Провадження № 2-з/752/21/23
У Х В А Л А

19.01.2022 року Голосіївський районний суд міста Києва в складі:

головуючого судді Колдіної О.О.,

з участю секретаря Пастух З.Ф.,

розглянувши заяву позивачів за зустрічним позовом про забезпечення позову у цивільній справі за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 про усунення перешкод в користуванні майном шляхом виселення та за зустрічним позовом ОСОБА_2 , ОСОБА_4 , ОСОБА_3 до ОСОБА_1 зустрічний позов про усунення перешкод користування житловим приміщенням та вселення,

в с т а н о в и в:

в провадженні Голосіївського районного суду м. Києва знаходиться цивільна справа за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 про усунення перешкод в користуванні майном шляхом виселення та за зустрічним позовом ОСОБА_2 , ОСОБА_4 , ОСОБА_3 до ОСОБА_1 зустрічний позов про усунення перешкод користування житловим приміщенням та вселення.

Відповідно до первіної позової заяви позивач просить суд усунути перешкоди у користуванні майно шляхом виселення з квартири АДРЕСА_1 відповідачів ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 ; поклсати на відповідачів судові витрати у справі.

Відповідно до зустрічних позовних вимог позивачі просять суд вселити їх до квартири АДРЕСА_1 шляхм надання вільного доступу до квартири та передачі ключів від неї.

Позивачами за зустрічним позовом подано заяву про забезпечення позову шляхом накладення заборони ОСОБА_1 та третім особам вчиняти будь-які дії з володіння, користування та розпорядження квартирою, що знаходяться за адресою: АДРЕСА_2 , в тому числі знімати з реєстрації мешканців квартири, вселяти інших осіб до вказаної квартири, проникати та входити до вказаної квартири, укладати договори оренди квартири, щодо надання/припинення комунальних послуг та інших дій та шляхом накладення заборони ОСОБА_1 та уповноваженим ним особам здійснювати дії щодо примусового входження у квартиру, що знаходиться за адресою: АДРЕСА_2 , а також здійснювати дії, спрямовані на проведення державної реєстрації місця проживання/перебування будь-яких осіб у будинку, що знаходиться за адресою: АДРЕСА_2 .

Свою заяву позивачі за зустрічним позовом обгрунтовують тим, на день звернення до із зустрічним позовом та заявою про забезпечення позовних вимог ОСОБА_2 , ОСОБА_4 та ОСОБА_3 , не можуть потрапити до спірної квартири, в якій залишилися їхні особисті речі, грошові кошти та збереження, меблі та техніка, оскільки ОСОБА_1 разом зі своїми довіреними особами змінив замки у квартирі та встановив сигналізацію.

Як зазначають сусіди, у квартирі увесь час перебувають різні особи, в той час як позивачі не можуть користуватися нею та речами, які належать їм на праві власності.

Так, 01 листопада 2021 року представники ОСОБА_1 - ОСОБА_5 , ОСОБА_6 , ОСОБА_7 разом з іншими особами, які ховали своє обличчя, замінили замки у спірній квартирі. Внаслідок зазначених вище дій, ОСОБА_2 та члени її сім`ї залишилися у буквальному сенсі цього слова на вулиці, без речей та документів. Таким чином, ОСОБА_1 , не дочекавшись рішення суду в даній справі, самостійно разом із своїми представниками виселив позивачів (відповідачів за зустрічним позовом) із займаної ними квартири.

На виклик позивача (відповідача за зустрічним позовом) ОСОБА_2 прибула слідча група Голосіївського УП ГУ НП у м. Києві, якій було повідомлено про те, що 01 листопада 2021 року за відсутності судового рішення про визнання особи такою, що втратила право користування та/або рішення суду про виселення, Позивачів за зустрічним позовом було фактично позбавлено права користування спірною квартирою. Події 01 листопада 2021 року за участю представників ОСОБА_1 станом дату подання вказаного адвокатського запиту є предметом досудового розслідування в межах кримінального провадження №0002166.

Довіреними особами ОСОБА_1 представникам правоохоронних органів та родині ОСОБА_2 , накладений судом арешт для них не є перешкодою користуватися їх правом на зміну замків, а на пропозицію слідчого надати доступ ОСОБА_2 до квартири відповіли категоричною відмовою.

Позивачі зазначають, що з огляду на події за участю представників ОСОБА_1 , що мали місце 01 листопада 202121 року, внаслідок яких ОСОБА_2 залишилася з сім`ю на вулиці, а у спірній квартирі нищилися ночувати невстановлені особи, які там встановили сигналізацію, з метою недопущення порушення їх законних прав та інтересів існує необхідність у вжитті заходів забезпечення позову в даній справі. Запропонований вид забезпечення не призведе до невиправданого обмеження майнових прав ОСОБА_8 , оскільки нерухоме майно фактично перебуває у володінні власника.

Дослідивши матеріали справи, суд вважає, що заява не підлягає задоволенню з наступних підстав.

Відповідно до ст.149 ЦПК України суд за заявою учасника справи має право вжити передбачених статтею 150 цього Кодексу заходів забезпечення позову.

Згідно з ст.150 ЦПК України позов забезпечується: 1) накладенням арешту на майно та (або) грошові кошти, що належать або підлягають передачі або сплаті відповідачеві і знаходяться у нього чи в інших осіб; 1-1) накладенням арешту на активи, які є предметом спору, чи інші активи відповідача, які відповідають їх вартості, у справах про визнання необґрунтованими активів та їх стягнення в дохід держави; 2) забороною вчиняти певні дії; 3) встановленням обов`язку вчинити певні дії, у разі якщо спір виник із сімейних правовідносин; 4) забороною іншим особам вчиняти дії щодо предмета спору або здійснювати платежі, або передавати майно відповідачеві чи виконувати щодо нього інші зобов`язання; 5) зупиненням продажу арештованого майна, якщо подано позов про визнання права власності на це майно і про зняття з нього арешту; 6) зупиненням стягнення на підставі виконавчого документа, який оскаржується боржником у судовому порядку; 8) зупиненням митного оформлення товарів чи предметів; 9) арештом морського судна, що здійснюється для забезпечення морської вимоги; 10) іншими заходами у випадках, передбачених законами, а також міжнародними договорами, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України.

Відповідно до Постанови Пленуму Верховного Суду України за № 9 від 22.12.2006 р. «Про практику застосування судами цивільного процесуального законодавства при розгляді заяв про забезпечення позову» суд, при розгляді заяви џро забезпечення позову, повинен з`ясувати характер спору, що виник між сторонами, а також відповідність виду забезпечення позову, який просить застосувати позивач, суті позовних вимог.

Забезпечення позову - це сукупність встановлених законом заходів, що вживаються судом за клопотанням осіб, які беруть участь у справі, якщо існує ймовірність невиконання судового рішення у майбутньому або виникнення складнощів під час його виконання.

Тобто, вжиття заходів забезпечення позову є заходом забезпечення в майбутньому виконання судового рішення.

Під час вирішення питання щодо наявності підстав для забезпечення позову суд повинен врахувати обґрунтованість заявленого клопотання, пов`язаність заходів забезпечення позову з предметом позову, співмірність заходів забезпечення із заявленими вимогами, а також запобігти порушенню прав третіх осіб в зв`язку з вжиттям судом заходів забезпечення позову.

Судом встановлено, що між сторонами існує спір щодо права користування спірною квартирою.

Звертаючись до суду з заявою про забезпечення позову, позивачі за зустрічним позовом просять суд заборонити ОСОБА_1 та третім особам вчиняти будь-які дії з володіння, користування та розпорядження квартирою, що знаходяться за адресою: АДРЕСА_2 , в тому числі знімати з реєстрації мешканців квартири, вселяти інших осіб до вказаної квартири, проникати та входити до вказаної квартири, укладати договори оренди квартири, щодо надання/припинення комунальних послуг та інших дій та заборонити ОСОБА_1 та уповноваженим ним особам здійснювати дії щодо примусового входження у квартиру, що знаходиться за адресою: АДРЕСА_2 , а також здійснювати дії, спрямовані на проведення державної реєстрації місця проживання/перебування будь-яких осіб у будинку, що знаходиться за адресою: АДРЕСА_2 .

Однак, задоволення позову у заявлені способи є фактичним вирішенням спору по суті до вирішення справи.

Крім того, подаючи заяву, позивачі за зустрічним позовом не обгрунтовують належним чином в чому полягає неможливість виконання в подальшому рішення суду у разі незастосування судом заходів забезпечення позову, що суперечить меті цих заходів.

Враховуючи викладене, суд вважає, що заява про забезпечення позову не підлягає задоволенню.

Керуючись ст.ст.151, 152, 153 ЦПК України, суд

у х в а л и в:

заяву позивачів за зустрічним позовом про забезпечення позову у цивільній справі за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 про усунення перешкод в користуванні майном шляхом виселення та за зустрічним позовом ОСОБА_2 , ОСОБА_4 , ОСОБА_3 до ОСОБА_1 зустрічний позов про усунення перешкод користування житловим приміщенням та вселення залишити без задоволення.

Апеляційна скарга на ухвалу суду подається протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення до Київського апеляційного суду.

Учасник справи, якому повна ухвала суду не була вручена у день її проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Суддя: