Єдиний унікальний номер: 379/570/22
Провадження № 2/379/193/22
УХВАЛА

про залишення позовної заяви без руху

14 липня 2022 рокум.Тараща

Таращанський районний суд Київської області у складі судді Музиченко О.О., ознайомившись із позовною заявою ОСОБА_1 до Таращанської міської ради Білоцерківського району Київської області про визнання права власності на житловий будинок за набувальною давністю,

В С Т А Н О В И В:

13.07.2022 позивач ОСОБА_1 звернувся до суду через свого представника адвоката Гарбар М.Л. з вищевказаним позовом.

Відповідно до протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 13.07.2021 справу передано для розгляду судді О.О. Музиченко.

Ознайомившись із позовною заявою та оглянувши додані до неї документи, суд встановив, що даний позов подано без додержання вимог, передбачених положеннями статей 175, 177 ЦПК України.

Так, позивачем заявлено вимогу про визнання за ним права власності на квартиру АДРЕСА_1 , що є позовною вимогою майнового характеру.

Ціна позову визначена позивачем у розмірі 152687 грн, що співпадає з інвентаризаційною вартістю спірного нерухомого майна без ПДВ, зазначеною в технічному паспорті від 27.11.2019. Із цієї суми позивачем сплачено судовий збір в сумі 1527,00 грн згідно квитанції від 11.07.2022. Ні обрахунку суми судового збору, ні вихідних даних такого обрахунку позовна заява не містить.

Водночас, частиною 4 ст. 177 ЦПК України передбачено, що до позовної заяви додаються документи, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, що підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Відповідно до п. 1 ч. 2 ст. 4 Закону України «Про судовий збір» за подання позовної заяви майнового характеру справляється судовий збір у розмірі 1% ціни позову, але не менше 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб та не більше 5 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

За положенням ч. 1 ст. 4 Закону України «Про судовий збір» судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.

Згідно зі ст. 7 Закону України «Про державний бюджет України на 2022 рік» прожитковий мінімум для працездатних осіб у 2022 році з 01 січня встановлений у розмірі 2481 грн.

Отже, станом на час подання до суду даного позову з вимогою майнового характеру судовий збір становить 1 відсоток ціни позову, але не менше 992,40 грн. та не більше 12405,00 грн.

В силу приписів п. 3 ч. 3 ст. 175 ЦПК України позовна заява повинна містити зазначення ціни позову, якщо позов підлягає грошовій оцінці; обґрунтований розрахунок сум, що стягуються чи оспорюються.

Згідно п. 2 ч. 1 ст. 176 ЦПК України ціна позову у позовах про визнання права власності на майно або його витребування визначається вартістю майна.

Згідно Постанови Пленуму Верховного Суду України №20 від 22.12.1995 року «Про судову практику у справах за позовами про захист права приватної власності» під дійсною вартістю розуміється грошова сума, за яку майно може бути продане в даному населеному пункті чи місцевості.

Відповідно до п. 3 Національного стандарту №1 «Загальні засади оцінки майна і майнових прав», затверджених постановою Кабінетів Міністрів України №1440 від 10.09.2003 року, ринкова вартість - це вартість, за яку можливе відчуження об`єкта оцінки на ринку подібного майна на дату оцінки за угодою, укладеною між покупцем та продавцем, після проведення відповідного маркетингу за умови, що кожна із сторін діяла із знанням справи, розсудливо і без примусу.

За ст. 3 Закону України «Про оцінку майна, майнових прав та професійну оціночну діяльність в Україні» незалежною оцінкою майна вважається оцінка майна, що проведена суб`єктом оціночної діяльності - суб`єктом господарювання.

Процедури оцінки майна встановлюються нормативно-правовими актами з оцінки майна. У випадках проведення незалежної оцінки майна складається звіт про оцінку майна. У випадках самостійного проведення оцінки майна органом державної влади або органом місцевого самоврядування складається акт оцінки майна. Вимоги до звітів про оцінку майна та актів оцінки майна встановлюються відповідно до статті 12 цього Закону.

За ст. 9 Закону України «Про оцінку майна, майнових прав та професійну оціночну діяльність в Україні» методичне регулювання оцінки майна здійснюється у відповідних нормативно-правових актах з оцінки майна: положеннях (національних стандартах) оцінки майна, що затверджуються Кабінетом Міністрів України, методиках та інших нормативно-правових актах, які розробляються з урахуванням вимог положень (національних стандартів) і затверджуються Кабінетом Міністрів України або Фондом державного майна України.

Положення (національні стандарти) оцінки майна визначають випадки застосування оцінювачами методичних підходів оцінки ринкової вартості майна та випадки і обмеження щодо застосування методичних підходів до визначення неринкових видів вартості майна. При цьому, якщо законами або нормативно-правовими актами Кабінету Міністрів України, договором на проведення оцінки майна або ухвалою суду не зазначено вид вартості, який повинен бути визначений в результаті оцінки, визначається ринкова вартість.

Відповідно до ст. 12 Закону України «Про оцінку майна, майнових прав та професійну оціночну діяльність в Україні» документом, що містить висновки про вартість майна та підтверджує виконані процедури з оцінки майна суб`єктом оціночної діяльності - суб`єктом господарювання відповідно до договору є звіт про оцінку майна.

Зміст, форма, порядок складання, затвердження та строк дії акта оцінки майна встановлюються Кабінетом Міністрів України.

Ціна позову визначається від ринкової вартості майна на момент звернення до суду та повинна бути підтверджена відповідними відомостями (оцінкою відповідної установи).

Із поданої до суду позовної заяви вбачається, що позивачем ОСОБА_1 заявлено одну вимогу майнового характеру, при оцінці якої позивач ймовірно використав інвентаризаційну вартість спірного майна без врахування ПДВ згідно технічного паспорта, проведену станом на 27.11.2019.

Вказана оцінка вочевидь не відповідає дійсній ринковій вартості спірного майна.

Відповідно до ч. 2 ст.176 ЦПК України, якщо визначена позивачем ціна позову вочевидь не відповідає дійсній вартості спірного майна або на момент пред`явлення позову встановити точну його ціну неможливо, розмір судового збору попередньо визначає суд з наступним стягненням недоплаченого або з поверненням переплаченого судового збору відповідно до ціни позову, встановленої судом при вирішенні справи.

Відтак, позивачу необхідно визначити ціну позову, що має відповідати дійсній ринковій вартості спірного нерухомого майна, а у разі неможливості визначення ціни позову, вартість якого суд вважає значною, - суд вважає необхідним попередньо визначити позивачу до сплати суму судового збору за подання даної позовної заяви майнового характеру у розмірі 12 405 грн 00 коп. згідно верхньої межі п.1 ч.1 ст. 2 Закону України «Про судовий збір».

Отже, враховуючи наведені вище недоліки позовної заяви, суд вважає за необхідне надати позивачу десятиденний строк з дня вручення даної ухвали для усунення зазначених в ній недоліків у спосіб:

1) визначення у позові ціни позову, що має відповідати дійсній ринковій вартості спірного нерухомого майна станом на день подання позовної заяви до суду - з наданням суду відповідних доказів на підтвердження вартості спірного майна, яким, зокрема, може бути відповідний звіт про визначення ринкової вартості нерухомого майна;

2) у разі визначення ціни позову відповідно до ринкової вартості спірного майна - надати до суду документ на підтвердження доплати судового збору за подання до суду позовної заяви з вимогою майнового характеру у розмірі 1% від встановленої ціни за відрахуванням вже сплаченої суми в розмірі 1527,00 грн;

3) у разі неможливості надання до суду належних доказів на підтвердження ринкової вартості спірного майна - вважати попередньо визначеною судом суму судового збору за подання даного позову у розмірі 5 (п`яти) прожиткових мінімумів для працездатних осіб, що становить 12405 грн 00 коп., та з урахуванням вже сплаченої суми судового збору позивачем у цьому випадку має бути доплачено судовий збір у розмірі 10 878 (десять тисяч вісімсот сімдесят вісім) грн 00 коп. з наступним поверненням переплаченого судового збору відповідно до ціни позову, встановленої судом при вирішенні справи, та надано суду платіжний документ на підтвердження такої доплати судового збору.

Згідно п.27 Постанови пленуму Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ №10 від 17.10.2014 «Про застосування судами законодавства про судові витрати у цивільних справах» судовий збір сплачується до територіального органу Державної казначейської служби України за місцем знаходження суду, який розглядає справу.

Отже, доплата судового збору має бути проведена за реквізитами: населений пункт - Таращанська міська ТГ; отримувач - ГУК у Київській області /Таращанська міс/22030101; код отримувача ; банк отримувача - Казначейство України (ел. адм. подат.); номер рахунку (IBAN) -UA0010850; код класифікації доходів бюджету 22030101; найменування коду класифікації доходів бюджету - Судовий збір (Державна судова адміністрація України, 050).

4) у разі доплати судового збору - надати до позову уточнений попередній (орієнтовний) розрахунок суми судових витрат, які позивач поніс і які очікує понести у зв`язку із розглядом справи.

Дотримання вимог ст. ст. 175, 177 ЦПК України при пред`явленні позову в суд є імперативним правилом, в тому числі і для суду.

Європейський суд з прав людини у своїй прецедентній практиці виходить із того, що положення пункту 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод гарантує кожному право подати до суду будь-який позов, що стосується його цивільних прав і обов`язків. Проте, право на суд не є абсолютним і воно може бути піддане обмеженням, дозволеним за змістом, тому що право на доступ до суду за своєю природою потребує регулювання з боку держави. Разом з тим, такі обмеження не повинні впливати на доступ до суду чи ускладнювати цей доступ таким чином і такою мірою, щоб завдати шкоди суті цього права, та мають переслідувати законну мету.

В силу приписів ч.ч. 1-3 ст. 185 ЦПК України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175 і 177 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху. В ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху. Якщо ухвала про залишення позовної заяви без руху постановляється з підстави несплати судового збору у встановленому законом розмірі, суд в такій ухвалі повинен зазначити точну суму судового збору, яку необхідно сплатити (доплатити). Якщо позивач відповідно до ухвали суду у встановлений строк виконає вимоги, визначені статтями 175 і 177 цього Кодексу, сплатить суму судового збору, позовна заява вважається поданою в день первісного її подання до суду. Якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, заява вважається неподаною і повертається позивачеві.

Оскільки встановлено невідповідність позовної заяви вимогам ст.ст.175, 177 ЦПК України, суд вважає, що позовна заява підлягає залишенню без руху із наданням позивачеві десятиденного строку для усунення вказаних недоліків поданої заяви.

Керуючись статтями 175-177, 184, 185, 187, 260, 261, 353 ЦПК України, Законом України «Про судовий збір», суд

П О С Т А Н О В И В:

Позовну заяву ОСОБА_1 до Таращанської міської ради Білоцерківського району Київської області про визнання права власності на житловий будинок за набувальною давністю залишити без руху та надати позивачу десятиденний строк з дня вручення ухвали на усунення недоліків.

Роз`яснити позивачу, що в разі, якщо у вказаний строк недоліки позовної заяви не будуть усунуті, позовна заява вважається неподаною і повертається позивачеві.

Учасники справи можуть отримати інформацію щодо даної справи в мережі Інтернет за вебадресою сторінки на офіційному вебпорталі судової влади України http://tr.ko.court.gov.ua.

Копію ухвали надіслати позивачу та його представнику.

Ухвала оскарженню не підлягає та набирає законної сили з моменту її підписання суддею.

Ухвала складена та підписана 14.07.2022.

Суддя Таращанського районного суду Київської області Ольга МУЗИЧЕНКО