13.07.2022 Справа № 756/3576/22
Справа №756/3576/22
Провадження №2/756/3538/22
УХВАЛА

13 липня 2022 року суддя Оболонського районного суду м. Києва Тиха О.О., розглянувши позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу,

В С Т А Н О В И В:

ОСОБА_1 звернулася до Оболонського районного суду м. Києва з позовом до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу.

Ознайомившись із матеріалами позову, суддя дійшов наступного висновку.

Статтею 13 ЦПК України встановлено, що суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках. Учасник справи розпоряджається своїми правами щодо предмета спору на власний розсуд. Таке право мають також особи, в інтересах яких заявлено вимоги, за винятком тих осіб, які не мають процесуальної дієздатності.

Підсудністю у цивільному судочинстві визначено розмежування компетенції між окремими ланками судової системи і між судами однієї ланки щодо розгляду і вирішення підвідомчих їм цивільних справ.

Відповідно до ч. 1 ст. 27 ЦПК України позови до фізичної особи пред`являються в суд за зареєстрованим у встановленому законом порядку місцем її проживання або перебування, якщо інше не передбачено законом.

Приписами статті 6 Закону України «Про свободу пересування та вільний вибір місця проживання в Україні» місце проживання особи повинно бути зареєстрованим у встановленому законом порядку.

Так, у позовній заяві зазначено, що відповідач ОСОБА_2 мешкає за адресою: АДРЕСА_1 .

Проте, згідно з довідкою про реєстрацію місця проживання особи №81946746 від 12.07.2022 ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , з 18.08.1992 по 21.09.2021 був зареєстрований за адресою: АДРЕСА_2 .

Частиною 9 статті 28 ЦПК України передбачено, що позови до відповідача, місце реєстрації проживання або перебування якого невідоме, пред`являються за місцезнаходженням майна відповідача чи за останнім відомим зареєстрованим його місцем проживання або перебування чи постійного його заняття (роботи).

Таким чином, компетентним та належним судом для розгляду даної справи є Солом`янський районний суд м. Києва.

Згідно Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод від 04.11.1950 Закону України «Про виконання рішень, застосування практики Європейського суду з прав людини», інститут підсудності безпосередньо пов`язаний із забезпеченням права на справедливий судовий розгляд, який закріплений у п. 1 ст. 6 Конвенції, оскільки за його допомогою визначається «належний суд», тобто суд, уповноважений розглядати конкретну справу.

Недотримання правил територіальної юрисдикції (підсудності) є порушенням процесуального закону, який є підставою для скасування рішення з направленням справи на розгляд за встановленою законом підсудністю (ч. 1 ст. 378 ЦПК України).

Згідно з ч. 9 ст. 187 ЦПК України якщо за результатами отриманої судом інформації буде встановлено, що справа не підсудна цьому суду, суд надсилає справу за підсудністю в порядку, встановленому статтею 31 цього Кодексу.

Відповідно до п.1 ч.1 ст. 31 ЦПК України суд передає справу на розгляд іншому суду, якщо справа належить до територіальної юрисдикції (підсудності) іншого суду.

За таких обставин, беручи до уваги, що останнє відоме місце реєстрації відповідача знаходиться у Солом`янському районі м. Києва, враховуючи приписи ч.9 ст. 28 ЦПК України, справа підлягає направленню на розгляд до Солом`янського районного суду м. Києва (03037, м. Київ, вул. Максима Кривоноса, буд. 25) за правилом загальної підсудності, за зареєстрованим у встановленому законом порядку місцем проживання відповідача-фізичної особи.

Керуючись ст. ст. 27, 28, 31, 187, 260, 353 ЦПК України, суддя

ПОСТАНОВИВ:

Цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу передати на розгляд за підсудністю до Солом`янського районного суду м. Києва (03037, м. Київ, вул. Максима Кривоноса, буд. 25).

Передача справи на розгляд іншого суду за підсудністю здійснюється на підставі ухвали суду не пізніше п`яти днів після закінчення строку на її оскарження, а в разі подання скарги - не пізніше п`яти днів після залишення її без задоволення.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею.

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Київського апеляційного суду протягом п`ятнадцяти днів з моменту її підписання суддею.

Учасник справи, якому ухвалу суду не було вручені у день її складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Суддя О.О. Тиха