворювання» комісією взагалі не встановлено обставини та причини настання професійного захворювання ОСОБА_2 (так і зазначено причини «відсутні»).

З урахуванням вищевикладеного, суд приходить до переконання, що комісія, якою було складено оспорюваний акт, не в повному обсязі виконала вимоги Порядку №337 та не встановила фактичні обставини, наявність причинно-наслідкового зв`язку між хворобою ОСОБА_2 та виконанням нею трудових обов`язків завідувача сімейної амбулаторії №1 КНП «ЦПМСД №4».

Тому суд приходить до висновку про наявність підстав для задоволення позовних вимог про скасування Акту спеціального розслідування нещасного випадку (гострого професійного захворювання) від 12.04.2021 року.

Аналіз матеріалів справи та приписів чинного законодавства свідчить про визнання випадку захворювання ОСОБА_2 на гостру респіраторну хворобу COVID-19, спричинену коронавірусом SARS-CoV-2, пов`язану з виробництвом.

Згідно Рекомендацій Комітету Міністрів Ради Європи № R(80)2 стосовно здійснення адміністративними органами влади дискреційних повноважень, прийнятої Комітетом Міністрів 11 березня 1980 року на 316-й нараді, під дискреційними повноваженнями слід розуміти повноваження, які адміністративний орган, приймаючи рішення, може здійснювати з певною свободою розсуду, тобто, коли такий орган може обирати з кількох юридично допустимих рішень те, яке він вважає найкращим за даних обставин.

Суд може прийняти рішення про інший спосіб захисту прав, свобод, інтересів людини і громадянина, інших суб`єктів у сфері публічно-правових відносин від порушень з боку суб`єктів владних повноважень, який не суперечить закону і забезпечує ефективний захист таких прав, свобод та інтересів.

Тобто, спосіб захисту має враховувати суть правопорушення, допущеного суб`єктом владних повноважень - відповідачем.

Відповідно до правової позиції палати в адміністративних справах Верховного Суду України, викладеної у постанові від 24.01.2006 року, суд має обрати спосіб захисту права, який би гарантував дотримання і захист прав, свобод, інтересів від порушень з боку суб`єктів владних повноважень. Верховний Суд України у постанові від 16.09.2015 року у справі за позовом ТОВ "Аскоп-Україна" до Південної митниці Міністерства доходів і зборів України, Головного управління Державної казначейської служби України в Одеській області про визнання бездіяльності протиправною та стягнення коштів зазначив, що "спосіб відновлення порушеного права має бути ефективним та таким, який виключає подальші протиправні рішення, дії чи бездіяльність суб`єкта владних повноважень, а у випадку невиконання, або неналежного виконання рішення не виникала б необхідність повторного звернення до суду, а здійснювалося примусове виконання рішення".

Відповідно до приписів ч.4 ст. 263 ЦПК України, при виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин суд враховує висновки щодо застосування норм права, викладені в постановах Верховного Суду.

Засіб захисту, повинен бути "ефективним" як у законі, так і на практиці, зокрема, у тому сенсі, щоб його використання не було ускладнене діями або недоглядом органів влади відповідної держави (п.75 рішення Європейського суду з прав людини у справі "Афанасьєв проти України" від 5 квітня 2005 року (заява №38722/02).

Під дискреційними повноваженнями слід розуміти надання органу або посадовій особі повноважень діяти на власний розсуд в межах закону. Зокрема, дискреційні повноваження полягають у тому, що суб`єкт владних повноважень може обирати у конкретній ситуації альтернативне рішення, яке є законним.

Дискреційні повноваження це комплекс прав і зобов`язань представників влади як на державному, так і на регіональному рівнях, у тому числі представників суспільства, яких уповноважили діяти від імені держави чи будь-якого органу місцевого самоврядування, що мають можливість надати повного або часткового визначення і змісту, і виду прийнятого управлінського рішення. Також ця особа може вибирати рішення у передбачених для конкретних ситуацій нормативно-правових актах або схожих документах.

Тобто, коли такий орган може обирати з кількох юридично допустимих рішень те, яке він вважає найкращим за конкретних обставин, та яке захистить або відновить порушене право.

Суд не може підміняти державний орган, рішення якого оскаржується, приймати замість нього рішення, яке визнається протиправним, інше рішення, яке б відповідало закону, і давати вказівки, які б свідчили про вирішення питань, що належать до компетенції такого суб`єкта владних повноважень, оскільки такі дії виходять за межі визначених йому повноважень законодавцем.

Отже, питання щодо визнання випадку захворювання ОСОБА_2 на гостру респіраторну хворобу COVID-19, спричинену коронавірусом SARS-CoV-2, пов`язану з виробництвом, віднесено виключно до компетенції посадових осіб Управління Держпраці у Миколаївській області та не входить до компетенції суду.

Суд вважає за необхідне зобов`язати відповідача повторно розглянути питання щодо визнання випадку захворювання ОСОБА_2 на гостру респіраторну хворобу COVID-19, спричинену коронавірусом SARS-CoV-2, пов`язану з виробництвом.

При цьому, слід зазначити, якщо відмова відповідного органу визнана судом протиправною, а іншого варіанту поведінки у суб`єкта владних повноважень за законом не існує, то суд має право зобов`язати такий орган влади вчинити конкретні дії, які б гарантували захист прав і свобод позивача.

Такий висновок суду кореспондується з правовою позицією Верховного Суду України, яка викладена у рішенні від 16.09.2015 у справі № 21-1465а15, у якому суд вказав, що спосіб відновлення порушеного права має бути ефективним та таким, який виключає подальші протиправні рішення, дії чи бездіяльність суб`єкта владних повноважень, а у випадку невиконання, або неналежного виконання рішення не виникала б необхідність повторного звернення до суду, а здійснювалося примусове виконання рішення.

Відповідно до статті 81 ЦПК України кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Докази подаються сторонами та іншими учасниками справи. Доказування не може ґрунтуватися на припущеннях.

З огляду на те, що відповідачем, як суб`єктом владних повноважень, не доведено правомірності вчинених ним дій, суд приходить до висновку, що позовні вимоги позивача є обґрунтованими та такими, що підлягають частковому задоволенню.

Відповідно до ч.1 ст. 141 ЦПК України судовий збір покладається на сторони пропорційно до задоволених відносно них позовних вимог. Оскільки суд прийшов до висновку про задоволення двох позовних вимог, проте як позивач, та к і відповідач звільнені від сплати судового збору, останній покладається за рахунок держави.

Щодо витрат позивача на правову допомогу.

В силу ч.ч. 1, 2 ст. 133 ЦПК України судові витрати складаються з судового збору та витрат, пов`язаних з розглядом справи. Розмір судового збору, порядок його сплати, повернення і звільнення від сплати встановлюється законом.

Згідно з ч. 8 ст.141 ЦПК України, розмір витрат, які сторона сплатила або має сплатити у зв`язку з розглядом справи, встановлюється судом на підставі поданих сторонами доказів (договорів, рахунків тощо).

Відповідно до ст. 137 ЦПК України витрати, пов`язані з правничою допомогою адвоката, несуть сторони, крім випадків надання правничої допомоги за рахунок держави. За результатами розгляду справи витрати на правничу допомогу адвоката підлягають розподілу між сторонами разом із іншими судовими витратами. Для цілей розподілу судових витрат: 1) розмір витрат на правничу допомогу адвоката, в тому числі гонорару адвоката за представництво в суді та іншу правничу допомогу, пов`язану зі справою, включаючи підготовку до її розгляду, збір доказів тощо, а також вартість послуг помічника адвоката визначаються згідно з умовами договору про надання правничої допомоги та на підставі відповідних доказів щодо обсягу наданих послуг і виконаних робіт та їх вартості, що сплачена або підлягає сплаті відповідною стороною або третьою особою; 2) розмір суми, що підлягає сплаті в порядку компенсації витрат адвоката, необхідних для надання правничої допомоги, встановлюється згідно з умовами договору про надання правничої допомоги на підставі відповідних доказів, які підтверджують здійснення відповідних витрат. Для визначення розміру витрат на правничу допомогу з метою розподілу судових витрат учасник справи подає детальний опис робіт (наданих послуг), виконаних адвокатом, та здійснених ним витрат, необхідних для надання правничої допомоги. У разі недотримання вимог частини четвертої цієї статті суд може, за клопотанням іншої сторони, зменшити розмір витрат на правничу допомогу, які підлягають розподілу між сторонами. Обов`язок доведення неспівмірності витрат покладається на сторону, яка заявляє клопотання про зменшення витрат на оплату правничої допомоги адвоката, які підлягають розподілу між сторонами.

Так, при подачі позову позивачем заявлено про орієнтовну суму витрат на правову допомогу, проте не надано Договору про надання правової допомоги , Акту опису виконанаих робіт та доказів оплати понесених витрат.

За такого, судом не вирішуються вимоги в цій частині щодо розподілу витрат на правову допомогу, що не позбавляє позвиача подати такі докази в порядку ч.8 ст. 141 ЦПК України.

Керуючись ст. ст. 259, 263 - 265 ЦПК України, суд, -

ВИРІШИВ:

Позов ОСОБА_1 ( ІНФОРМАЦІЯ_3 , РНОКПП: НОМЕР_2 ) до Управління Держпраці в Миколаївській області, треті особи - Управління охорони здоров`я Миколаївської міської ради, Управління виконавчої дирекції Фонду соціального страхування України в Миколаївській області, Комунальне некомерційне підприємство "Центрпервинної медико-санітарної допомоги №4" про скасування рішення комісії і акту, визнання професійного захворювання таким, що пов`язане з виробництвом та зобов`язання вчинити певні дії - задовольнити частково.

Скасувати рішення комісії, викладене в Акті спеціального розслідування гострого професійного захворювання, що сталося 24.11.2020 року о 13 год. 55 хв. на комунальному некомерційному підприємстві Миколаївської міської ради «Центр первинної медико-санітарної допомоги №4», складеного за формою Н-1/НП.

Зобов`язати Управління Держпраці у Миколаївській області провести повторне спеціальне розслідування професійного захворювання, що сталося 24.11.2020 року о 13 год. 55 хв. на комунальному некомерційному підприємстві Миколаївської міської ради «Центр первинної медико-санітарної допомоги №4»у ОСОБА_2 з врахуванням встановлених судом обставин справи та скласти акт форми Н-1 з урахуванням висновків суду ( випадок захворювання ОСОБА_2 на гостру респіраторну хворобу COVID-19, спричинену коронавірусом SARS-CoV-2, що стався на комунальному некомерційному підприємстві Миколаївської міської ради «Центр первинної медико-санітарної допомоги №4», пов`язаним з виробництвом).

Рішення суду може бути оскаржено до Миколаївського апеляційного суду шляхом подачі апеляційної скарги протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Повне судове рішення виготовлено 11 липня 2022 року.

Головуючий О.А.Гуденко