Провадження №2-о/367/36/2022
УХВАЛА

Іменем України

28 грудня 2022 року Ірпінський міський суд Київської області в складі:

головуючого - судді Кравчук Ю.В.,

за участю:

секретаря судових засідань Шаповала О.О.,

заявника ОСОБА_1 ,

представників заявника ОСОБА_2 , ОСОБА_3 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в місті Ірпені цивільну справу за заявою ОСОБА_1 , заінтересовані особи: Центральне міжрегіональне управління Міністерства юстиції (м. Київ), Дев`ята Київська державна нотаріальна контора, ОСОБА_4 про встановлення факту, що має юридичне значення, -

встановив:

ОСОБА_1 звернулася до суду із заявою про встановлення юридичного факту, заінтересовані особи: Центральне міжрегіональне управління Міністерства юстиції (м. Київ), Дев`ята Київська державна нотаріальна контора, в якій просить встановити юридичний факт, а саме, що фізична особа громадянин Республіки Польща на прізвище ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , народжений у м. Руда-Шльонська, Республіка Польща, та фізична особа громадянин Федеративної Республіки Німеччини на прізвище ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , народжений у м. Руда-Шльонська, Республіка Польща, який помер ІНФОРМАЦІЯ_2 був однією і тією самою особою.

Обґрунтовуючи заяву, ОСОБА_1 вказує, що 30 серпня 2014 року між нею та громадянином Федеративної Республіки Німеччина ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , Відділом державної реєстрації актів цивільного стану Дарницького районного управління юстиції у м. Києві було зареєстровано шлюб, актовий запис №1964.

ІНФОРМАЦІЯ_3 помер чоловік заявниці громадянин Федеративної Республіки Німеччина ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 .

Заявниця вказує, що окрім громадянства Федеративної Республіки Німеччина ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , її покійний чоловік офіційно мав громадянство Республіки Польща на прізвище ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , народжений у м. Руда-Шльонська, Республіка Польща, тобто покійний чоловік заявниці ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , мав подвійне громадянство.

Також, заявниця вказує, що її покійний чоловік в Україні проживав на законних підставах, мав відповідну посвідку на постійне проживання на ім`я ОСОБА_5 , мав постійне місце реєстрації за адресою: АДРЕСА_1 .

Заявниця ОСОБА_1 зазначає, що після смерті її чоловіка громадянина Федеративної Республіки Німеччина ОСОБА_6 відкрилася спадщина на належне йому майно на прізвище ОСОБА_5 , а саме земельну ділянку розміром 0,1200 га, яка знаходиться за адресою: АДРЕСА_2 ), кадастровий номер земельної ділянки :90:621:0002.

У встановленому законом порядку після смерті чоловіка громадянина Федеративної Республіки Німеччина ОСОБА_6 заявниця звернулася до Дев`ятої київської державної нотаріальної контори із заявою про прийняття спадщини після смерті її чоловіка громадянина Республіки Польща ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , на підставі чого Дев`ятою київською державною нотаріальною конторою було заведено спадкову справу №498/2020.

Проте, як вказує заявниця, у видачі свідоцтва про право на спадщину після смерті її чоловіка громадянина Федеративної Республіки Німеччина ОСОБА_6 та громадянина Республіки Польща ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , їй було відмовлено та надане роз`яснення про необхідність звернення до суду з метою підтвердження права власності померлого на спадкове майно, при цьому роз`ясненні зазначено, що у свідоцтві про смерть зазначено « ОСОБА_6 », а у Договорі дарування земельної ділянки зазначено « ОСОБА_5 », що на думку нотаріуса унеможливлює підтвердження права власності померлого на земельну ділянку.

ОСОБА_1 зазначає, що факт того, що її покійний чоловік мав подвійне громадянство, а саме громадянство Федеративної Республіки Німеччина на прізвище ОСОБА_6 та громадянство Республіки Польща на прізвище ОСОБА_5 , підтверджується копією паспорта громадянина Федеративної Республіки Німеччина та копією паспорта громадянина Республіки Польща, що, на думку заявниці, підтверджує також, що це одна і та ж особа.

Також, на переконання заявниці, факт того, що фізична особа громадянин Республіки Польща та громадянин Федеративної Республіки Німеччини ОСОБА_8 був однією і тією самою фізичною особою підтверджується відповідною ухвалою від 01 червня 2020 року Дарницького районного суду м. Києва, винесеною у справі №753/14967/19, де в резолютивній частині вказано, що клопотання ОСОБА_1 (дружини покійного) задовольнити, закрити кримінальне провадження по обвинуваченню ОСОБА_8 у вчиненні злочинів, передбачених ч.3 ст.296, ч.2 ст.345, ч.2 ст.342 КК України на підставі п.5 ч.1 ст.284 КПК України, у зв`язку зі смертю обвинуваченого.

10 березня 2021 року ухвалою Ірпінського міського суду Київської області відкрито провадження у даній справі.

Ухвалою Ірпінського міського суду Київської області від 07 червня 2021 року витребувано від Дев`ятої Київської державної нотаріальної контори належним чином завірену копію спадкової справи, яка була відкрита після смерті ОСОБА_5 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_3 .

21 липня 2021 року на виконання даної ухвали суду від Дев`ятої Київської державної нотаріальної контори надійшла належним чином завірена копія спадкової справи, яка була відкрита після смерті ОСОБА_5 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_3 .

Ухвалою Ірпінського міського суду Київської області від 17 січня 2022 року витребувано у приватного нотаріуса Київського міського нотаріального округу Булгак Олесі Гурамівни (адреса: 01032, м. Київ, вул. Симона Петлюри, буд. 28) належним чином завірену копію спадкової справи, заведеної після смерті ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_4 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_3 ; витребувано у Ірпінської міської державної нотаріальної контори (адреса: 08200, Київська область, м. Ірпінь, вул. Центральна, 55) Витяг із Реєстру спадкових справ щодо заведених спадкових справ стосовно майна померлого ІНФОРМАЦІЯ_3 Хетманчіка ОСОБА_9 , ІНФОРМАЦІЯ_4 , та померлого ІНФОРМАЦІЯ_3 Геллера ОСОБА_9 , ІНФОРМАЦІЯ_4 .

11 липня 2022 року на виконання даної ухвали суду від Ірпінської міської державної нотаріальної контори надійшов Витяг із Реєстру спадкових справ щодо заведених спадкових справ стосовно майна померлого ІНФОРМАЦІЯ_3 Хетманчіка ОСОБА_9 , ІНФОРМАЦІЯ_4 , та померлого ІНФОРМАЦІЯ_3 Геллера ОСОБА_9 , ІНФОРМАЦІЯ_4 .

13 липня 2022 року на виконання ухвали суду від 17.01.2022 від приватного нотаріуса Київського міського нотаріального округу Булгак О.Г. надійшла належним чином завірена копія спадкової справи, заведеної після смерті ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_4 .

У судовому засіданні 01 вересня 2022 року залучено в якості заінтересованої особи до участі у даній справі ОСОБА_4 .

15 грудня 2022 року представником заінтересованої особи ОСОБА_4 адвокатом Бондаренком В.Г. подано клопотання, в якому він просить зупинити провадження у даній справі, у випадку неможливості зупинення провадження у даній справі, заяву ОСОБА_1 про встановлення факту, що має юридичне значення залишити без розгляду. Обґрунтовуючи клопотання в частині залишення заяви без розгляду, представник заінтересованої особи вказує, що в даній справі наявний спір про право між ОСОБА_10 та ОСОБА_1 щодо нерухомого майна, а тому, в силу приписів ч.6 ст. 294 ЦПК України, заява ОСОБА_1 підлягає залишенню без розгляду.

У судовому засіданні судом, в порядку ч.2 ст.294 ЦПК України, долучено до матеріалів справи копію ухвали про відкриття провадження, про прийняття справи до провадження та копію позовної заяви у цивільній справі № 367/5865/20, та поставлено на обговорення питання щодо залишення без розгляду заяви ОСОБА_1 про встановлення факту, що має юридичне значення.

У судовому засіданні заявниця ОСОБА_1 та її представники зазначили про відсутність підстав для залишення без розгляду поданої заяви, вказуючи, що відсутній спір про право у висловленій у заяві про встановлення юридичного факту вимозі, юридичний факт, який просить встановити заявниця, ніхто із заінтересованих осіб не оспорює, та встановлення даного факту необхідне лише для підтвердження нотаріусу особи спадкодавця.

Суд, заслухавши пояснення заявниці ОСОБА_1 та її представників, з`ясувавши всі обставини, на яких ґрунтуються вимоги заяви, об`єктивно оцінивши докази, дійшов наступних висновків.

Згідно з частиною першою статті 293 ЦПК України окреме провадження - це вид непозовного в порядку якого розглядаються цивільні справи про підтвердження наявності або відсутності юридичних фактів, що мають значення для охорони прав, свобод та інтересів особи або створення умов здійснення нею особистих немайнових чи майнових прав або підтвердження наявності чи відсутності неоспорюваних прав.

Відповідно до частини шостої статті 294 ЦПК України, якщо під час розгляду справи у порядку окремого провадження виникає спір про право, який вирішується в порядку позовного провадження, суд залишає заяву без розгляду і роз`яснює заінтересованим особам, що вони мають право подати позов на загальних підставах.

У судовому порядку можуть бути встановлені також інші факти, від яких залежить виникнення, зміна або припинення особистих чи майнових прав фізичних осіб, якщо законом не визначено іншого порядку їх встановлення (частина друга статті 315 ЦПК України).

Суддя відмовляє у відкритті провадження у справі, якщо із заяви про встановлення факту, що має юридичне значення, вбачається спір про право, а якщо спір про право буде виявлений під час розгляду справи, - залишає заяву без розгляду (частина четверта статті 315 ЦПК України).

Справи про спадкування розглядаються судами за правилами позовного провадження, якщо особа звертається до суду з вимогою про встановлення фактів, що мають юридичне значення, які можуть вплинути на спадкові права й обов`язки інших осіб та (або) за наявності інших спадкоємців і спору між ними. Якщо виникнення права на спадкування залежить від доведення певних фактів, особа може звернутися до суду із заявою про встановлення цих фактів, яка, у разі відсутності спору, розглядається за правилами окремого провадження.

Якщо під час розгляду справи у порядку окремого провадження з`ясується, що має місце спір про право, суд залишає заяву без розгляду та роз`яснює заявникові, що він має право звернутися до суду з позовом на загальних підставах.

Таким чином, визначальною обставиною під час розгляду заяви про встановлення певних фактів у порядку окремого провадження є те, що встановлення такого факту не пов`язане з наступним вирішенням спору про право цивільне.

У порядку окремого провадження розглядаються справи про встановлення фактів, зокрема, якщо згідно із законом такі факти породжують юридичні наслідки, тобто від них залежить виникнення, зміна або припинення особистих чи майнових прав осіб; встановлення факту не пов`язується із наступним вирішенням спору про право.

У постанові Великої Палати Верховного Суду від 10 квітня 2019 року у справі № 320/948/18 (провадження № 14-567цс18) вказано, що у порядку окремого провадження розглядаються справи про встановлення фактів, за наявності певних умов. А саме, якщо: згідно з законом такі факти породжують юридичні наслідки, тобто від них залежить виникнення, зміна або припинення особистих чи майнових прав громадян; чинним законодавством не передбачено іншого порядку їх встановлення; заявник не має іншої можливості одержати або відновити загублений чи знищений документ, який посвідчує факт, що має юридичне значення; встановлення факту не пов`язується з наступним вирішенням спору про право. Чинне цивільне процесуальне законодавство відносить до юрисдикції суду справи про встановлення фактів, від яких залежить виникнення, зміна або припинення суб`єктивних прав громадян. Проте не завжди той чи інший факт, що має юридичне значення, може бути підтверджений відповідним документом через його втрату, знищення архівів тощо. Тому закон у певних випадках передбачає судовий порядок встановлення таких фактів.

Справи про встановлення фактів, що мають юридичне значення, належать до юрисдикції суду за таких умов:

- факти, що підлягають встановленню, повинні мати юридичне значення, тобто від них мають залежати виникнення, зміна або припинення особистих чи майнових прав громадян. Для визначення юридичного характеру факту потрібно з`ясувати мету встановлення;

- встановлення факту не пов`язується з подальшим вирішенням спору про право. Якщо під час розгляду справи про встановлення факту заінтересованими особами буде заявлений спір про право або суд сам дійде висновку, що у цій справі встановлення факту пов`язане з необхідністю вирішення в судовому порядку спору про право, суд залишає заяву без розгляду і роз`яснює цим особам, що вони вправі подати позов на загальних підставах;

- заявник не має іншої можливості одержати чи відновити документ, який посвідчує факт, що має юридичне значення. Для цього заявник разом із заявою про встановлення факту подає докази на підтвердження того, що до її пред`явлення він звертався до відповідних організацій за одержанням документа, який посвідчував би такий факт, але йому в цьому було відмовлено із зазначенням причин відмови (відсутність архіву, відсутність запису в актах цивільного стану тощо);

- чинним законодавством не передбачено іншого позасудового порядку встановлення юридичних фактів.

Справи про спадкування розглядаються судами за правилами позовного провадження, якщо особа звертається до суду з вимогою про встановлення фактів, що мають юридичне значення, які можуть вплинути на спадкові права й обов`язки інших осіб та (або) за наявності інших спадкоємців і спору між ними. Якщо виникнення права на спадкування залежить від доведення певних фактів, особа може звернутися в суд із заявою про встановлення цих фактів, яка, у разі відсутності спору, розглядається за правилами окремого провадження.

Подібні висновки узгоджуються з висновками Верховного Суду, викладеними в постановах: від 18 липня 2022 року у справі № 755/9100/18 (провадження № 61-17332св20); від 25 жовтня 2022 року у справі №760/13773/20 (провадження №61-797св22).

Відповідно до статті 1216 ЦК України спадкуванням є перехід прав та обов`язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця), до інших осіб (спадкоємців).

До складу спадщини входять усі права та обов`язки, що належали спадкодавцеві на момент відкриття спадщини і не припинилися внаслідок його смерті (стаття 1218 ЦК України).

Спадкування здійснюється за заповітом або за законом.

Метою звернення ОСОБА_1 із заявою про встановлення факту, що має юридичне значення, є встановлення в судовому порядку обставин, необхідних для прийняття спадщини після смерті ОСОБА_6 , зокрема з метою наступного вирішення питання про право власності на спадкове майно, яке залишилось після смерті останнього.

Як видно із копії спадкової справи, заведеної приватним нотаріусом Київського міського нотаріального округу Буглак О.Г. після смерті ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , померлого ІНФОРМАЦІЯ_5 :

- 19 лютого 2020 року ОСОБА_1 звернулася до приватного нотаріуса із заявою про прийняття спадщини після смерті свого чоловіка ОСОБА_6 (т.2, а.с. 2);

- 24 лютого 2020 року громадянка Федеративної Республіки Німеччина ОСОБА_4 звернулася до приватного нотаріуса із заявою про прийняття спадщини після смерті свого сина громадянина Федеративної Республіки Німеччина ОСОБА_6 (т.2, а.с.23);

- також, приватним нотаріусом Київського міського нотаріального округу Буглак О.Г. на виконання ухвали суду від 17 січня 2022 року про витребування копії спадкової справи, надано копію заяви ОСОБА_11 від 08 жовтня 2020 року, адресованої приватному нотаріусу Київського міського нотаріального округу Буглак О.Г., відповідно до якої ОСОБА_11 приймає спадкове майно, яке залишилось після смерті її батька - громадянина Федеративної Республіки Німеччина ОСОБА_6 (т.2, а.с. 226).

Крім того, як видно із копії спадкової справи №498/2020, заведеної до майна померлого ІНФОРМАЦІЯ_3 Геллер ОСОБА_9 , ІНФОРМАЦІЯ_6 Хетманчік ОСОБА_12 звернулася до Дев`ятої Київської державної нотаріальної контори із заявою про прийняття спадщини після смерті ОСОБА_5 .

Як видно із копії ухвали Ірпінського міського суду Київської області від 15 вересня 2020 року про відкриття провадження у справі, у провадженні Ірпінського міського суду Київської області перебуває цивільна справа № 367/5865/20 за позовом ОСОБА_4 , ОСОБА_11 до ОСОБА_1 , треті особи, які не заявляють самостійних вимог щодо предмета спору: приватний нотаріус Київського міського нотаріального округу Булгак Олеся Гурамівна, Дарницький районний у місті Києві відділ державної реєстрації актів цивільного стану Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Київ), Печерський районний у місті Києві відділ державної реєстрації актів цивільного стану Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Київ), про визнання шлюбу недійсним, усунення від права на спадкування, припинення режиму спільної сумісної власності на майно, визначення частки майна померлого.

Відповідно до копії даної позовної заяви, позивачі просять: визнати шлюб між громадянином Федеративної республіки Німеччини ОСОБА_6 та громадянкою України ОСОБА_13 , зареєстрований 30.08.2014 року відділом реєстрації актів цивільного стану Дарницького районного управління юстиції у м. Києві, актовий запис за № 1964 недійсним з моменту його укладення та скасувати актовий запис у Книзі реєстрації актів про шлюб. Застосувати наслідки недійсності шлюбу: вважати ОСОБА_13 такою, що іменується прізвищем ОСОБА_14 без достатньої правової підстави; припинити режим спільної сумісної власності у майні, що належить ОСОБА_6 та ОСОБА_15 на праві приватної власності, реєстрацію якого проведено в період з 30.08.2014 року по 29.12.2019 року шляхом визначення часток спільної часткової власності у майні, а саме: визначити частку у розмірі 95% як належну на праві приватної власності ОСОБА_6 щодо 1/3 земельної ділянки з кадастровим номером :72:265:0144 площею 0,1га з цільовим значенням для будівництва та обслуговування житлового будинку, господарських будівель і споруд, яка знаходиться за адресою по АДРЕСА_3 . Визначити частку у розмірі 5% як належну на і приватної власності ОСОБА_13 щодо 1/3 земельної ділянки з кадастровим номером :72:265:0144 площею 0,1га з цільовим призначенням для будівництва та обслуговування житлового будинку, господарських будівель і споруд, яка знаходиться за адресою по АДРЕСА_3 ; визначити частку у розмірі 95% як належну на праві приватної власності ОСОБА_6 щодо квартири АДРЕСА_4 загальною площею 175,2кв.м., що включає 72.6кв.м. житлової площі. Визначити частку у розмірі 5% як належну на праві приватної власності ОСОБА_13 щодо квартири АДРЕСА_4 загальною площею 175,2кв.м., що включає 72.6кв.м. житлової площі; визначити частку у розмірі 95% як належну на праві приватної власності ОСОБА_6 щодо нежитлового приміщення загальною площею 73,7кв.м. в будинку АДРЕСА_5 . Визначити частку у розмірі 5% як належну на праві приватної власності ОСОБА_13 щодо нежитлового приміщення загальною площею 73,7 кв.м. в будинку АДРЕСА_5 . Визначити частку у розмірі 95% як належну на праві приватної власності ОСОБА_6 щодо квартири загальною площею 128,9 кв.м. в будинку АДРЕСА_6 . Визначити частку у розмірі 5% як належну на праві приватної власності ОСОБА_13 щодо квартири загальною площею 128,9 кв.м. в будинку АДРЕСА_6 . Визначити частку у розмірі 95% як належну на праві приватної власності ОСОБА_6 щодо квартири АДРЕСА_7 . Визначити частку у розмірі 5% як належну на праві приватної власності ОСОБА_13 щодо квартири АДРЕСА_7 . Визначити частку у розмірі 95% як належну на праві приватної власності ОСОБА_6 щодо земельної ділянки з кадастровим номером :01:095:0387 площею 0,1га з цільовим використанням для будівництва і обслуговування житлового будинку, господарських будівель і споруд (присадибна ділянка), яка знаходиться за адресою по АДРЕСА_8 . Визначити частку у розмірі 5% як належну на праві приватної власності ОСОБА_13 щодо земельної ділянки з кадастровим номером :01:095:0387 площею 0,1га з цільовим використанням для будівництва і обслуговування житлового будинку, господарських будівель і споруд (присадибна ділянка), яка знаходиться за адресою по АДРЕСА_8 . Визначити частку у розмірі 95% як належну на праві приватної власності ОСОБА_6 щодо земельної ділянки з кадастровим номером :25:004:0186 площею 0,1046 з цільовим призначенням для ведення індивідуального садівництва, яка знаходиться на території Лебедівської сільської ради Вишгородського району Київської області. Визначити частку у розмірі 5% як належну на праві приватної власності ОСОБА_13 щодо земельної ділянки з кадастровим номером :25:004:0186 площею 0,1046 з цільовим призначенням для ведення індивідуального садівництва, яка знаходиться на території Лебедівської сільської ради Вишгородського району Київської області. Визначити частку у розмірі 95% як належну на праві приватної власності ОСОБА_6 щодо земельної ділянки з кадастровим номером :02:001:0027 площею 1,39 га з цільовим призначенням для ведення особистого селянського господарства, яка знаходиться на території Дибинецької сільської ради Богуславського району Київської області. Визначити частку у розмірі 5% як належну на праві приватної власності ОСОБА_13 щодо земельної ділянки з кадастровим номером :02:001:0027 площею 1,39 га з цільовим призначенням для ведення особистого селянського господарства, яка знаходиться на території Дибинецької сільської ради Богуславського району Київської області. Визначити частку у розмірі 95% як належну на праві приватної власності ОСОБА_6 щодо земельної ділянки з кадастровим номером :02:001:0026 площею 1,4005га з цільовим призначенням для ведення особистого селянського господарства, яка знаходиться на території Дибинецької сільської ради Богуславського району Київської області. Визначити частку у розмірі 5% як належну на праві приватної власності ОСОБА_13 щодо земельної ділянки з кадастровим номером :02:001:0026 площею 1,4005га з цільовим призначенням для ведення особистого селянського господарства, яка знаходиться на території Дибинецької сільської ради Богуславського району Київської області. Усунути ОСОБА_13 від права спадкування майна за законом після смерті ОСОБА_6 .

Визначальною обставиною під час розгляду заяви про встановлення певних фактів у порядку окремого провадження є те, що встановлення такого факту не пов`язане з наступним вирішенням спору про право цивільне. Під спором про право необхідно розуміти певний стан суб`єктивного права; спір є суть суперечності, конфлікт, протиборство сторін, спір поділяється на матеріальний і процесуальний. Таким чином, під час розгляду справ у порядку окремого провадження виключається існування спору про право, який пов`язаний з порушенням, оспорюванням або невизнанням, а також недоведенням наявності суб`єктивного права за умов, що є певні особи, які перешкоджають у реалізації такого права.

Таким чином, факт, про встановлення якого просить ОСОБА_1 , не підлягає встановленню у порядку окремого провадження, оскільки існує спір про право, про що свідчить наявність інших спадкоємців і спір між ними, а тому суд приходить до висновку про залишення поданої заяви без розгляду.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 260, 261, 294, 315 ЦПК України, суд

ухвалив:

Заяву ОСОБА_1 , заінтересовані особи: Центральне міжрегіональне управління Міністерства юстиції (м. Київ), Дев`ята Київська державна нотаріальна контора, ОСОБА_4 про встановлення факту, що має юридичне значення залишити без розгляду.

Роз`яснити заявнику її право на звернення до суду за правилами позовного провадження.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею та може бути оскаржена в апеляційному порядку.

Апеляційна скарга на ухвалу суду може бути подана до Київського апеляційного суду протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення.

Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Учасник справи, якому повний текст ухвали суду не було вручено у день її проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Суддя Ю.В. Кравчук