Провадження № 2/359/1001/2022
30 листопада 2022 року Бориспільський міськрайонний суд Київської області у складі:
головуючого судді - Муранової-Лесів І.В.,
при секретарі - Воскобоєвій С.Ф.,
за участі позивача - ОСОБА_1 ,
розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Борисполі Київської області цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до Товариства з обмеженою відповідальністю «КапітельБуд» про захист прав споживачів шляхом розірвання договору підряду та стягнення коштів,-
Свої вимоги позивач обґрунтовує тим, що 14.07.2021 між ним та ТОВ «КапітельБуд» укладено договір підряду на виконання електромонтажних робіт № 100721/31, за умовами якого він, як замовник зобов`язався надати будівельний майданчик (фронт робіт) та сплатити аванс, а відповідач зобов`язався виконати електромонтажні роботи на об`єкті : будівництво приватного житлового будинку по АДРЕСА_1 в обумовлений строк та передати об`єкт, а він як замовник зобов`язується прийняти роботу та оплатити вартість робіт.
Крім того, згідно пункту 10.1 Договору, договір може бути змінений чи розірваний за взаємною згодою сторін, що оформлюється додатковою угодою до цього договору, а також в інших випадках передбачених чинним законодавством України та цим Договором. Пунктом 10.2. Договору передбачено, що одностороннє розірвання Договору без письмової згоди сторін не допускається, окрім випадків передбачених чинним законодавством України та цим Договором.
Відповідно до п. 10.4 Договору, у разі дострокового припинення дії договору, сторони мають скласти останній Акт виконаних робіт на момент розірвання Договору. Підрядник повинен в десятиденний термін повернути замовнику невикористані кошти та матеріали надані замовником, а замовник повинен оплатити в десятиденний термін усі належно виконані підрядником роботи в повному обсязі.
Ухвалою судді від 05.11.2021 позовну заяву було залишено без руху (а.с. 33).
Ухвалою судді від 24.11.2021 відкрито провадження у справі за правилами загального позовного провадження (а. с. 36).
Ухвалою від 26.10.2022 закрито підготовче провадження та призначено справу до судового розгляду (а.с. 127).
У судовому засіданні позивач підтримав позовні вимоги та просив задовольнити.
Відповідач ТОВ «КапітельБуд» про дату, час та місце розгляду справи повідомлений належним чином, представник товариства до суду не з`явився, про причину неявки суду не повідомив, відзиву та клопотань до суду не направив.
Відповідно до вимог ст. ст. 223, 280, 281 Цивільного процесуального кодексу України, суд постановив ухвалу про заочний розгляд справи, проти такого вирішення справи позивач не заперечував.
Заслухавши пояснення позивача, дослідивши письмові матеріали справи, суд дійшов висновку про часткове задоволення позову, за наступних підстав.
Відповідно до ч. 1 ст. 4 ЦПК України кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів.
За змістом ч. 3 ст. 12, ч. 1 ст. 81 ЦПК України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених ст. 82 цього Кодексу.
Відповідно до ч. 6 ст. 81 ЦПК України доказування не може ґрунтуватися на припущеннях.
У судовому засіданні встановлено, що 14.07.2021 між ОСОБА_1 (Замовник) та ТОВ «КапітельБуд» (Підрядник) укладено Договір підряду на виконання робіт № 100721/31 (а. с. 8-15).
За умовами вказаного договору Підрядник зобов`язувався за завданням замовника своїми та/або залученими силами та засобами на свій ризик вчасно виконати наступні роботи : виконання електромонтажних робіт на об`єкті : будівництво приватного житлового будинку, по АДРЕСА_1 , відповідно до вимог Державних будівельних норм, а також інших вимог чинного законодавства України для таких видів робіт, п. 1.1. Договору підряду ( а.с. 8-15).
Відповідно до п. 1.2. Договору підряду, склад (зміст) та обсяги (види робіт), що доручаються до виконання підряднику визначені в кошторисній документації (договірній ціні), що є Додатком № 1 до договору і є його невід`ємною частиною.
Умовами п. 3.1. Договору підряду, встановлено обов`язок підрядника виконати роботи у строк 30 робочих днів з дати укладення договору і отримання підрядником авансу, згідно п. 5.2. цього договору.
Відповідно до п. 3.2. Договору підрядник, зобов`язується розпочати виконання робіт не пізніше десяти робочих днів з дати укладення даного договору і отримання авансу, згідно п. 5.2. цього договору.
Крім того відповідно до п. 10.1. Договору підряду, договір може бути змінений чи розірваний за взаємною згодою сторін, що оформлюється додатковою угодою до цього договору, а також в інших випадках передбачених чинним законодавством України та Договором.
Пунктом 10.2. Договору підряду, передбачено, що одностороннє розірвання Договору без письмової згоди сторін не допускається, окрім випадків передбачених чинним законодавством України та цим Договором.
Відповідно до п. 10.4 Договору підряду, у разі дострокового припинення дії договору, сторони мають скласти останній Акт виконаних робіт на момент розірвання Договору. Підрядник повинен в десятиденний термін повернути замовнику невикористані кошти та матеріали надані замовником, а замовник повинен оплатити в десятиденний термін усі належно виконані підрядником роботи в повному обсязі.
Крім того на адресу відповідача, позивачем було направлено додаткову угоду від 29.09.2021 про розірвання Договору підряду № 100721/31 від 14.07.2021 ( а.с. 22-23).
Згідно ст. 11 ЦК України, цивільні права та обов`язки виникають із дій осіб, що передбачені актами цивільного законодавства, а також із дій осіб, що не передбачені цими актами, але за аналогією породжують цивільні права та обов`язки.
Підставами виникнення цивільних прав та обов`язків, є договори та інші правочини.
Так, за змістом ст. ст. 3, 6, 11, 525, 627, 629 ЦК України, підставами для виникнення цивільних прав та обов`язків, зокрема, є договір, який є обов`язковим для виконання сторонами, одностороння відмова від зобов`язання або одностороння зміна умов не допускається, якщо інше не встановлено договором або законом.
При цьому, сторони є вільними в укладенні договору, виборі контрагента та визначенні умов договору з урахуванням вимог ЦК України, інших актів цивільного законодавства, звичаїв ділового обороту, вимог розумності та справедливості.
Згідно ст. 611 ЦК України у разі порушення зобов`язання настають правові наслідки, встановлені договором або законом, зокрема : 1)припинення зобов`язання внаслідок односторонньої відмови від зобов`язання, якщо це встановлено договором або законом, або розірвання договору; 2) зміна умов; 3) сплата неустойки; 4) відшкодування збитків та моральної шкоди.
За змістом ст. 615 ЦК України у разі порушення зобов`язання однією стороною друга сторона має право частково або в повному обсязі відмовитися від зобов`язання, якщо це встановлено договором або законом. Одностороння відмова від зобов`язання не звільняє винну сторону від відповідальності за порушення зобов`язання. Внаслідок односторонньої відмови від зобов`язання частково або у повному обсязі відповідно змінюються умови зобов`язання або воно припиняється.
Частиною 1 ст. 837 ЦК України установлено, що за договором підряду одна сторона (підрядник) зобов`язується на свій ризик виконати певну роботу за завданням другої сторони (замовника), а замовник зобов`язується прийняти та оплатити виконану роботу.
Згідно із ч. 1 ст.839 ЦК України підрядник зобов`язаний виконати роботу, визначену договором підряду, із свого матеріалу і своїми засобами, якщо інше не встановлено договором.
Відповідно до ст.846 ЦК України строки виконання роботи або її окремих етапів встановлюються у договорі підряду.
Якщо у договорі підряду не встановлені строки виконання роботи, підрядник зобов`язаний виконати роботу, а замовник має право вимагати її виконання у розумні строки, відповідно до суті зобов`язання, характеру та обсягів роботи та звичаїв ділового обороту.
Відповідно до ст. 849 ЦК України замовник має право у будь-який час перевірити хід і якість роботи, не втручаючись у діяльність підрядника.
Якщо підрядник своєчасно не розпочав роботу або виконує її настільки повільно, що закінчення її у строк стає явно неможливим, замовник має право відмовитися від договору підряду та вимагати відшкодування збитків.
Якщо під час виконання роботи стане очевидним, що вона не буде виконана належним чином, замовник має право призначити підрядникові строк для усунення недоліків, а в разі невиконання підрядником цієї вимоги - відмовитися від договору підряду та вимагати відшкодування збитків або доручити виправлення роботи іншій особі за рахунок підрядника.
Розірвання договору у зв`язку з істотним порушенням умов договору та право на відшкодування збитків також закріплене ч.1 ст.652 та ч.5 ст.653 ЦК України.
Так, з матеріалів справи вбачається, що будь-які роботи визначені договором підряду №100721/31 від 14.07.2021 у будинку позивача, відповідачем розпочаті не були, зокрема, це підтверджується долученим позивачем листуванням між ним та представником ТОВ «КапітельБуд» (що вбачається зі змісту листування). Це свідчить про порушення відповідачем умов Договору підряду.
Доказів протилежного відповідачем не надано, як і не надано доказів повернення позивачу коштів у вищевказаному розмірі.
Відповідно до ч.1 ст.549 ЦК України неустойкою (штрафом, пенею) є грошова сума або інше майно, які боржник повинен передати кредиторові у разі порушення боржником зобов`язання.
Відповідно до ч.3 цієї статті пенею є неустойка, що обчислюється у відсотках від суми несвоєчасно виконаного грошового зобов`язання за кожен день прострочення виконання.
Згідно з вимогами ч.1 ст.550 ЦК України право на неустойку виникає незалежно від наявності у кредитора збитків, завданих невиконанням або неналежним виконанням зобов`язання.
Суд також враховує, що в силу вимог ч.2 ст.552 ЦК України сплата (передання) неустойки не позбавляє кредитора права на відшкодування збитків, завданих невиконанням або неналежним виконанням зобов`язання.
Так, відповідно до п. 8.3 Договору підряду, за прострочення строку виконання робіт, з вини підрядника, останній сплачує замовнику пеню у розмірі подвійної облікової ставки національного банку України, що діяла у період за який нараховується пеня, від суми несвоєчасно сплачених коштів за кожен день прострочення.
З урахуванням загальних вимог щодо тлумачення змісту правочину, визначених ст.213 ЦК України, суд вважає необхідним зазначити, що відповідальність сторін передбачена у ст.8 Договору підряду, при цьому відповідальність замовника у виді неустойки в розмірі подвійної облікової ставки встановлена п.8.2 Договору, а відповідальність підрядника у вищенаведеному п.8.3 Договору.
Суд враховує, що строк виконання робіт складає тридцять робочих днів з дати укладення договору і отримання підрядником авансу (п.3.1), підрядник зобов`язаний розпочати виконання робіт не пізніше десяти робочих днів з дати укладення договору і отримання авансу.
З урахуванням укладеного договору відповідач повинен був розпочати виконання електромонтажних робіт на об`єкті будівництва приватного житлового будинку по АДРЕСА_1 , протягом десяти робочих днів з дати 14 липня 2021 року (дата укладення Договору та отримання авансу), та закінчити їх протягом тридцяти робочих днів з дати укладення Договору і отримання авансу. Тобто прострочення підрядника розпочалося з 29.07.2021 (11-й робочий день), оскільки підрядник так і не приступив до виконання електромонтажних робіт.
- загальна сума 1479,45грн. (473,42 грн.+ 1006,03грн.)
Оскільки позивача, в силу ч. 3 ст. 22 Закону України «Про захист прав споживачів», звільнено від сплати судового збору, відповідно до ст. 141 ЦПК України та пропорційно до задоволених позовних вимог з відповідача на користь держави слід стягнути судовий збір у сумі 1816 гривень.
На підставі викладеного, керуючись ст. ст. 2, 12, 13, 81, 82, 89, 141, 223, 258, 259, 263-265, 266, 273, 280-284 ЦПК України, суд
Позов задовольнити частково.
В іншій частині позову про стягнення пені у більшій сумі відмовити.
Заочне рішення може бути переглянуте Бориспільським міськрайонним судом Київської області за письмовою заявою відповідача, поданою протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Учасник справи, якому повне заочне рішення суду не було вручене у день його проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на подання заяви про його перегляд - якщо така заява подана протягом двадцяти днів з дня вручення йому повного заочного рішення суду. На рішення суду позивачем може бути подана апеляційна скарга безпосередньо до Київського апеляційного суду, або через Бориспільський міськрайонний суд протягом тридцяти днів, який обчислюється з дня складення повного судового рішення.
Заочне рішення набирає законної сили, якщо протягом строків, встановлених цим Кодексом, не подані заява про перегляд заочного рішення або апеляційна скарга, або якщо рішення залишено в силі за результатами апеляційного розгляду справи.
Повний текст заочного рішення виготовлено 12.12.2022.
Суддя: І. В. Муранова-Лесів