справа № 208/2246/17
№ провадження 2/208/305/22
РІШЕННЯ

Іменем України

05 грудня 2022 р. м. Кам`янське

Заводський районний суд м. Дніпродзержинська Дніпропетровської області, у складі:

головуючого, судді - Івченко Т.П.,

за участю:

секретарів судового засідання - Корнієнко К.Є., Ліхолата І.С., Задьори В.І.,

представника позивача, адвоката - Чубенка Л.І.,

представника відповідача - Долгова О.О., Блохи О.В.

розглянувши у відкритому підготовчому судовому засіданні цивільну справу за позовною заявою ОСОБА_1 до Публічного акціонерного товариства «Енергопостачальна компанія «Дніпрообленерго», в особі Дніпродзержинського району електричних мереж «про визнання недійсним протоколу комісії та відшкодування моральної шкоди», -

встановив:

1. Короткий зміст позовних вимог.

24.04.2017 року до Заводського районного суду м. Дніпродзержинська Дніпропетровської області звернувся адвокат Чубенко Л.І. в інтересах позивача ОСОБА_1 з позовною заявою до Публічного акціонерного товариства «Енергопостачальна компанія «Дніпрообленерго», в особі Дніпродзержинського району електричних мереж «про визнання недійсним протоколу комісії та відшкодування моральної шкоди», в якій просить суд визнати недійсним протокол засідання комісії Дніпродзержинського РЕМ по розгляду актів про порушення споживачем Правил користування електричною енергією для населення від 22.02.2017 року відносно ОСОБА_1 яким до нього застосовано штраф у сумі 6000 (шість тисяч) грн. та стягнути із відповідача - публічного акціонерного товариства «Енергопостачальна компанія «Дніпрообленерго» на користь позивача ОСОБА_1 10000 (десять тисяч) грн. у відшкодування заподіяної моральної шкоди.

2. Позиція сторін по справі.

2.1. Позиція сторони позивача.

В обґрунтування позовних вимог, представник позивача, адвокат Губенко Л.І. зазначив, що 09 грудня 2016 року працівниками відповідача ОСОБА_2 , ОСОБА_3 та ОСОБА_4 в квартирі позивача була здійснена перевірка дотримання Правил користування електричною енергією для населення.

В результаті перевірки було начебто встановлено факт порушення ст.ст. 26, 27 Закону України «Про електроенергетику», а саме самовільне підключення до мережі балансоутримувача будинку дублюючого фазного дроту. Внаслідок такого підключення електроенергія недораховується та пошкоджено прилад обліку - пошкоджений корпус лічильника.

Внаслідок цього було складено акт про порушення від 09.12.2016 року № 121785 в якому викладено виявлені порушення.

В акті про порушення від 09.12.2016 року вказано що позивач повинен з`явитися на засідання комісії з розгляду складеного акту на 28.12.2016 року.

Оскільки позивач є інвалідом другої групи, хворіє психічним захворюванням, розгляд комісії відбувся 22.02.2017 року, протоколом засідання комісії позивачу було вручено та надано повідомлення про необхідність сплати штрафу в розмірі 6000 грн.

Електропостачання квартири позивача здійснюється на підставі договору про користування електричною енергією укладеного із відповідачем в особі Дніпродзержинського району електричних мереж.

Відповідно до протоколу засідання комісії Дніпродзержинського РЕМ по розгляду актів про порушення споживачем Правил користування електричною енергією для населення від 22.02.2017 року, на якому розглядався Акт, прийнято рішення, що Акт складено правомірно та нарахування позивачу розміру збитків у сумі 6000 грн.

Позивач не погоджується із зазначеним актом про порушення та протоколом засідання комісії від 22.02.2017 року в зв`язку з неправомірністю дій відповідача, які полягають в наступному.

Під час проведення перевірки у позивача, працівники відповідача скористалися хворобою позивача, тим що він не розумів ані наслідків складення акту, ані можливості надати докази відсутності у нього порушень ПКЕЕН. Позивач намагався з`ясувати у перевіряючих в чому полягає виявлене у нього правопорушення, однак йому було повідомлено що всі пояснення він повинен надати на комісію з розгляду актів, яка з`ясує правомірність акту.

Більш того, контролерами ДРЕМ періодично проводилися контрольні зняття показань лічильника у позивача, що зафіксовано в його документах. Жодних зауважень щодо пошкодження лічильнику не було, ці очевидні порушення могли б бути виявлені навіть візуально контролером, однак актів про порушення вимог ПКЕЕН не було складено до 09.12.2016 року.

Позивач звернулася з заявою до відповідача від 25.07.2016 року щодо надання йому роз`яснень стосовно нарахування штрафу, проте, відповідач надав відповідь за підписом начальника Дніпродзержинського РЕМ що акт складено правомірно тому він повинен сплатити зазначені вище суми.

Відповідачем також порушено пункт 53 Постанови Кабінету Міністрів України від 26 липня 1999 р. № 1357 «Про затвердження Правил користування електричною енергією для населення» відповідно до якого, у разі виявлення представником енергопостачальника порушення споживачем правил користування електричною енергією, у тому числі фактів розкрадання електричної енергії, складається акт, який підписується представником енергопостачальника та споживачем. Один примірник акта вручається споживачу, другий залишається у енергопостачальника. Споживач має право внести до акта свої зауваження. У разі відмови споживача від підпису в акті робиться позначка про відмову. Акт вважається дійсним, якщо його підписали три представники енергопостачальника.

З акту про порушення від 09.12.2016 року вбачається, що він є недійсним, так як його підписали лише 2 представника енергопостачальника - ОСОБА_3 та ОСОБА_2 , а ОСОБА_4 акт не підписала. В акті тим більш не зазначено, що позивач був згоден з виявленим начебто у нього порушенням ПКЕЕН.

Більш того, як вбачається з акту, жодна з пломб енергонагляду пошкоджена не була та інших порушень виявлено не було, однак перевіряючі вказали в акті на необхідність заміни ввідного кабелю, незважаючи на те, що ними відновлено схему електропостачання квартири позивача.

Також на думку позивача представниками відповідача порушено вимоги Методики визначення обсягу та вартості електричної енергії, не облікованої внаслідок порушення правил користування електричною енергією (далі - Методика), затвердженої постановою Національної комісії регулювання електроенергетики від 04.05.2006 № 562 (із змінами та доповненнями).

Так, форма акту не відповідає формі, наведеній у додатку Методики в порушення вимог п.4.2. Методики, оскільки схема самовільного підключення не містить жодних вказівок на місце самовільного підключення, не містить розшифровки номерів на схемі та що саме ними позначено. В акті не зазначено де було начебто прокладено фазний дріт, який було демонтовано. Відповідно до вимог п.3.1. Методики визначення обсягу та вартості електричної енергії, не облікованої внаслідок порушення правил користування електричною енергією (далі - Методика), у разі виявлення у споживача самовільного підключення електроустановок, струмоприймачів або електропроводки до електричної мережі енергопостачальника або іншого споживача (власника мереж) з порушенням схеми обліку, самовільного підключення електроустановок, струмоприймачів або електропроводки до електромережі, що не є власністю енергопостачальника, використання «штучного нуля», що призвело до споживання не облікованої електричної енергії ця Методика застосовується за умови виявлення місця підключення до відповідних мереж, що зазначається в акті про порушення та позначається на схемі. Однак, представниками енергопостачальника в Акті не чітко зазначено місце та спосіб самовільного приєднання до електричних мереж.

У разі виявлення у споживача порушень, зазначених у підпунктах 5-7 цього пункту, ця Методика застосовується за умови виявлення місця підключення до відповідних мереж, що зазначається в акті про порушення та позначається на схемі.

Отже, рішення відповідача, оформлене протоколом засідання комісії Дніпродзержинського РЕМ по розгляду актів про порушення споживачем Правил користування електричною енергією для населення, є неправомірним, оскільки прийняте на підставі Акту, що не відповідає приписами чинного законодавства України та складеного з порушенням вимог законодавства України.

Відповідно до ч.2 ст. 20 ГК України кожний споживач має право на захист своїх прав і законних інтересів, які захищаються, зокрема шляхом визнання повністю або частково недійсними актів суб`єктів господарювання, що суперечать законодавству, ущемлюють права та законні інтереси споживачів.

Статтею 25 Закону України «Про електроенергетику» встановлено, що споживачі електричної енергії мають право на відшкодування збитків, заподіяних внаслідок порушення його прав, згідно з законодавством. Захист прав споживачів електричної енергії, а також механізм реалізації захисту цих прав регулюються цим Законом, законами України "Про захист прав споживачів", "Про захист економічної конкуренції", "Про енергозбереження", іншими нормативно-правовими актами.

Позивач є інвалідом і тривалий час взагалі не мешкали з дружиною у квартирі, справно сплачував і сплачує вартість спожитої електроенергії, і ніколи не мав жодних конфліктних ситуацій із енергопостачальником, нервував з приводу складання представниками відповідача відносно нього Акту, що призвело до погіршення самопочуття, в зв`язку із чим він тривалий час лікувався.

Позивач звертався до відповідача з проханням розглянути його звернення та скасувати незаконні нарахування, однак йому було відмовлено та рекомендовано в разі незгоди звертатися за захистом прав до суду.

Враховуючи те, що йому довелося нервувати, перебувати в стресові ситуації, в неймовірному емоціональному напруженні, при цьому витратити значний час і чимало зусиль для доказування та збирання документів на підтвердження відсутності будь-яких порушень Правил КЕЕН з його боку, а також відновлення своїх порушених прав, у нього загострилися всі хронічні хвороби, довелося лікуватися після стресу.

Таким чином, внаслідок незаконних дій представників відповідача позивачу було завдано моральної шкоди, яка полягає у моральних і психічних стражданнях, яких він зазнав внаслідок неправомірних дій відносно себе, незаконного нарахування значного штрафу за неіснуюче правопорушення в сфері електропостачання, погіршення здоров`я та перенесення стресу, вишукування додаткового часу для спілкування з відповідачем, звернень за захистом своїх порушених прав.

Достатньою компенсацією, заподіяної їй моральної шкоди, позивач вважає грошове відшкодування у сумі 10000 гривень.

За приписами ст. 1167 ЦК України моральна шкода, завдана фізичній або юридичній особі неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю, відшкодовується особою, яка її завдала, за наявності її вини, крім випадків, встановлених частиною другою цієї статті.

Юридична або фізична особа відшкодовує шкоду, завдану їхнім працівником під час виконання ним своїх трудових (службових) обов`язків (ч.І ст. 1172 ЦК України).

Відповідно до ст. 22 Закону України «Про захист прав споживачів» захист прав споживачів, передбачених законодавством, здійснюється судом. При задоволенні вимог споживача суд одночасно вирішує питання щодо відшкодування моральної (немайнової) шкоди. Споживачі звільняються від сплати державного мита за позовами, що пов`язані з порушенням їх прав. Окрім того, позивач звільнена від сплати судового збору відповідно до п. 9 ст. 5 Закону України «про судовий збір» як інвалід другої групи.

Як зазначено у ч.І ст. 15 ЦК України кожна особа має право на захист свого цивільного права у разі його порушення, невизнання або оспорювання. Відповідно до ст. 16 ЦК України Кожна особа має право звернутися до суду за захистом свого особистого немайнового або майнового права та інтересу, а способами захисту цивільних прав та інтересів може бути, зокрема, відновлення становища, яке існувало до порушення та відшкодування моральної (немайнової) шкоди.

Оскільки позивач є інвалідом другої групи, він відповідно до п. 9 ч. 1 ст. 5 Закону України «Про судовий збір» звільнений від сплати судового збору.

З урахуванням викладеного вимушений звернутися до суду за захистом порушених прав позивача.

2.2.Пзиція сторони відповідача.

Представник відповідача, скористався своїм правом та надав до суду заперечення на позов, в яких зазначив, що 03 грудня 2011 року між Дніпродзержинським РЕМ та ОСОБА_1 було укладено договір про користування електричною енергією № 082052.

Відповідно до правил користування електричною енергією для населення, затверджених постановою Кабінету Міністрів України від 26 липня 1999 р. № 1357 (далі ПКЕЕН), та договору № 2822001 Енергопостачальник зобов`язаний надійно постачати електричну енергію споживачам у необхідних обсягах, відповідно до встановленої потужності електрообладнання, з гарантованим рівнем надійності, безпеки та якості.

Споживачі в свою чергу зобов`язуються своєчасно оплачувати спожиту електроенергію, забезпечувати збереження приладів обліку і пломб на них, виконувати Правила користування електричною енергією для населення, а також дотримуватись інших вимог нормативно-технічних документів.

Але відповідачем було допущено порушення правил користування електричною енергією для населення. Зокрема, 09 грудня 2016р. під час планової перевірки стану електричних приладів обліку та електроустановок в порядку п. 21, 37 ПКЕЕН на об`єкті позивача представниками Дніпродзержинського РЕМ було виявлено порушення ст.ст.26,27 Закону України, п.3.1.5 методики самовільне підключення до мережі балансоутримівача будинку дублюючого фазного дроту. Внаслідок такого підключення ел.енергія недовраховується, та пошкодження приладу обліку (пошкоджений корпус лічильника).

Такі дії є правопорушеннями в електроенергетиці, що прямо передбачено ст. 27 Закону України «Про електроенергетику» та п. 48 ПКЕЕН.

З метою фіксації виявленого порушення, керуючись п. 53 ПКЕЕН, представниками Дніпродзержинського РЕМ було складено акт про порушення правил користування електричною енергією для населення Н № 121785 від 09.12.2016р.

Пунктом 53 ПКЕЕ передбачено, що у разі виявлення представником енергопостачальника порушення споживачем правил користування електричною енергією, у тому числі фактів розкрадання електричної енергії, складається акт, який підписується представником енергопостачальника та споживачем. Акт про порушення цих Правил розглядається комісією з розгляду актів, що утворюється енергопостачальником і складається не менш як з трьох уповноважених представників енергопостачальника. Споживач має право бути присутнім на засіданні комісії з розгляду актів. Енергопостачальник повідомляє споживача не пізніше ніж за 20 календарних днів до дня засідання комісії про його час і дату. Акт про порушення цих Правил не розглядається у разі неповідомлення або несвоєчасного повідомлення споживача про час і дату засідання комісії. Рішення комісії з розгляду актів оформляється протоколом, копія якого видається споживачу. У протоколі зазначається інформація про причетність споживача до порушення цих Правил.

У разі причетності споживача до порушення цих Правил у протоколі зазначаються: відомості щодо обсягу та вартості необлікованої електричної енергії; розрахунок проведених нарахувань з посиланням на відповідні пункти цих Правил та затвердженої постановою НКРЕ від 4 травня 2006р. № 562 Методики визначення обсягу та вартості електричної енергії, не облікованої внаслідок порушення споживачами правил користування електричною енергією.

22.02.2016 відбулось засідання комісії Дніпродзержинського РЕМ, розглянуто Акт про порушення та прийнято рішення про проведення нарахувань відповідно до Методики у сумі 6590,00 грн.

Дане порушення відноситься до п. 3.1.5 Методики про визначення обсягу та вартості електричної енергії, не облікованої внаслідок порушення споживачами правил користування електричною енергією. Пункт 3.1.5 Методики самовільного підключення електроустановок, струмоприймачів або електропроводки до електричної мережі енергопостачальника або іншого споживача (власника мереж)з порушенням схеми обліку;

Згідно пункту 3.3 Методики розрахунок вартості необлікованої електричної енергії здійснюється: за добовою величиною розрахункового споживання електричної енергії; за тарифами (цінами) для населення, що діяли в період, за який розраховується розмір вартості необлікованої електричної енергії; за кількістю днів: а) у разі виявлення у споживача порушень, зазначених у підпунктах 1-3 пункту 3.1 цієї глави (у частині щодо пошкодження приладів обліку), - з дня останнього контрольного огляду приладу обліку до дня усунення порушення, але не більше загальної кількості днів за шість календарних місяців, що передували дню виявлення порушення.

Якщо споживач установив пристрій, що занижує покази приладу обліку, вчинив інші дії, що призвели до споживання необлікованої електричної енергії, виявити які представники постачальника електричної енергії під час проведення контрольного огляду приладу обліку не мали можливості, споживачу робиться перерахунок за спожиту електричну енергію з дати останньої технічної перевірки або допуску електроустановки споживача в експлуатацію (якщо технічна перевірка в період з дати допуску електроустановки споживача в експлуатацію до дати виявлення порушення не проводилась) чи набуття прав власності на об`єкт (приміщення), але не більше ніж за три роки.

Остання технічна перевірка стану і схеми підключення засобу обліку електричної енергії, збереження пломб на ньому та стану дооблікової проводки побутового споживача була проведена 23 жовтня 2013 року, порушень виявлено не було, споживач взяв на відповідальність за відповідність стану електропроводки та схоронність пломб на електролічильнику.

Згідно п.3.5. Методики у разі виявлення у споживача порушень, зазначених у підпунктах 1-3 пункту 3.1 цієї глави у разі виявлення випадків фіксації індикаторами впливу постійного (змінного) магнітного або електричного полів, та порушень, зазначених у підпунктах 5, 6 пункту 3.1 Методики, добовий обсяг споживання електричної енергії Wдoб.с.п. (кВт.год) через проводи, якими здійснене самовільне підключення або підключення поза приладом обліку, визначається за формулою (2.7) Методики. Час використання самовільного підключення протягом доби приймається рівним 8 год.

Формула 2.7 Методики: W доб.с.п. = Р с.п х t вик.с.п., (де Р с.п. - потужність самовільного підключення (кВт), що визначається за формулами:

у разі підключення до однієї фази: Р с.п = І х U ном.фаз х cosj (де І - сила струму, визначена, виходячи з найменшої поперечної площі перерізу проводів (кабелів), що використані в схемі самовільного підключення до мережі, виміряної з дотриманням вимог законодавства у сфері метрології, та допустимого тривалого струму, який може ними протікати (згідно з главою 1.3 Правил улаштування електроустановок /далі -ПУЕ/), А; U ном.фаз - номінальна фазна напруга, кВ; cosj - cos кута між фазною напругою U фаз та струмом навантаження, який протікає тією самою фазою, визначений на підставі показів відповідних засобів вимірювальної техніки, повірених у терміни. передбачені законодавством у сфері метрології).

Копію розрахунку по акту про порушення ПКЕЕн надали до заперечень.

Вважають, що акт про порушення споживачем ПКЕЕн та розрахунок складено правомірно згідно з Правилами користування електричною енергією та методикою обчислення розміру відшкодування збитків, завданих енергопостачальнику внаслідок порушення споживачем Правил користування електричною енергією для населення, тому просять відмовити в задоволені позовної заяви ОСОБА_1 .

3. Процесуальні питання пов`язанні з розглядом справи.

24.04.2017 року до Заводського районного суду м. Дніпродзержинська Дніпропетровської області звернувся адвокат Чубенко Л.І. в інтересах позивача ОСОБА_1 з позовною заявою до Публічного акціонерного товариства «Енергопостачальна компанія «Дніпрообленерго», в особі Дніпродзержинського району електричних мереж «про визнання недійсним протоколу комісії та відшкодування моральної шкоди».

24.04.2017 року протоколом автоматизованого розподілу судової справи між суддям, справу передано в провадження судді Івченко Т.П.

24.04.2017 року Ухвалою судді Заводського районного суду міста Дніпродзержинська Дніпропетровської області відкрито провадження по справі.

12.10.2017 року від Представника позивача через канцелярію суду подано заяву в якій він просить відкласти розгляд справи.

06.02.2018 року від Представника відповідача через канцелярію суду було надано заперечення на позов, які були долучені до матеріалів справи та заяву про виклик свідків.

07.02.2018 року Ухвалою Заводського районного суду було визначено порядок розгулу справи - спрощений та справу призначено до розгляду по суті.

16.07.2018 року Представник Відповідача через канцелярію суду надав заяву в якій просив суд відкласти розгляд справи.

13.11.2018 року Представником позивача, адвокатом було подано клопотання про витребування доказів, яке було вручено представнику Відповідача, який зобов`язався надати витребувані документи без ухвали суду.

02.04.2019 року від Представника позивача, адвоката Чубенко Л.І. на офіційну електронну адресу суду було надіслано заяву про відкладення розгляду справи.

17.10.2019 року Представником Відповідача було долучено до матеріалів справи витребувані документи Представником позивач та подано заяву про відкладення розгляду справи.

20.11.2019 року Представник Відповідача через канцелярію суду надав заяву в якій просив суд відкласти розгляд справи.

21.11.2019 року Представника позивача, адвоката Чубенко Л.І. на офіційну електронну адресу суду було надіслано заяву про відкладення розгляду справи.

16.01.2020 року Представника позивача, адвоката Чубенко Л.І. на офіційну електронну адресу суду було надіслано заяву про відкладення розгляду справи.

12.03.2020 року Представника позивача, адвоката Чубенко Л.І. на офіційну електронну адресу суду було надіслано заяву про відкладення розгляду справи.

20.05.2020 року Представник Відповідача на офіційну електронну адресу суду було надіслано заяву в якій просив суд відкласти розгляд справи.

20.05.2020 року Представника позивача, адвоката Чубенко Л.І. на офіційну електронну адресу суду було надіслано заяву про відкладення розгляду справи.

12.10.2020 року Представник Відповідача на офіційну електронну адресу суду було надіслано заяву в якій просив суд відкласти розгляд справи.

18.11.2020 року Представник Відповідача через канцелярію суду надав заяву в якій просив суд відкласти розгляд справи.

20.12.2020 року Представник Відповідача на офіційну електронну адресу суду було надіслано заяву в якій просив суд розглянути справу без участі їх представника.

23.02.2021 року Представник Відповідача на офіційну електронну адресу суду було надіслано заяву в якій просив суд відкласти розгляд справи.

03.08.2021 року Представника позивача, адвоката Чубенко Л.І. на офіційну електронну адресу суду було надіслано заяву про відкладення розгляду справи.

16.11.2021 року Представник відповідача звернулась до суду з заявою про ознайомлення з матеріалами справи, в той же день з матеріалами справи ознайомилась про що написала розписку власноруч.

10.08.2022 року Представника позивача, адвоката Чубенко Л.І. через канцелярію суду надав заяву про відкладення розгляду справи.

05.12.2022 року Представник відповідача через канцелярію суду надав заяву в якій просила суд розглянути справу без участі їх представника, та просила відмовити в задоволенні позовних вимог в повному обсязі.

Розгляд справи по суті відбувся 05.12.2022 року.

Сторони в судове засідання не з`явились, надали заяви про розгляд справи без їх участі.

Положеннями ст.174 ЦПК України закріплено, що при розгляді справи судом у порядку позовного провадження учасники справи викладають письмово свої вимоги, заперечення, аргументи, пояснення та міркування щодо предмета спору виключно у заявах по суті справи, визначених цим Кодексом. Заявами по суті справи є: позовна заява; відзив на позовну заяву (відзив); відповідь на відзив; заперечення; пояснення третьої особи щодо позову або відзиву. Подання заяв по суті справи є правом учасників справи.

Відповідно до ч. 2 ст. 247 ЦПК України, у разі неявки в судове засідання всіх учасників справи чи в разі якщо відповідно до положень цього Кодексу розгляд справи здійснюється судом за відсутності учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.

Відповідно до ч. 3 ст. 211 ЦПК України, судовий розгляд справи здійснюється на підставі наявних у суду матеріалів.

Розглянувши подані позивачем документи, з`ясувавши фактичні обставини, оцінивши наявні у справі докази у їх сукупності, суд прийшов до висновку, що надані позивачем та представником відповідача докази та повідомлені ними обставини, на яких вони ґрунтуються у відповідності з нормами матеріального права, що підлягають застосуванню до даних правовідносин, є достатніми для прийняття рішення.

Інші процесуальні дії (забезпечення доказів, вжиття заходів забезпечення позову, зупинення і поновлення провадження тощо) не застосовувались.

4. Фактичні обставини встановлені судом.

Судом встановлено, що 03 грудня 2011 року між Дніпродзержинським РЕМ та ОСОБА_1 було укладено договір про користування електричною енергією № 082052.

Відповідно до правил користування електричною енергією для населення, затверджених постановою Кабінету Міністрів України від 26 липня 1999 р. № 1357 та договору № 2822001 Енергопостачальник зобов`язаний надійно постачати електричну енергію споживачам у необхідних обсягах, відповідно до встановленої потужності електрообладнання, з гарантованим рівнем надійності, безпеки та якості. Споживачі в свою чергу зобов`язуються своєчасно оплачувати спожиту електроенергію, забезпечувати збереження приладів обліку і пломб на них, виконувати Правила користування електричною енергією для населення, а також дотримуватись інших вимог нормативно-технічних документів.

З матеріалів справи вбачається, що 09 грудня 2016р. під час планової перевірки стану електричних приладів обліку та електроустановок в порядку п. 21, 37 ПКЕЕН на об`єкті Позивача представниками Дніпродзержинського РЕМ було виявлено порушення ст.ст.26,27 Закону України, п.3.1.5 методики самовільне підключення до мережі балансоутримівача будинку дублюючого фазного дроту.

З метою фіксації виявленого порушення, представниками Дніпродзержинського РЕМ було складено акт про порушення правил користування електричною енергією для населення Н № 121785 від 09.12.2016р.

22.02.2016 відбулось засідання комісії Дніпродзержинського РЕМ, розглянуто Акт про порушення та прийнято рішення про проведення нарахувань відповідно до Методики у сумі 6590,00 грн.

Як вбачається з матеріалів справи, остання технічна перевірка стану і схеми підключення засобу обліку електричної енергії, збереження пломб на ньому та стану дооблікової проводки побутового споживача була проведена 23 жовтня 2013 року, порушень виявлено не було, споживач взяв на відповідальність за відповідність стану електропроводки та схоронність пломб на електролічильнику.

Згідно п.3.5. Методики у разі виявлення у споживача порушень, зазначених у підпунктах 1-3 пункту 3.1 цієї глави у разі виявлення випадків фіксації індикаторами впливу постійного (змінного) магнітного або електричного полів, та порушень, зазначених у підпунктах 5, 6 пункту 3.1 Методики, добовий обсяг споживання електричної енергії Wдoб.с.п. (кВт.год) через проводи, якими здійснене самовільне підключення або підключення поза приладом обліку, визначається за формулою (2.7) Методики. Час використання самовільного підключення протягом доби приймається рівним 8 год.

Формула 2.7 Методики: W доб.с.п. = Р с.п х t вик.с.п., (де Р с.п. - потужність самовільного підключення (кВт), що визначається за формулами: у разі підключення до однієї фази: Р с.п = І х U ном.фаз х cosj (де І - сила струму, визначена, виходячи з найменшої поперечної площі перерізу проводів (кабелів), що використані в схемі самовільного підключення до мережі, виміряної з дотриманням вимог законодавства у сфері метрології, та допустимого тривалого струму, який може ними протікати (згідно з главою 1.3 Правил улаштування електроустановок /далі -ПУЕ/), А; U ном.фаз - номінальна фазна напруга, кВ; cosj - cos кута між фазною напругою U фаз та струмом навантаження, який протікає тією самою фазою, визначений на підставі показів відповідних засобів вимірювальної техніки, повірених у терміни. передбачені законодавством у сфері метрології).

5. Правові норми законодавства застосовані судом, висновки та мотиви прийнятого рішення.

Згідно ч.1 ст. 4 ЦПК України кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів.

Відповідно до ч. 3 ст. 12 ЦПК України кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом.

Перевіривши матеріали справи, оцінивши надані та здобуті докази, суд вважає, що позовні вимоги підлягають задоволенню за наступних підстав.

Вибір громадянами способу захисту своїх прав і свобод від порушень та протиправних посягань гарантовано ч. 4 ст. 55, ст. 124 Конституції України, відповідно до якої кожен має право будь-якими не забороненими законом засобами захищати свої права і свободи від порушень і протиправних посягань та закріплено статтями 7, 12 Загальної декларації про права людини, ст. 13 Конвенції про захист прав і основних свобод людини, що згідно зі статтею 9 Конституції України є складовою національного законодавства.

Згідно ч. 1 ст. 15 ЦК України кожна особа має право на захист свого цивільного права у разі його порушення, невизнання або оспорювання.

На підставі ч. 1 ст. 16 ЦК України кожна особа має право звернутися до суду за захистом свого особистого немайнового або майнового права та інтересу.

Згідно ст. 10-13 ЦПК України - суд при розгляді справи керується принципом верховенства права.

Суд розглядає справи відповідно до Конституції України, законів України, міжнародних договорів, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України. Суд застосовує інші правові акти, прийняті відповідним органом на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що встановлені Конституцією та законами України. Суд застосовує при розгляді справ Конвенцію про захист прав людини і основоположних свобод 1950 року і протоколи до неї, згоду на обов`язковість яких надано Верховною Радою України, та практику Європейського суду з прав людини як джерело права. Суд застосовує норми права інших держав у разі, коли це передбачено законом України чи міжнародним договором, згода на обов`язковість якого надана Верховною Радою України. Суд визначає в межах, встановлених цим Кодексом, порядок здійснення провадження у справі відповідно до принципу пропорційності, враховуючи: завдання цивільного судочинства; забезпечення розумного балансу між приватними й публічними інтересами; особливості предмета спору; ціну позову; складність справи; значення розгляду справи для сторін, час, необхідний для вчинення тих чи інших дій, розмір судових витрат, пов`язаних із відповідними процесуальними діями, тощо.

Цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін. Учасники справи мають рівні права щодо здійснення всіх процесуальних прав та обов`язків, передбачених законом. Кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Кожна сторона несе ризик настання наслідків, пов`язаних із вчиненням чи невчиненням нею процесуальних дій. Суд, зберігаючи об`єктивність і неупередженість: 1) керує ходом судового процесу; 2) сприяє врегулюванню спору шляхом досягнення угоди між сторонами; 3) роз`яснює у випадку необхідності учасникам судового процесу їхні процесуальні права та обов`язки, наслідки вчинення або невчинення процесуальних дій; 4) сприяє учасникам судового процесу в реалізації ними прав, передбачених цим Кодексом; 5) запобігає зловживанню учасниками судового процесу їхніми правами та вживає заходів для виконання ними їхніх обов`язків.

Суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках. Збирання доказів у цивільних справах - не є обов`язком суду, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Суд має право збирати докази, що стосуються предмета спору, з власної ініціативи лише у випадках, коли це необхідно для захисту малолітніх чи неповнолітніх осіб або осіб, які визнані судом недієздатними чи дієздатність яких обмежена, а також в інших випадках, передбачених цим Кодексом. Учасник справи розпоряджається своїми правами щодо предмета спору на власний розсуд. Таке право мають також особи, в інтересах яких заявлено вимоги, за винятком тих осіб, які не мають процесуальної дієздатності.

Статтею 18 ЦПК України встановлено - судові рішення, що набрали законної сили, обов`язкові для всіх органів державної влади і органів місцевого самоврядування, підприємств, установ, організацій, посадових чи службових осіб та громадян і підлягають виконанню на всій території України, а у випадках, встановлених міжнародними договорами, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України, - і за її межами. Невиконання судового рішення є підставою для відповідальності, встановленої законом. Обов`язковість судового рішення не позбавляє осіб, які не брали участі у справі, можливості звернутися до суду, якщо ухваленим судовим рішенням вирішено питання про їхні права, свободи чи інтереси.

У відповідності до ст.ст. 76-83 ЦПК України - доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. Ці дані встановлюються такими засобами: 1) письмовими, речовими і електронними доказами; 2) висновками експертів; 3) показаннями свідків.

Стаття 89 ЦПК України встановлює, що суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів. Жодні докази не мають для суду заздалегідь встановленої сили. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності. Суд надає оцінку як зібраним у справі доказам в цілому, так і кожному доказу (групі однотипних доказів), який міститься у справі, мотивує відхилення або врахування кожного доказу (групи доказів).

Стаття 95 ЦПК України передбачає, що письмовими доказами є документи (крім електронних документів), які містять дані про обставини, що мають значення для правильного вирішення спору. Письмові докази подаються в оригіналі або в належним чином засвідченій копії, якщо інше не передбачено цим Кодексом. Якщо подано копію (електронну копію) письмового доказу, суд за клопотанням учасника справи або з власної ініціативи може витребувати у відповідної особи оригінал письмового доказу. Якщо оригінал письмового доказу не подано, а учасник справи або суд ставить під сумнів відповідність поданої копії (електронної копії) оригіналу, такий доказ не береться судом до уваги.

Згідно з вимогами ч. 1 ст. 81 ЦПК України, кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається, як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом.

Приписами п. 1 ч. 2 ст.11 ЦК України визначено, що підставами виникнення цивільних прав та обов`язків, зокрема, є договори.

Відповідно до вимог ч. ч. 1, 2 ст. 14 ЦК України, цивільні обов`язки виконуються у межах, встановлених договором або актом цивільного законодавства. Особа не може бути примушена до дій, вчинення яких не є обов`язковим для неї.

З урахуванням вимог ст. 263 ЦПК України судове рішення повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим. Законним є рішення, ухвалене судом відповідно до норм матеріального права із дотриманням норм процесуального права. При виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин суд враховує висновки щодо застосування відповідних норм права, викладені в постановах Верховного Суду. Обґрунтованим є рішення, ухвалене на підставі повно і всебічно з`ясованих обставин, на які сторони посилаються як на підставу своїх вимог і заперечень, підтверджених тими доказами, які були досліджені в судовому засіданні.

Згідно зі ст. 264 ЦПК України під час ухвалення рішення суд вирішує такі питання: чи мали місце обставини (факти), якими обґрунтовувалися вимоги та заперечення, та якими доказами вони підтверджуються; чи є інші фактичні дані, які мають значення для вирішення справи, та докази на їх підтвердження; які правовідносини сторін випливають із встановлених обставин; яка правова норма підлягає застосуванню до цих правовідносин; чи слід позов задовольнити або в позові відмовити; як розподілити між сторонами судові витрати; чи є підстави допустити негайне виконання судового рішення; чи є підстави для скасування заходів забезпечення позову. При ухваленні рішення суд не може виходити за межі позовних вимог.

Статтею 26 Закону України «Про електроенергетику» передбачено, що споживання електроенергії можливе лише на підставі договору з енергопостачальником. Споживач енергії зобов`язаний додержуватись вимог нормативно-технічних документів та договору про постачання електроенергії. Безпечну експлуатацію енергетичних установок споживача та їх належний технічний стан забезпечує сам споживач. Споживач електроенергії несе відповідальність за порушення умов договору з енергопостачальником та правил користування електричною і тепловою енергією та виконання приписів державних інспекцій з енергетичного нагляду за режимами споживання електричної та теплової енергії згідно із законодавством України. Правила користування електричною і тепловою енергією для населення затверджуються Кабінетом Міністрів України.

Статтею 26 Закону України «Про електроенергетику» передбачено, що споживання енергії можливе лише на підставі договору з енергопостачальником. Споживач енергії зобов`язаний додержуватись вимог нормативно-технічних документів та договору про постачання енергії. Безпечну експлуатацію енергетичних установок споживача та їх належний технічний стан забезпечує сам споживач. Споживач енергії несе відповідальність за порушення умов договору з енергопостачальником та правил користування електричною і тепловою енергією та виконання приписів державних інспекцій з енергетичного нагляду за режимами споживання електричної та теплової енергії згідно із законодавством України.

Правила Користування електричною і тепловою енергією для населення затверджуються Кабінетом Міністрів України.

Згідно зі статтею 27 Закону України «Про електроенергетику» правопорушення в електроенергетиці тягне за собою встановлену законодавством України цивільну, адміністративну і кримінальну відповідальність. Правопорушеннями в електроенергетиці є, зокрема, порушення правил користування енергією.

Відповідно до пункту 42 Правил користування електричною енергією для населення (далі ПКЕЕн) затверджених постановою КМУ від 26.07.1999р. № 1357, споживач електроенергії зобов`язаний дотримуватись вимог нормативно-технічних документів та договору, забезпечувати належний технічний стан та безпечну експлуатацію своїх електроустановок та побутових електроприладів.

Відповідно до пункту 48 ПКЕЕн споживач несе відповідальність згідно із законодавством за порушення ПКЕЕн, розкрадання електроенергії у разі самовільного підключення до електромережі і споживання електроенергії без приладів обліку.

За змістом пункту 1.2 ПКЕЕ недоврахована електрична енергія - це обсяг електричної енергії, використаний споживачем або переданий транзитом, але не врахований розрахунковими засобами обліку або врахований неправильно.

Пунктом 3 ПКЕЕн передбачено, що договір про постачання електричної енергії є основним документом, який регулює відносини між постачальником електричної енергії за регульованим тарифом, що здійснює свою діяльність на закріпленій території, і споживачем та визначає зміст правових відносин, прав та обов`язків сторін. Споживання електричної енергії без договору не допускається.

03 грудня 2011 року між Дніпродзержинським РЕМ та ОСОБА_1 було укладено договір про користування електричною енергією № 082052.

Відповідно до умов Договору споживач несе відповідальність: за порушення ПКЕЕн; за виявлення будь яких видів крадіжки електричної енергії або порушення схеми обліку електричної енергії, за розкрадання електричної енергії у разі самовільного підключення до електромережі Енергопостачальника і споживання електроенергії без приладу обліку.

Як встановлено ст. 526 ЦК України, зобов`язання має виконуватися належним чином відповідно до умов договору та вимог цього Кодексу, інших актів цивільного законодавства, а за відсутності таких умов та вимог - відповідно до звичаїв ділового обороту або інших вимог, що звичайно ставляться.

Судом встановлено, що 09 грудня 2016р. під час планової перевірки стану електричних приладів обліку та електроустановок в порядку п. 21, 37 ПКЕЕН на об`єкті позивача, представниками Дніпродзержинського РЕМ було виявлено порушення ст.ст. 26,27 Закону України, п. 48 ПКЕЕн, п.3.1.5 Методики - самовільне підключення до мережі балансоутримувача будинку дублюючого фазного дроту. Внаслідок такого підключення ел.енергія недовраховується, та пошкодження приладу обліку, виявлено пошкоджений корпус лічильника.

З метою фіксації виявленого порушення, керуючись п. 53 ПКЕЕН, представниками Дніпродзержинського РЕМ було складено акт про порушення правил користування електричною енергією для населення Н № 121785 від 09.12.2016р.

Пунктом 53 ПКЕЕ передбачено, що у разі виявлення представником енергопостачальника порушення споживачем правил користування електричною енергією, у тому числі фактів розкрадання електричної енергії, складається акт, який підписується представником енергопостачальника та споживачем. Акт про порушення цих Правил розглядається комісією з розгляду актів, що утворюється енергопостачальником і складається не менш як з трьох уповноважених представників енергопостачальника. Споживач має право бути присутнім на засіданні комісії з розгляду актів. Енергопостачальник повідомляє споживача не пізніше ніж за 20 календарних днів до дня засідання комісії про його час і дату. Акт про порушення цих Правил не розглядається у разі неповідомлення або несвоєчасного повідомлення споживача про час і дату засідання комісії. Рішення комісії з розгляду актів оформляється протоколом, копія якого видається споживачу. У протоколі зазначається інформація про причетність споживача до порушення цих Правил.

У разі причетності споживача до порушення цих Правил у протоколі зазначаються: відомості щодо обсягу та вартості необлікованої електричної енергії; розрахунок проведених нарахувань з посиланням на відповідні пункти цих Правил та затвердженої постановою НКРЕ від 4 травня 2006р. № 562 Методики визначення обсягу та вартості електричної енергії, не облікованої внаслідок порушення споживачами правил користування електричною енергією.

14.12.2016 року до Дніпродзержинського рем звернулася із заявою про розгляд акту раніше призначеного строку ОСОБА_5

14.12.2016 року відбулось засідання комісії Дніпродзержинського РЕМ, розглянуто

Акт про порушення та прийнято рішення про проведення нарахувань відповідно до

Методики у сумі 29292грн..

З нарахуванням споживач не був згоден про що зазначив в протоколі засідання комісії від 14.12.2016р.

Акт про порушення ПКЕЕн Н № 121785 від 09.12.2016р було направлено до комісії при виконавчий дирекції AT ДТЕК Дніпрообленерго.

16.02.2017 року згідно протоколу № 7/17ПС комісією було прийнято рішення про відсутні підстави анулювання акту про порушення Н № 121785 від 09.12.2016р. однак здійснити розрахунок по акту за 6 місяців.

22.02.2016 відбулось засідання комісії Дніпродзержинського РЕМ, розглянуто Акт про порушення та прийнято рішення про проведення нарахувань відповідно до Методики у сумі 6590,00 грн.

Дане порушення відноситься до п. 3.1.5 Методики про визначення обсягу та вартості електричної енергії, не облікованої внаслідок порушення споживачами правил користування електричною енергією. (надалі Методика). Пункт 3.1.5 Методики самовільного підключення електроустановок, струмоприймачів або електропроводки до електричної мережі енергопостачальника або іншого споживача (власника мереж) з порушенням схеми обліку; Згідно пункту 3.3 Методики розрахунок вартості необлікованої електричної енергії здійснюється: за добовою величиною розрахункового споживання електричної енергії; за тарифами (цінами) для населення, що діяли в період, за який розраховується розмір вартості необлікованої електричної енергії; за кількістю днів: а) у разі виявлення у споживача порушень, зазначених у підпунктах 1-3 пункту 3.1 цієї глави (у частині щодо пошкодження приладів обліку), - з дня останнього контрольного огляду приладу обліку до дня усунення порушення, але не більше загальної кількості днів за шість календарних місяців, що передували дню виявлення порушення.

Таким чином, якщо споживач установив пристрій, що занижує покази приладу обліку, вчинив інші дії, що призвели до споживання необлікованої електричної енергії, виявити які представники постачальника електричної енергії під час проведення контрольного огляду приладу обліку не мали можливості, споживачу робиться перерахунок за спожиту електричну енергію з дати останньої технічної перевірки або допуску електроустановки споживача в експлуатацію (якщо технічна перевірка в період з дати допуску електроустановки споживача в експлуатацію до дати виявлення порушення не проводилась) чи набуття прав власності на об`єкт (приміщення), але не більше ніж за три роки.

Як вбачається з матеріалів справи, остання технічна перевірка стану і схеми підключення засобу обліку електричної енергії, збереження пломб на ньому та стану дооблікової проводки побутового споживача була проведена 23 жовтня 2013року, порушень виявлено не було, споживач взяв на відповідальність за відповідність стану електропроводки та схоронність пломб на електролічильнику.

Згідно п.3.5 Методики - У разі виявлення у споживача порушень, зазначених у підпунктах 1-3 пункту 3.1 цієї глави у разі виявлення випадків фіксації індикаторами впливу постійного (змінного) магнітного або електричного полів, та порушень, зазначених у підпунктах 5, 6 пункту 3.1 Методики, добовий обсяг споживання електричної енергії/ Удоб.с.п. (кВт.год) через проводи, якими здійснене самовільне підключення або підключення поза приладом обліку, визначається за формулою (2.7) Методики. Час використання самовільного підключення протягом доби приймається рівним 8 год.

Формула 2.7 Методики : W доб.с.п. = Р с.п. х t вик.с.п.,

де Р с.п - потужність самовільного підключення (кВт), що визначається за формулами:

у разі підключення до однієї фази: Р с.п = І х U ном.фаз х cosj

де І - сила струму, визначена, виходячи з найменшої поперечної площі перерізу проводів (кабелів), що використані в схемі самовільного підключення до мережі, виміряної з дотриманням вимог законодавства у сфері метрології, та допустимого тривалого струму, який може ними протікати (згідно з главою 1.3 Правил улаштування електроустановок /далі -ПУЕ/), А;

U ном.фаз - номінальна фазна напруга, кВ;

cosj - cos кута між фазною напругою U фаз та струмом навантаження, який протікає тією самою фазою, визначений на підставі показів відповідних засобів вимірювальної техніки, повірених у терміни. передбачені законодавством у сфері метрології.

Представниками енергопостачальника було здійснено фото виявленого порушення, які дослідженні в судовому засіданні разом з їх поясненнями та актом технічної перевірки від 17.10.2019року, які підтверджують факт порушення позивачем встановлених правил.

Також в судовому засіданні були допитані свідки, які надали аналогічні свідчення, пояснив суду, що вони є працівниками відповідача і під проведення планової перевірки, щодо встановлення можливості заміни лічильника на новий, ними були виявлені порушення та складений відповідний Акт, в якому викладені обставини порушення позивачем Правил.

Статтею 89 ЦПК України передбачено, що суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів. Жодні докази не мають для суду заздалегідь встановленої сили. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності. Суд надає оцінку як зібраним у справі доказам в цілому, так і кожному доказу (групі однотипних доказів), який міститься у справі, мотивує відхилення або врахування кожного доказу (групи доказів).

Отже, сторона, яка посилається на ті чи інші обставини, зобов`язана їх довести, надавши суду докази, на основі яких суд може отримати достовірні відомості про такі обставини. В іншому разі, за умови недоведеності тих чи інших обставин суд вправі винести рішення по справі на користь протилежної сторони. Таким чином, доказування є юридичним обов`язком сторін і інших осіб, які беруть участь у справі.

Суд, здійснюючи правосуддя, захищає права, свободи та інтереси фізичних осіб, права та інтереси юридичних осіб, державні та суспільні інтереси у спосіб, визначений законами України (стаття 5 ЦПК України).

Таким чином суд приходить висновку, що акт про порушення споживачем ПКЕЕн та розрахунок складено правомірно згідно з Правилами користування електричною енергією та Методикою обчислення розміру відшкодування збитків, завданих енергопостачальнику внаслідок порушення споживачем Правил користування електричною енергією для населення, а тому позовні вимоги в частині визнання недісним протоколу комісії не підлягають задоволенню.

Щодо стягнення моральної шкоди з ПАТ «ДТЕК Дніпрообленерго» на користь позивача, слід зазначити наступне.

Згідно ст. 24 Закону України «Про електроенергетику» пункту 41 Правил користування електричної енергії для населення, споживач має право на відшкодування збитків, заподіяних у наслідок порушення його прав, а енергопостачальник несе відповідальність згідно із законодавством та договором, у тому числі й за шкоду, заподіяну споживачу або його майну, в розмірі й порядку визначеному законодавством.

Згідно пункту 2 Постанови Пленуму Верховного Суду України від 31.03.1995р. № 4 Про судову практику в справах про відшкодування моральної шкоди розглядаються судом у разі коли право на її відшкодування передбачено спеціальним законодавством. Зазначеної постановою встановлено, що відповідно до чинного законодавства моральна шкода може полягати зокрема: у принижені честі гідності, престижу або ділової репутації, моральних переживань у зв`язку з ушкодженням здоров`я, у порушенні нормальних життєвих зв`язків через неможливість продовження активного громадського життя, порушення стосунків з оточуючими, при настанні інших негативних наслідків.

Відповідно до ст. 23 Цивільного кодексу України, особа має право на відшкодування моральної шкоди, завданою в наслідок порушення її прав.

Постановою Верховного суду України передбачено, що у позовній заяві про відшкодування моральної шкоди має бути зазначено, в чому полягає ця шкода, якими неправомірними діями чи бездіяльністю позивачеві, з яких міркувань він виходив, визначаючи розмір, та якими доказами це підтверджується.

Однак позивачем не надано жодних доказів щодо дій ПАТ «ДТЕК Дніпрообленерго», якими йому завдано моральну або шкоду, яка полягає у принижені честі гідності, престижу або ділової репутації, моральних переживань у зв`язку з ушкодженням здоров`я, у порушенні нормальних життєвих зв`язків через неможливість продовження активного громадського життя, порушення стосунків з оточуючими тощо, тому в цій частині позовні вимоги також не підлягають задоволенню.

Зокрема, Європейський суд з прав людини вказав, що пункт 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод зобов`язує суди давати обґрунтування своїх рішень, але це не може сприйматись як вимога надавати детальну відповідь на кожен аргумент. Межі цього обов`язку можуть бути різними в залежності від характеру рішення. Крім того, необхідно брати до уваги, між іншим, різноманітність аргументів, які сторона може представити в суд, та відмінності, які існують у державах-учасницях, з огляду на положення законодавства, традиції, юридичні висновки, викладення та формулювання рішень. Таким чином, питання, чи виконав суд свій обов`язок щодо подання обґрунтування, що випливає зі статті 6 Конвенції, може бути визначено тільки у світлі конкретних обставин справи ("Проніна проти України", N 63566/00, § 23, ЄСПЛ, від 18.07.2006).

Відповідно до пункту 1 статті 17 Закону України «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини» суди застосовують при розгляді справ Конвенцію та практику Суду як джерело права.

Оскільки наданими доказами не підтверджено, що рішення відповідача, оформлене протоколом засідання комісії Дніпродзержинського РЕМ по розгляду актів про порушення споживачем Правил користування електричною енергією для населення, є неправомірним, а також позивачем не підтверджено, що діями ПАТ «ДТЕК Дніпрообленерго», йому завдано моральну шкоду, тому на підставі викладеного, суд прийшов до висновку, що заявлені позовні вимоги не є обґрунтованими та не підлягають задоволенню в повному обсязі.

6. Розподіл судових витрат між сторонами.

Відповідно до ст. 133 ЦПК України, судові витрати складаються з судового збору та витрат, пов`язаних з розглядом справи. До витрат, пов`язаних з розглядом справи, належать витрати: на професійну правничу допомогу.

Статтею 141 ЦПК України передбачено, що судовий збір покладається на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог. Якщо сторону, на користь якої ухвалено рішення, звільнено від сплати судових витрат, з другої сторони стягуються судові витрати на користь осіб, які їх понесли, пропорційно до задоволеної чи відхиленої частини вимог, а інша частина компенсується за рахунок держави у порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України. Якщо обидві сторони звільнені від оплати судових витрат, вони компенсуються за рахунок держави у порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України.

Керуючись ст.ст. 10, 76, 141, 259, 260, 263-268 ЦПК України, суд -

ухвалив:

В задоволені позову ОСОБА_1 до Публічного акціонерного товариства «Енергопостачальна компанія «Дніпрообленерго», в особі Дніпродзержинського району електричних мереж «про визнання недійсним протоколу комісії та відшкодування моральної шкоди», - відмовити повністю.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом 30 днів з дня його проголошення, безпосередньо до суду апеляційної інстанції - Дніпровського апеляційного суду.

Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Учасник справи, якому повне рішення суду не були вручені у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.

Учасники справи можуть отримати інформацію щодо даної справи в мережі Інтернет за веб-адресою сторінки на офіційному веб-порталі судової влади України - http://zv.dp.court.gov.ua.

Повний текст рішення був складений у строк передбачений ч. 6 ст. 259 ЦПК України.

Сторони:

позивач - ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , мешкає та зареєстрований за адресою: АДРЕСА_1 ;

відповідач - Публічне акціонерне товариство «Енергопостачальна компанія «Дніпрообленерго», , МФО 305437, юридична адреса: 49107, м. Дніпро, вул. Запорізьке шосе, 22, в особі Дніпродзержинського району електричних мереж, , МФО 306083, юридична адреса: 51900, м. Кам`янське, Дніпропетровська область, вул. Васильєва, 43;

Суддя Івченко Т. П.