Справа № 357/4180/22
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

13 липня 2022 року Білоцерківський міськрайонний суд Київської області у складі:

головуючого судді Бебешко М. М. ,

при секретарі Кравченко О. Г.,

розглянувши за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення (виклику) учасників справи цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу,

В С Т А Н О В И В :

У травні 2022 року ОСОБА_1 звернулась до Білоцерківського міськрайонного суду Київської області із позовом до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу.

Позовну заяву мотивувала тим, що з 04 липня 2014 року між сторонами було зареєстровано шлюб. У спільному подружньому житті мають малолітнього сина ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 .

Вважає, що шлюб носить формальний характер, оскільки не підтримують сімейно-шлюбних відносин з 2021 року та не ведуть спільного господарства.

ОСОБА_1 просить розірвати шлюб, який зареєстрований 04 липня 2014 оолку у відділі державної реєстрації актів цивільного стану реєстраційної служби Білоцерківського міськрайонного управління юстиції у Київській області, актовий запис № 732.

30 травня 2022 року позовну заяву зареєстровано судом та відповідно до автоматизованого розподілу судової справи між суддями передано на розгляд судді Бебешко М.М.

Ухвалою суду від 16 червня 2022 року позовну заяву прийнято до розгляду, відкрито провадження у справі за правилами спрощеного позовного провадження у відкритому судовому засіданні без повідомленням (виклику) учасників справи.

Позивач ОСОБА_1 отримала ухвалу про відкриття провадження 24 червня 2022 року.

Відповідач ОСОБА_2 отримав ухвалу про відкриття провадження у справі та позовну заяву з додатками до неї 28 червня 2022 року.

Враховуючи, що учасники справи належним чином повідомленні про розгляд справи, клопотань із запереченнями проти розгляду справи за правилами спрощеного позовного провадження без виклику сторін на адресу суду не надходило, тому суд вважає на можливе провести розгляд справи на підставі наявних в матеріалах справи доказів.

Відповідно до ч.2 ст.247 ЦПК України фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснювалось.

Дослідивши матеріали справи, судом встановлено наступне.

04 липня 2014 року між ОСОБА_2 та ОСОБА_4 було зареєстровано шлюб, про що відділом державної реєстрації актів цивільного стану реєстраційної служби Білоцерківського міськрайонного управління юстиції у Київській області складено відповідний актовий запис за № 732. Прізвища після реєстрації шлюбу чоловіка « ОСОБА_5 » та дружини « ОСОБА_6 ».

За час перебування у шлюбі, у сторін народився син ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 .

04 квітня 2019 року Білоцерківським міським відділом державної реєстрації актів цивільного стану Головного територіального управління юстиції у Київській області ОСОБА_4 видано свідоцтво серії НОМЕР_1 про зміну імені. Прізвище, власне ім`я, по батькові після державної реєстрації зміни імені: ОСОБА_1 .

Шлюбні відносини між сторонами фактично припинені.

Статтею 51 Конституції України визначено, що шлюб ґрунтується на вільній згоді жінки і чоловіка. Кожен із подружжя має рівні права і обов`язки у шлюбі та сім`ї.

Згідно з частиною першою статті 24 Сімейного кодексу України (далі СК України) шлюб ґрунтується на вільній згоді жінки та чоловіка. Примушування жінки та чоловіка до шлюбу не допускається.

Згідно з частинами третьою та четвертою статті 56 СК України кожен з подружжя має право припинити шлюбні відносини. Примушування до припинення шлюбних відносин, примушування до їх збереження, в тому числі примушування до статевого зв`язку за допомогою фізичного або психічного насильства, є порушенням права дружини, чоловіка на свободу та особисту недоторканість і може мати наслідки, встановлені законом.

Відповідно до частини першої статті 104 СК України шлюб припиняється внаслідок його розірвання.

Згідно із частиною третьою статті 105 СК України шлюб припиняється внаслідок його розірвання за позовом одного з подружжя на підставі рішення суду відповідно до статті 110 цього Кодексу.

Позов про розірвання шлюбу може бути пред`явлений одним із подружжя (частина 1 статті 110 СК України).

У пункті 10 постанови Пленуму Верховного Суду України від 21 грудня 2007 року № 11 «Про практику застосування судами законодавства при розгляді справ про право на шлюб, розірвання шлюбу, визнання його недійсним та поділ спільного майна подружжя» судам роз`яснено, що проголошена Конституцією України охорона сім`ї державою полягає, зокрема, в тому, що шлюб може бути розірвано в судовому порядку лише за умови, якщо встановлено, що подальше спільне життя подружжя і збереження шлюбу суперечитиме інтересам одного з них чи інтересам їх дітей.

Судом встановлено, що сторони разом не проживають, сімейні стосунки не підтримують, шлюб існує формально.

За таких обставин суд вважає, що наявні підстави для розірвання шлюбу, оскільки подальше збереження шлюбу суперечить інтересам позивача.

Документом, що засвідчує факт розірвання шлюбу судом, є рішення суду про розірвання шлюбу, яке набрало законної сили (ч.3 ст.115 СК України).

На підставі ч.1 ст.141 ЦПК України з відповідача на користь позивача підлягає стягненню судовий збір.

Керуючись ст. 4, 12, 13, 81, 141, 258-259, 263-265, 273, 354 ЦПК України, суд

У Х В А Л И В :

Позов ОСОБА_1 про розірвання шлюбу - задовольнити повністю.

Шлюб між ОСОБА_2 та ОСОБА_4 , зареєстрований 04 липня 2014 року відділом державної реєстрації актів цивільного стану реєстраційної служби Білоцерківського міськрайонного управління юстиції у Київській області, актовий запис № 732 розірвати.

Стягнути з ОСОБА_2 на користь ОСОБА_1 992,40 грн. судового збору.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Учасник справи, якому рішення не було вручене у день його складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження рішення суду - якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.

Рішення може бути оскаржено до Київського апеляційного суду шляхом подання апеляційної скарги протягом тридцяти днів з дня його складення.

Позивач ОСОБА_1 , місце проживання: АДРЕСА_1 . РНОКПП НОМЕР_2 .

Відповідач ОСОБА_2 , місце проживання: АДРЕСА_2 . РНОКПП НОМЕР_3 .

СуддяМ. М. Бебешко