Справа № 362/4546/18
Провадження № 2/362/100/22
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

"28" квітня 2022 р. Васильківський міськрайонний суд Київської області у складі:

головуючого - судді Кравченко Л.М.,

за участі секретаря судового засідання: Шаблій Т.С., Яренко Н.М., Шмагун М.С., Неділько А.С.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в приміщенні суду в м. Василькові Київської області цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , треті особи без самостійних вимог на стороні позивача: ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , про стягнення боргу, та за зустрічним позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_1 , треті особи на стороні позивача без самостійних вимог: ОСОБА_3 , ОСОБА_4 про визнання договору позики недійсним,-

в с т а н о в и в:

В провадженні Васильківського міськрайонного суду Київської області перебуває вказана цивільна справа.

Позивач за первісним позовом звернувся до суду з позовом до ОСОБА_2 , треті особи без самостійних вимог на стороні позивача: ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , про стягнення боргу.

В обґрунтування вимог позову позивач зазначає, що ним та ОСОБА_3 , ОСОБА_4 28.04.2016 р. укладено договір позики з відповідачем, за яким останній отримав в борг 58 тис. доларів, що еквіваленто за курсом НБУ станом на день передачі грошових коштів 1 млн. 462 тис. 470 грн. За умовами договору відповідач мав повернути договір у строк до 28.07.2016 р. за вимогою будь-якого з позикодавців. Втім, гроші на вимоги позивача не були повернуті. На підтвердження укладення договору позики ОСОБА_2 надана розписка. Позивачем було нараховано 3 процентів річних, виходячи з 748 днів прострочення заборгованості, що становить 3565,80 грн.

Позивач за первісним позовом та його представник, будучи у встановленому законом порядку повідомленими про час та місце розгляду справи, в судове засідання не з`явилися, про причини неявки суд не повідомили, заяву про відкладення не подано.

Відповідач за первісним позовом та його представник, будучи у встановленому законом порядку повідомленими про час та місце розгляду справи, в судове засідання не з`явилися, від представника надійшла заява про розгляд справи за її відсутності: у задоволенні первісного позову просила відмовити, підтримала зустрічний позов та просила його задовольнити.

Вивчивши письмові матеріали справи, надані сторонами докази, дослідивши їх всебічно, повно, безпосередньо та об`єктивно, оцінивши їх належність, допустимість, достовірність, достатність і взаємний зв`язок у сукупності, з`ясувавши усі обставини справи приходить до наступного висновку.

Відповідно до ст. 11 ЦПК України суд розглядає цивільні справи не інакше як за зверненнями фізичних чи юридичних осіб в межах заявлених позовних вимог і на підставі доказів сторін та інших осіб, які беруть участь у справі.

Згідно ч. 1ст. 4 ЦПК України, кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом свої порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів.

Як передбачено ст. 5 ЦПК України, здійснюючи правосуддя, суд захищає права, свободи та інтереси фізичних осіб, права та інтереси юридичних осіб, державні та суспільні інтереси у спосіб, визначений законом або договором.

Стаття 12 ЦПК України передбачає, що цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін. Учасники справи мають рівні права щодо здійснення всіх процесуальних прав та обов`язків, передбачених законом. Кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності.

Відповідно до рішення Європейського суду з прав людини в справі «Ващенко проти України» (Заява № 26864/03) від 26.06.2008 р. зазначено, що принцип змагальності полягає в тому, що суд уважно досліджує зауваження заявника, виходячи з сукупності з наявних матеріалів в тій мірі, в якій він є повноважним вивчати заявлені скарги. Отже, у суду відсутні повноваження на вихід за межі принципу диспозитивності і змагальності та збирання доказів на користь однієї з зацікавлених сторін.

Відповідно до положень ЦПК України, судом повинні бути встановленні розумні строки для вчинення учасниками справи процесуальних дій, що пов`язані з розглядом справи, а процесуальні дії учасників справи не повинні перешкоджати розгляду справи в строки визначені цивільним процесуальним законодавством.

Як вбачається з матеріалів справи, в судові засідання, що призначені на 03.11.2021 р. та 28.04.2022 р., позивач за первісним позовом та його представник не з`явилися, про час, місце та дату слухання справи повідомлялася належним чином.

Згідно ч. 3 ст. 131 ЦПК України учасники судового процесу зобов`язані повідомляти суд про причини неявки у судове засідання. У разі неповідомлення суду про причини неявки вважається, що учасники судового процесу не з`явилися в судове засідання без поважних причин.

Положеннями ч. 5 ст. 223 ЦПК України встановлено, що у разі повторної неявки позивача в судове засідання без поважних причин або неповідомлення ним про причини неявки суд залишає позовну заяву без розгляду, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності, і його нез`явлення не перешкоджає вирішенню спору.

Відповідно до п. 3 ч. 1 ст. 257 ЦПК України суд постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без розгляду, якщо належним чином повідомлений позивач повторно не з`явився в судове засідання або не повідомив про причини неявки, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності і його нез`явлення не перешкоджає розгляду справи.

Оскільки, належним чином повідомлений позивач за первісним позовом повторно не з`явився в судове засідання, то є підстави для залишення первісного позову ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , треті особи без самостійних вимог на стороні позивача: ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , про стягнення боргу без розгляду.

Окрім цього, відповідно до позиції Вищого Спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ, викладеної у інформаційному листі, суд залишає заяву без розгляду на підставі п. 3 ч. 1 ст. 257 ЦПК України, якщо належним чином повідомлений позивач повторно не з`явився в судове засідання, якщо від нього не надійшла заява про розгляд справи за його відсутності, тобто незалежно від причини (поважності) повторної неявки позивача.

Зазначені зміни до законодавства внесені з метою недопущення зловживання особами, які беруть участь у справі, своїми процесуальними правами.

Статтею 6 Конвенції про захист прав і основоположних свобод людини, ратифікованої Законом України від 17.07.1997 р. №475/97-ВР, гарантовано кожній фізичній або юридичній особі право на розгляд судом протягом розумного строку цивільної, кримінальної, адміністративної або господарської справи, а також справи про адміністративне правопорушення, у якій вона є стороною.

Листом Верховного Суду України від 25.01.2006 р. №1-5/45 визначено критерії оцінювання розумності строку розгляду справи, якими серед іншого є складність справи та поведінка заявника.

В рішенні Європейського суду з прав людини від 08.11.2005 р. у справі «Смірнов проти України», відповідно до якого в силу вимог ч.1 ст.6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, обов`язок швидкого здійснення правосуддя покладається, в першу чергу, на відповідні державні судові органи. Розумність тривалості судового провадження оцінюється в залежності від обставин справи та з огляду на складність справи, поведінки сторін, предмету спору. Нездатність суду ефективно протидіяти недобросовісно створюваним учасниками справи перепонам для руху справи, є порушенням ч.1 ст.6 даної Конвенції.

У рішенні ЄСПЛ від 03.04.2008 р. "Пономарьов проти України" Суд вказав, що сторони в розумні інтервали часу мають вживати заходів, щоб дізнатись про стан відомого їм судового провадження.

Крім того, як наголошує у своїх рішеннях Європейський суд, сторона, яка задіяна в ході судового розгляду, зобов`язана з розумним інтервалом часу сама цікавитись провадженням у її справі, добросовісно користуватись належними їй процесуальними правами та неухильно виконувати процесуальні обов`язки.

За вищевикладених обставин суд вважає, що відповідно до вищезазначених вимог цивільного процесуального законодавства первісний позов ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , треті особи без самостійних вимог на стороні позивача: ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , про стягнення боргу підлягає залишенню без розгляду у зв`язку з повторною неявкою позивача в судове засідання, яким не надано будь-яких належних та допустимих доказів на підтвердження поважності причин неявки, відповідно до яких суд міг би з`ясувати поважність причин такої неявки, та відсутність заяви про розгляд справи без позивача.

При цьому на підставі ч.2 ст. 257 ЦПК України суд роз`яснює, що особа, позов якої залишено без розгляду, після усунення умов, що були підставою для залишення заяви без розгляду, має право звернутися до суду повторно.

Встановлено, що позивачем за первісним позовом при зверненні до суду не сплачено судовий збір, про що зазначено в клопотанні про відстрочення сплати судового збору. Згідно із положеннямист.141 ЦПК України з позивача за первісним позовом слід стягнути судовий збір у розмірі 704 (сімсот чотири) грн. 80 коп. в дохід держави.

Керуючись статтями 2, 13, 131, 223, 257, 260, 261, 353, 354 ЦПК України, суд, -

п о с т а н о в и в:

Первісний позов ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , треті особи без самостійних вимог на стороні позивача: ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , про стягнення боргу, залишити без розгляду.

Стягнути з ОСОБА_1 ( ІНФОРМАЦІЯ_1 , РНОКПП: НОМЕР_1 , останнє відоме місце реєстрації: АДРЕСА_1 ) в дохід держави судовий збір у розмірі 704 (сімсот чотири) грн. 80 (вісімдесят)коп.

Роз`яснити позивачу його право на повторне звернення до суду після усунення умов, що були підставою для залишення заяви без розгляду.

Ухвала може бути оскаржена до Київського апеляційного суду протягом п`ятнадцяти днів з дня складення повного тексту ухвали суду.

Суддя Кравченко Л.М.